# Úřední věstník C 158/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.158.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 158 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 555. června 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.158.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 158

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 555. června 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropská komise |
| 2012/C 158/01 | Stanovisko Komise ze dne 31. května 2012 k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících z bloků 3 a 4 jaderné elektrárny Mochovce (2 reaktory VVER 440/V-213) umístěné na Slovensku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu | 1 |
| 2012/C 158/02 | Stanovisko Komise ze dne 31. května 2012 k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících ze zařízení na získávání uranu patřícího dolu Talvivaara umístěného ve Finsku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu | 2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská komise

2012/C 158/01

Stanovisko Komise ze dne 31. května 2012 k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících z bloků 3 a 4 jaderné elektrárny Mochovce (2 reaktory VVER 440/V-213) umístěné na Slovensku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

1

2012/C 158/02

Stanovisko Komise ze dne 31. května 2012 k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících ze zařízení na získávání uranu patřícího dolu Talvivaara umístěného ve Finsku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

2

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 158/03 | Směnné kurzy vůči euru | 3 |
| 2012/C 158/04 | Sdělení Komise – Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2012 (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  ) | 4 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 158/03

Směnné kurzy vůči euru

3

2012/C 158/04

Sdělení Komise – Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2012 (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  )

(SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)

1

4

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 158/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  ) | 23 |
| 2012/C 158/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 158/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 158/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  ) | 26 |
| 2012/C 158/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 27 |
| 2012/C 158/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 28 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2012/C 158/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  )

1

23

2012/C 158/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

24

2012/C 158/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  )

1

25

2012/C 158/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  )

1

26

2012/C 158/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

27

2012/C 158/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská komise

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/1

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 31. května 2012

k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících z bloků 3 a 4 jaderné elektrárny Mochovce (2 reaktory VVER 440/V-213) umístěné na Slovensku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze slovenské znění je závazné)

2012/C 158/01

Níže uvedené posouzení bylo vypracováno podle ustanovení Smlouvy o Euratomu, aniž jsou dotčena jakákoli další posouzení, která mají být provedena podle Smlouvy o fungování Evropské unie, a povinnosti vyplývající z této smlouvy a ze sekundárního práva.

Dne 7. prosince 2011 obdržela Evropská komise od vlády Slovenské republiky v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu plán na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících z bloků 3 a 4 jaderné elektrárny Mochovce (2 reaktory VVER 440/V-213) umístěné na Slovensku.

Na základě těchto údajů a doplňujících informací, které poskytli představitelé slovenské vlády na zasedání skupiny odborníků ve dnech 1. a 2. března 2012, vypracovala Komise toto stanovisko:

| 1) | Vzdálenost zařízení od nejbližších hranic členských států je 37 km od Maďarska, 85 km od České republiky a 110 km od Rakouska. |
| --- | --- |

1)

Vzdálenost zařízení od nejbližších hranic členských států je 37 km od Maďarska, 85 km od České republiky a 110 km od Rakouska.

| 2) | Za běžných provozních podmínek by vypouštění kapalných a plynných radioaktivních látek nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska. |
| --- | --- |

2)

Za běžných provozních podmínek by vypouštění kapalných a plynných radioaktivních látek nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska.

| 3) | Pevný radioaktivní odpad o nízké až střední aktivitě se zpracovává na místě, nebo se dopravuje do schválených zařízení na úpravu odpadu v areálu elektrárny Bohunice před jeho přepravou do republikového úložiště radioaktivního odpadu. Složky vyhořelého paliva a pevný odpad s vysokou aktivitou jsou dočasně uskladněny v místě, dokud nebude k dispozici hlubinné geologické úložiště. O přepracování vyhořelého paliva se neuvažuje. |
| --- | --- |

3)

Pevný radioaktivní odpad o nízké až střední aktivitě se zpracovává na místě, nebo se dopravuje do schválených zařízení na úpravu odpadu v areálu elektrárny Bohunice před jeho přepravou do republikového úložiště radioaktivního odpadu. Složky vyhořelého paliva a pevný odpad s vysokou aktivitou jsou dočasně uskladněny v místě, dokud nebude k dispozici hlubinné geologické úložiště. O přepracování vyhořelého paliva se neuvažuje.

| 4) | Neradioaktivní pevný odpad nebo zbytkové materiály, které jsou v souladu s uvolňovacími úrovněmi, budou osvobozeny od regulativní kontroly pro likvidaci a budou se zneškodňovat jako běžný odpad, nebo recyklovat, či znovu používat. Tyto kroky by měly být provedeny v souladu s kritérii stanovenými v základních bezpečnostních standardech (směrnice Rady 96/29/Euratom). |
| --- | --- |

4)

Neradioaktivní pevný odpad nebo zbytkové materiály, které jsou v souladu s uvolňovacími úrovněmi, budou osvobozeny od regulativní kontroly pro likvidaci a budou se zneškodňovat jako běžný odpad, nebo recyklovat, či znovu používat. Tyto kroky by měly být provedeny v souladu s kritérii stanovenými v základních bezpečnostních standardech (směrnice Rady 96/29/Euratom).

| 5) | Není pravděpodobné, že by případné neplánované uvolnění radioaktivních látek, ke kterému může dojít v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné. |
| --- | --- |

5)

Není pravděpodobné, že by případné neplánované uvolnění radioaktivních látek, ke kterému může dojít v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů v jakékoli podobě pocházejících z bloků 3 a 4 jaderné elektrárny Mochovce (2 reaktory VVER 440/V-213) umístěné na Slovensku by za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích nemělo mít za následek radioaktivní znečištění vody, půdy nebo ovzduší jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.

V Bruselu dne 31. května 2012.

Za Komisi

Günther OETTINGER

člen Komise

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/2

---

STANOVISKO KOMISE

ze dne 31. května 2012

k plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících ze zařízení na získávání uranu patřícího dolu Talvivaara umístěného ve Finsku v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

2012/C 158/02

Níže uvedené posouzení bylo vypracováno podle ustanovení Smlouvy o Euratomu, aniž jsou dotčena jakákoli další posouzení, která mají být provedena podle Smlouvy o fungování Evropské unie, a povinnosti vyplývající z této smlouvy a ze sekundárního práva.

Dne 15. dubna 2011 obdržela Evropská komise v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu od finské vlády všeobecné údaje týkající se plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů pocházejících ze zařízení na získávání uranu patřícího dolu Talvivaara umístěného ve Finsku.

Na základě těchto údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 20. června 2011 a poskytnutých finskými orgány ve dnech 12. a 27. prosince 2011 a po poradě se skupinou odborníků Komise vypracovala toto stanovisko:

| 1) | Vzdálenost zařízení od nejbližších hranic s jiným členským státem, v tomto případě Švédskem, je 280 km. Nejbližší sousední zemí je Rusko ve vzdálenosti 96 km. |
| --- | --- |

1)

Vzdálenost zařízení od nejbližších hranic s jiným členským státem, v tomto případě Švédskem, je 280 km. Nejbližší sousední zemí je Rusko ve vzdálenosti 96 km.

| 2) | Na zařízení na získávání uranu se nebude vztahovat povolení pro vypouštění kapalných radioaktivních látek. Za běžného provozu nebudou kapalné radioaktivní látky vypouštěny. |
| --- | --- |

2)

Na zařízení na získávání uranu se nebude vztahovat povolení pro vypouštění kapalných radioaktivních látek. Za běžného provozu nebudou kapalné radioaktivní látky vypouštěny.

| 3) | Za běžného provozu nezpůsobí vypouštění plynných radioaktivních látek expozici obyvatelstva v jiném členském státě nebo sousední zemi, která by byla významná ze zdravotního hlediska. |
| --- | --- |

3)

Za běžného provozu nezpůsobí vypouštění plynných radioaktivních látek expozici obyvatelstva v jiném členském státě nebo sousední zemi, která by byla významná ze zdravotního hlediska.

| 4) | V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních látek, které může nastat v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiného členského státu nebo sousední země, nebyly ze zdravotního hlediska významné. |
| --- | --- |

4)

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních látek, které může nastat v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiného členského státu nebo sousední země, nebyly ze zdravotního hlediska významné.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů v jakékoli podobě pocházejících ze zařízení na získávání uranu patřícího dolu Talvivaara umístěného ve Finsku by za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích nemělo mít za následek radioaktivní znečištění vody, půdy nebo ovzduší jiného členského státu nebo sousední země, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.

V Bruselu dne 31. května 2012.

Za Komisi

Günther OETTINGER

člen Komise

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/3

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. června 2012

2012/C 158/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2437 |
| JPY | japonský jen | 97,16 |
| DKK | dánská koruna | 7,4304 |
| GBP | britská libra | 0,80845 |
| SEK | švédská koruna | 9,0070 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2009 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,6030 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,733 |
| HUF | maďarský forint | 303,06 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6970 |
| PLN | polský zlotý | 4,3990 |
| RON | rumunský lei | 4,4730 |
| TRY | turecká lira | 2,3024 |
| AUD | australský dolar | 1,2796 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2923 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,6515 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6430 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6011 |
| KRW | jihokorejský won | 1 468,74 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,5957 |
| CNY | čínský juan | 7,9149 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5560 |
| IDR | indonéská rupie | 11 730,51 |
| MYR | malajsijský ringgit | 3,9802 |
| PHP | filipínské peso | 54,046 |
| RUB | ruský rubl | 41,8100 |
| THB | thajský baht | 39,226 |
| BRL | brazilský real | 2,5388 |
| MXN | mexické peso | 17,7016 |
| INR | indická rupie | 69,2310 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2437

JPY

japonský jen

97,16

DKK

dánská koruna

7,4304

GBP

britská libra

0,80845

SEK

švédská koruna

9,0070

CHF

švýcarský frank

1,2009

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,6030

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,733

HUF

maďarský forint

303,06

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6970

PLN

polský zlotý

4,3990

RON

rumunský lei

4,4730

TRY

turecká lira

2,3024

AUD

australský dolar

1,2796

CAD

kanadský dolar

1,2923

HKD

hongkongský dolar

9,6515

NZD

novozélandský dolar

1,6430

SGD

singapurský dolar

1,6011

KRW

jihokorejský won

1 468,74

ZAR

jihoafrický rand

10,5957

CNY

čínský juan

7,9149

HRK

chorvatská kuna

7,5560

IDR

indonéská rupie

11 730,51

MYR

malajsijský ringgit

3,9802

PHP

filipínské peso

54,046

RUB

ruský rubl

41,8100

THB

thajský baht

39,226

BRL

brazilský real

2,5388

MXN

mexické peso

17,7016

INR

indická rupie

69,2310

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/4

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2012

(SWD(2012) 130 final)

(SWD(2012) 131 final)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/04

OBSAH

ÚVOD

POLITIKA STÁTNÍ PODPORY A SMĚRNICE O ETS

| 1. | SPECIFICKÁ OPATŘENÍ, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ TYTO POKYNY |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Podpora pro podniky v odvětvích a pododvětvích, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku toho, že se náklady na povolenky EU ETS promítají do cen elektřiny (podpora na náklady na nepřímé emise) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Investiční podpora do vysoce účinných elektráren, včetně nových elektráren uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podpora související s dobrovolným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Působnost uplatňování pokynů |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Definice |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | SLUČITELNÉ PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 3 SMLOUVY |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Podpora pro podniky v odvětvích a pododvětvích, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku toho, že se náklady na povolenky EU ETS promítají do cen elektřiny (podpora na náklady na nepřímé emise) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Investiční podpora pro nové vysoce účinné elektrárny, včetně nových elektráren uzpůsobených pro zachycování uhlíku |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podpora související s dobrovolným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Proporcionalita |
| --- | --- |

3.5.

| 4. | KUMULACE |
| --- | --- |

4.

| 5. | ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Výroční zprávy |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Transparentnost |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Monitorování |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Doba platnosti a přezkum |
| --- | --- |

5.4.

PŘÍLOHA I

Definice

PŘÍLOHA II

Odvětví a pododvětví, u nichž se má předem za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku nákladů na nepřímé emise

PŘÍLOHA III

Referenční úroveň spotřeby elektřiny pro produkty, na které se vztahují kódy NACE v příloze II

PŘÍLOHA IV

Nejvyšší regionální emisní faktory CO2 v různých zeměpisných oblastech (tCO2/MWh)

ÚVOD

POLITIKA STÁTNÍ PODPORY A SMĚRNICE O ETS

| 1. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 (1) zavedla systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v rámci Unie (EU ETS) a směrnice 2009/29/ES zlepšila a rozšířila EU ETS s účinkem ode dne 1. ledna 2013 (2). Směrnice 2003/87/ES ve znění pozdějších předpisů (3) je dále jen „směrnice o ETS“. Směrnice 2009/29/ES je součástí legislativního balíčku obsahujícího opatření k boji proti změně klimatu a na podporu obnovitelné a nízkouhlíkové energie. Tento balíček byl určen především ke splnění celkového environmentálního cíle Unie, kterým je dosáhnout do roku 2020 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 a 20 % podílu obnovitelné energie v rámci celkové spotřeby energie EU. |
| --- | --- |

1.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 (1) zavedla systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v rámci Unie (EU ETS) a směrnice 2009/29/ES zlepšila a rozšířila EU ETS s účinkem ode dne 1. ledna 2013 (2). Směrnice 2003/87/ES ve znění pozdějších předpisů (3) je dále jen „směrnice o ETS“. Směrnice 2009/29/ES je součástí legislativního balíčku obsahujícího opatření k boji proti změně klimatu a na podporu obnovitelné a nízkouhlíkové energie. Tento balíček byl určen především ke splnění celkového environmentálního cíle Unie, kterým je dosáhnout do roku 2020 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 a 20 % podílu obnovitelné energie v rámci celkové spotřeby energie EU.

| 2. | Směrnice o ETS pro některé podniky stanoví tato zvláštní a dočasná opatření: podpora na vyrovnání zvýšení cen elektřiny v důsledku zahrnutí nákladů na emise skleníkových plynů vyplývajících z EU ETS (obvykle označovány jako „náklady na nepřímé emise“), podpora na investice do vysoce účinných elektráren, včetně nových elektráren, které jsou uzpůsobeny na ekologicky bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, nepovinné přechodné bezplatné povolenky v odvětví elektrické energie v některých členských státech a vynětí některých malých zařízení ze systému EU ETS v případě, že snížení emisí skleníkových plynů lze dosáhnout mimo rámec EU ETS s nižšími správními náklady. |
| --- | --- |

2.

Směrnice o ETS pro některé podniky stanoví tato zvláštní a dočasná opatření: podpora na vyrovnání zvýšení cen elektřiny v důsledku zahrnutí nákladů na emise skleníkových plynů vyplývajících z EU ETS (obvykle označovány jako „náklady na nepřímé emise“), podpora na investice do vysoce účinných elektráren, včetně nových elektráren, které jsou uzpůsobeny na ekologicky bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, nepovinné přechodné bezplatné povolenky v odvětví elektrické energie v některých členských státech a vynětí některých malých zařízení ze systému EU ETS v případě, že snížení emisí skleníkových plynů lze dosáhnout mimo rámec EU ETS s nižšími správními náklady.

| 3. | Zvláštní a dočasná opatření stanovená v rámci provádění směrnice o ETS zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu s článkem 108 Smlouvy musí členské státy oznámit podporu Komisi a nesmí ji realizovat, dokud ji Komise neschválí. |
| --- | --- |

3.

Zvláštní a dočasná opatření stanovená v rámci provádění směrnice o ETS zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu s článkem 108 Smlouvy musí členské státy oznámit podporu Komisi a nesmí ji realizovat, dokud ji Komise neschválí.

| 4. | V zájmu zajištění transparentnosti a právní jistoty vysvětlují tyto pokyny kritéria slučitelnosti, která se budou uplatňovat na tato opatření státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, který byl zdokonalen a rozšířen směrnicí 2009/29/ES. |
| --- | --- |

4.

V zájmu zajištění transparentnosti a právní jistoty vysvětlují tyto pokyny kritéria slučitelnosti, která se budou uplatňovat na tato opatření státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, který byl zdokonalen a rozšířen směrnicí 2009/29/ES.

| 5. | V souladu s testem vyváženosti formulovaným v akčním plánu pro státní podpory z roku 2005 (4) je hlavním cílem kontroly státní podpory v rámci provádění systému EU pro obchodování s emisemi zajistit, aby opatření státní podpory měla za následek větší snížení emisí skleníkových plynů, než k jakému by došlo bez podpory, a dosáhnout toho, aby pozitivní účinky podpory převážily nad jejími negativními účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Státní podpora musí být nezbytná k dosažení environmentálního cíle EU ETS (nezbytnost podpory) a musí být omezena na minimum potřebné k dosažení požadované ochrany životního prostředí (přiměřenost podpory), aniž by docházelo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže a obchodu na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

5.

V souladu s testem vyváženosti formulovaným v akčním plánu pro státní podpory z roku 2005 (4) je hlavním cílem kontroly státní podpory v rámci provádění systému EU pro obchodování s emisemi zajistit, aby opatření státní podpory měla za následek větší snížení emisí skleníkových plynů, než k jakému by došlo bez podpory, a dosáhnout toho, aby pozitivní účinky podpory převážily nad jejími negativními účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Státní podpora musí být nezbytná k dosažení environmentálního cíle EU ETS (nezbytnost podpory) a musí být omezena na minimum potřebné k dosažení požadované ochrany životního prostředí (přiměřenost podpory), aniž by docházelo k nežádoucímu narušení hospodářské soutěže a obchodu na vnitřním trhu.

| 6. | Vzhledem k tomu, že ustanovení zavedená směrnicí 2009/29/ES se použijí od 1. ledna 2013, státní podpora nemůže být považována za nezbytnou pro zmírnění jakékoliv zátěže vyplývající z této směrnice před tímto datem. Opatření, na něž se vztahují tyto pokyny, tedy mohou být povolena pouze z hlediska nákladů, které vznikly po 1. lednu 2013, s výjimkou podpory v souvislosti s nepovinným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny (v některých členských státech), které mohou za určitých podmínek zahrnovat investice provedené od 25. června 2009, které byly uvedeny v národním plánu. |
| --- | --- |

6.

Vzhledem k tomu, že ustanovení zavedená směrnicí 2009/29/ES se použijí od 1. ledna 2013, státní podpora nemůže být považována za nezbytnou pro zmírnění jakékoliv zátěže vyplývající z této směrnice před tímto datem. Opatření, na něž se vztahují tyto pokyny, tedy mohou být povolena pouze z hlediska nákladů, které vznikly po 1. lednu 2013, s výjimkou podpory v souvislosti s nepovinným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny (v některých členských státech), které mohou za určitých podmínek zahrnovat investice provedené od 25. června 2009, které byly uvedeny v národním plánu.

1.   SPECIFICKÁ OPATŘENÍ, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ TYTO POKYNY

1.1   Podpora pro podniky v odvětvích a pododvětvích, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku toho, že se náklady na povolenky EU ETS promítají do cen elektřiny (podpora na náklady na nepřímé emise)

| 7. | Podle čl. 10a odst. 6 směrnice o ETS mohou členské státy v souladu s pravidly státní podpory poskytovat státní podporu na vyrovnání nákladů ve prospěch odvětví nebo pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku kvůli nákladům souvisejícím s emisemi skleníkových plynů promítaných do cen elektřiny (dále jen „náklady na nepřímé emise“). Pro účely těchto pokynů „únik uhlíku“ popisuje možnost budoucího zvýšení celosvětových emisí skleníkových plynů, pokud podniky přesunou výrobu mimo Unii, protože bez výrazné ztráty podílu na trhu nemohou přenést zvýšení nákladů vyplývajících z EU ETS na své zákazníky. |
| --- | --- |

7.

Podle čl. 10a odst. 6 směrnice o ETS mohou členské státy v souladu s pravidly státní podpory poskytovat státní podporu na vyrovnání nákladů ve prospěch odvětví nebo pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku kvůli nákladům souvisejícím s emisemi skleníkových plynů promítaných do cen elektřiny (dále jen „náklady na nepřímé emise“). Pro účely těchto pokynů „únik uhlíku“ popisuje možnost budoucího zvýšení celosvětových emisí skleníkových plynů, pokud podniky přesunou výrobu mimo Unii, protože bez výrazné ztráty podílu na trhu nemohou přenést zvýšení nákladů vyplývajících z EU ETS na své zákazníky.

| 8. | Řešení rizika úniku uhlíku přispívá k ochraně životního prostředí, neboť účelem podpory je, aby se zamezilo zvyšování celosvětových emisí skleníkových plynů v důsledku přesunů výroby mimo Unii, jelikož neexistují závazné mezinárodní dohody o snižování emisí skleníkových plynů. Podpora na náklady na nepřímé emise může mít zároveň nepříznivý dopad na účinnost systému EU ETS. Pokud by byla podpora nesprávně zacílena, ulevila by příjemcům od nákladů na jejich nepřímé emise, čímž se omezily pobídky pro snižování emisí a inovace v tomto odvětví. Náklady na snižování emisí by musela nést především jiná odvětví hospodářství. Taková státní podpora může navíc vést k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, zejména když se podnikům ve stejném odvětví dostává odlišného zacházení v různých členských státech z důvodu různých rozpočtových omezení. Tyto pokyny proto musí řešit tři konkrétní cíle: minimalizovat riziko úniku uhlíku, zachovat cíl EU ETS, kterým je dosažení nákladově efektivního snižování emisí uhlíku, a minimalizovat narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

8.

Řešení rizika úniku uhlíku přispívá k ochraně životního prostředí, neboť účelem podpory je, aby se zamezilo zvyšování celosvětových emisí skleníkových plynů v důsledku přesunů výroby mimo Unii, jelikož neexistují závazné mezinárodní dohody o snižování emisí skleníkových plynů. Podpora na náklady na nepřímé emise může mít zároveň nepříznivý dopad na účinnost systému EU ETS. Pokud by byla podpora nesprávně zacílena, ulevila by příjemcům od nákladů na jejich nepřímé emise, čímž se omezily pobídky pro snižování emisí a inovace v tomto odvětví. Náklady na snižování emisí by musela nést především jiná odvětví hospodářství. Taková státní podpora může navíc vést k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, zejména když se podnikům ve stejném odvětví dostává odlišného zacházení v různých členských státech z důvodu různých rozpočtových omezení. Tyto pokyny proto musí řešit tři konkrétní cíle: minimalizovat riziko úniku uhlíku, zachovat cíl EU ETS, kterým je dosažení nákladově efektivního snižování emisí uhlíku, a minimalizovat narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

| 9. | Během procesu přijímání směrnice 2009/29/ES vydala Komise sdělení (5), v němž byly stanoveny hlavní zásady, které se mají použít v případě státní podpory na náklady na nepřímé emise, aby se zamezilo nepatřičnému narušování hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

9.

Během procesu přijímání směrnice 2009/29/ES vydala Komise sdělení (5), v němž byly stanoveny hlavní zásady, které se mají použít v případě státní podpory na náklady na nepřímé emise, aby se zamezilo nepatřičnému narušování hospodářské soutěže.

| 10. | Komise na úrovni Unie posoudila, v jakém rozsahu může odvětví nebo pododvětví promítnout náklady na nepřímé emise do cen výrobků bez významné ztráty podílu na trhu ve prospěch zařízení s vyššími emisemi uhlíku, která se nacházejí mimo Unii. |
| --- | --- |

10.

Komise na úrovni Unie posoudila, v jakém rozsahu může odvětví nebo pododvětví promítnout náklady na nepřímé emise do cen výrobků bez významné ztráty podílu na trhu ve prospěch zařízení s vyššími emisemi uhlíku, která se nacházejí mimo Unii.

| 11. | Nejvyšší částka podpory, kterou členské státy mohou poskytnout, musí být vypočtena podle vzorce, jenž zohledňuje základní produkci daného zařízení nebo jeho základní úrovně spotřeby elektřiny, jak jsou definovány v těchto pokynech, jakož i faktor emisí CO2 pro elektřinu dodávanou spalovacími zařízeními v různých geografických oblastech. V případě smluv na dodávky elektřiny, které nezahrnují náklady na CO2, státní podpora nebude udělena. Vzorec v souladu s 27. bodem odůvodnění směrnice 2009/29/ES zajišťuje, aby byla podpora přiměřená a zachovala pobídky energetickou účinnost a docházelo k posunu poptávky od „šedé“ k „zelené“ elektřině. |
| --- | --- |

11.

Nejvyšší částka podpory, kterou členské státy mohou poskytnout, musí být vypočtena podle vzorce, jenž zohledňuje základní produkci daného zařízení nebo jeho základní úrovně spotřeby elektřiny, jak jsou definovány v těchto pokynech, jakož i faktor emisí CO2 pro elektřinu dodávanou spalovacími zařízeními v různých geografických oblastech. V případě smluv na dodávky elektřiny, které nezahrnují náklady na CO2, státní podpora nebude udělena. Vzorec v souladu s 27. bodem odůvodnění směrnice 2009/29/ES zajišťuje, aby byla podpora přiměřená a zachovala pobídky energetickou účinnost a docházelo k posunu poptávky od „šedé“ k „zelené“ elektřině.

| 12. | Kromě toho nesmí podpora v zájmu minimalizace narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu a zachování cíle EU ETS, jímž je k dosažení nákladově efektivní dekarbonizace, zcela kompenzovat náklady na povolenky EU v cenách elektřiny zcela a musí být postupem času snižována. Klesající intenzity podpory jsou zásadní v případě provozní státní podpory, aby se zamezilo závislosti na podpoře. Kromě toho zachovali jak dlouhodobé pobídky k plné internalizaci environmentální externality, tak krátkodobé pobídky k přechodu k výrobním technologiím s nižšími emisemi CO2, a zároveň kladou důraz na dočasnou povahu podpory a přispívají k přechodu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství. |
| --- | --- |

12.

Kromě toho nesmí podpora v zájmu minimalizace narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu a zachování cíle EU ETS, jímž je k dosažení nákladově efektivní dekarbonizace, zcela kompenzovat náklady na povolenky EU v cenách elektřiny zcela a musí být postupem času snižována. Klesající intenzity podpory jsou zásadní v případě provozní státní podpory, aby se zamezilo závislosti na podpoře. Kromě toho zachovali jak dlouhodobé pobídky k plné internalizaci environmentální externality, tak krátkodobé pobídky k přechodu k výrobním technologiím s nižšími emisemi CO2, a zároveň kladou důraz na dočasnou povahu podpory a přispívají k přechodu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství.

1.2   Investiční podpora do vysoce účinných elektráren, včetně nových elektráren uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku

| 13. | V souladu se sdělením Komise Evropské radě (6) o čl. 10 odst. 3 směrnice o systému obchodování s emisemi (ETS) týkajícím se použití příjmů z dražeb povolenek, mohou členské státy v období let 2013–2016 využívat tyto příjmy na podporu výstavby vysoce účinných elektráren včetně nových zařízení uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku. Jako minus k této definici podle článku 33 směrnice Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého (7) musí členské státy zajistit, aby provozovatelé všech spalovacích zařízení o jmenovitém elektrickém výkonu přesahujícím 300 MW posoudili, zda jsou splněny určité podmínky, konkrétně zda jsou dostupná vhodná úložiště, zda jsou technicky a ekonomicky proveditelná přepravní zařízení a zda je technicky a ekonomicky proveditelné dodatečné dovybavení zařízením pro zachycování CO2. Pokud je výsledkem posouzení kladný, musí být zajištěno, aby byl v místě spalovacího zařízení vhodný prostor pro umístění zařízení nezbytného pro zachycování a stlačování CO2
   (8). |
| --- | --- |

13.

V souladu se sdělením Komise Evropské radě (6) o čl. 10 odst. 3 směrnice o systému obchodování s emisemi (ETS) týkajícím se použití příjmů z dražeb povolenek, mohou členské státy v období let 2013–2016 využívat tyto příjmy na podporu výstavby vysoce účinných elektráren včetně nových zařízení uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku. Jako minus k této definici podle článku 33 směrnice Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého (7) musí členské státy zajistit, aby provozovatelé všech spalovacích zařízení o jmenovitém elektrickém výkonu přesahujícím 300 MW posoudili, zda jsou splněny určité podmínky, konkrétně zda jsou dostupná vhodná úložiště, zda jsou technicky a ekonomicky proveditelná přepravní zařízení a zda je technicky a ekonomicky proveditelné dodatečné dovybavení zařízením pro zachycování CO2. Pokud je výsledkem posouzení kladný, musí být zajištěno, aby byl v místě spalovacího zařízení vhodný prostor pro umístění zařízení nezbytného pro zachycování a stlačování CO2
   (8).

| 14. | Tato podpora musí usilovat o zvýšení ochrany životního prostředí plynoucí z nižších emisí CO2 ve srovnání s nejmodernější technologií a zaměřovat se na selhání trhu tím, že má podstatný dopad na ochranu životního prostředí. Tato podpora musí být nezbytná, musí mít motivační účinek a být přiměřená. Podpora na provádění zachycování a ukládání uhlíku nespadá do působnosti těchto pokynů a je již vyhodnocena v rámci jiných existujících pravidel o státní podpoře, konkrétně pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí (9). |
| --- | --- |

14.

Tato podpora musí usilovat o zvýšení ochrany životního prostředí plynoucí z nižších emisí CO2 ve srovnání s nejmodernější technologií a zaměřovat se na selhání trhu tím, že má podstatný dopad na ochranu životního prostředí. Tato podpora musí být nezbytná, musí mít motivační účinek a být přiměřená. Podpora na provádění zachycování a ukládání uhlíku nespadá do působnosti těchto pokynů a je již vyhodnocena v rámci jiných existujících pravidel o státní podpoře, konkrétně pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí (9).

| 15. | K zajištění přiměřenosti podpory se musí nejvyšší intenzita podpory lišit v závislosti na příspěvku ke zvýšení ochrany životního prostředí a ke snížení emisí CO2 (cíl směrnice o ETS) u nových elektráren. Začátek provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku (tj. výstavba a faktické zahájení zachycování, přepravy a ukládání CO2) novými elektrárnami před rokem 2020 musí být proto odměněno v porovnání s novými elektrárnami uzpůsobenými k zachycování a ukládání uhlíku s technologiemi k zachycování a ukládání CO2, které však s prováděním před rokem 2020 nezačnou. Kromě toho je při zvažování dvou podobných projektů nových elektráren uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku nejvyšší přípustná intenzita podpory vyšší u projektů vybraných na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení založeného na jasných, transparentních a nediskriminačních kritériích, která účinně zajistí, aby podpora byla omezena na nezbytné minimum a podporovala hospodářskou soutěž na trhu výroby elektřiny. Za takových okolností lze předpokládat, že příslušné nabídky zohledňují veškeré možné výhody takové další investice. |
| --- | --- |

15.

K zajištění přiměřenosti podpory se musí nejvyšší intenzita podpory lišit v závislosti na příspěvku ke zvýšení ochrany životního prostředí a ke snížení emisí CO2 (cíl směrnice o ETS) u nových elektráren. Začátek provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku (tj. výstavba a faktické zahájení zachycování, přepravy a ukládání CO2) novými elektrárnami před rokem 2020 musí být proto odměněno v porovnání s novými elektrárnami uzpůsobenými k zachycování a ukládání uhlíku s technologiemi k zachycování a ukládání CO2, které však s prováděním před rokem 2020 nezačnou. Kromě toho je při zvažování dvou podobných projektů nových elektráren uzpůsobených k zachycování a ukládání uhlíku nejvyšší přípustná intenzita podpory vyšší u projektů vybraných na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení založeného na jasných, transparentních a nediskriminačních kritériích, která účinně zajistí, aby podpora byla omezena na nezbytné minimum a podporovala hospodářskou soutěž na trhu výroby elektřiny. Za takových okolností lze předpokládat, že příslušné nabídky zohledňují veškeré možné výhody takové další investice.

1.3   Podpora související s dobrovolným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny

| 16. | Podle článku 10c směrnice o ETS mají členské státy splňující určité podmínky týkající se propojenosti jejich vnitrostátní elektroenergetické sítě nebo jejich podílu fosilních paliv při výrobě elektřiny a výši HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem v Unii možnost dočasně se odchýlit od zásady plného obchodování s povolenkami formou aukce a poskytnout bezplatné povolenky výrobcům elektřiny v provozu do 31. prosince 2008, nebo výrobcům elektřiny, na které byly investice do modernizace fyzicky zahájeny do 31. prosince 2008. Výměnou za poskytnutí bezplatných povolenek výrobcům energie musí způsobilé členské státy předložit národní investiční plán („národní plán“) uvádějící investice provedené příjemci bezplatných povolenek nebo jinými hospodářskými subjekty do vybavení a modernizace infrastruktury, do čistých technologií a do diverzifikace skladby energie a energetických dodávek. |
| --- | --- |

16.

Podle článku 10c směrnice o ETS mají členské státy splňující určité podmínky týkající se propojenosti jejich vnitrostátní elektroenergetické sítě nebo jejich podílu fosilních paliv při výrobě elektřiny a výši HDP na obyvatele ve srovnání s průměrem v Unii možnost dočasně se odchýlit od zásady plného obchodování s povolenkami formou aukce a poskytnout bezplatné povolenky výrobcům elektřiny v provozu do 31. prosince 2008, nebo výrobcům elektřiny, na které byly investice do modernizace fyzicky zahájeny do 31. prosince 2008. Výměnou za poskytnutí bezplatných povolenek výrobcům energie musí způsobilé členské státy předložit národní investiční plán („národní plán“) uvádějící investice provedené příjemci bezplatných povolenek nebo jinými hospodářskými subjekty do vybavení a modernizace infrastruktury, do čistých technologií a do diverzifikace skladby energie a energetických dodávek.

| 17. | Uvedená odchylka od zásady plného obchodování s povolenkami formou aukce poskytováním přechodných bezplatných povolenek představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože se členské státy poskytováním bezplatných povolenek vzdávají příjmů a poskytují selektivní výhodu výrobcům energie. Výrobci energie mohou soutěžit s výrobci energie v jiných členských státech, což může mít za důsledek narušení nebo hrozbu narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu na vnitřním trhu. Státní podpora existuje rovněž na úrovni investic, které příjemci bezplatných povolenek provedou za sníženou cenu. |
| --- | --- |

17.

Uvedená odchylka od zásady plného obchodování s povolenkami formou aukce poskytováním přechodných bezplatných povolenek představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože se členské státy poskytováním bezplatných povolenek vzdávají příjmů a poskytují selektivní výhodu výrobcům energie. Výrobci energie mohou soutěžit s výrobci energie v jiných členských státech, což může mít za důsledek narušení nebo hrozbu narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu na vnitřním trhu. Státní podpora existuje rovněž na úrovni investic, které příjemci bezplatných povolenek provedou za sníženou cenu.

1.4   Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS

| 18. | Podle článku 27 směrnice o ETS mohou členské státy vyjmout malá zařízení a nemocnice z EU ETS, pokud podléhají opatřením, jimiž je dosaženo rovnocenného snížení emisí skleníkových plynů. Členské státy mohou navrhnout opatření vztahující se na malá zařízení a nemocnice, jimiž bude dosaženo příspěvku ke snížení emisí rovnocennému příspěvku dosaženému EU ETS. Možnost vyjmout malá zařízení a nemocnice z EU ETS má nabízet maximální výhody, pokud jde o snížení administrativních nákladů za každou tunu ekvivalentu CO2 vyňatou ze systému ETS. |
| --- | --- |

18.

Podle článku 27 směrnice o ETS mohou členské státy vyjmout malá zařízení a nemocnice z EU ETS, pokud podléhají opatřením, jimiž je dosaženo rovnocenného snížení emisí skleníkových plynů. Členské státy mohou navrhnout opatření vztahující se na malá zařízení a nemocnice, jimiž bude dosaženo příspěvku ke snížení emisí rovnocennému příspěvku dosaženému EU ETS. Možnost vyjmout malá zařízení a nemocnice z EU ETS má nabízet maximální výhody, pokud jde o snížení administrativních nákladů za každou tunu ekvivalentu CO2 vyňatou ze systému ETS.

| 19. | Vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS může představovat státní podporu. Členské státy mají velkou volnost při rozhodování, zda vyjmou malá zařízení z EU ETS, a pokud ano, jaký typ zařízení vyjmou a který typ opatření vyžadují. Proto nelze vyloučit, že opatření uložená členskými státy mohou představovat hospodářskou výhodu ve prospěch malých zařízení či nemocnic vyňatých z EU ETS, která může pravděpodobně narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivnit obchod na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

19.

Vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS může představovat státní podporu. Členské státy mají velkou volnost při rozhodování, zda vyjmou malá zařízení z EU ETS, a pokud ano, jaký typ zařízení vyjmou a který typ opatření vyžadují. Proto nelze vyloučit, že opatření uložená členskými státy mohou představovat hospodářskou výhodu ve prospěch malých zařízení či nemocnic vyňatých z EU ETS, která může pravděpodobně narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivnit obchod na vnitřním trhu.

2.   OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

2.1   Působnost uplatňování pokynů

| 20. | Tyto pokyny se vztahují pouze na konkrétní opatření podpory stanovená v rámci provádění směrnice o ETS. Rámec Společenství pro státní podpory na ochranu životního prostředí (10) se na tato opatření nepoužije. |
| --- | --- |

20.

Tyto pokyny se vztahují pouze na konkrétní opatření podpory stanovená v rámci provádění směrnice o ETS. Rámec Společenství pro státní podpory na ochranu životního prostředí (10) se na tato opatření nepoužije.

2.2   Definice

| 21. | Pro účely těchto pokynů se použijí definice stanovené v příloze I. |
| --- | --- |

21.

Pro účely těchto pokynů se použijí definice stanovené v příloze I.

3.   SLUČITELNÉ PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 3 SMLOUVY

| 22. | Státní podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud vede k větší ochraně životního prostředí (snížení emisí skleníkových plynů), aniž jsou negativně dotčeny podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Při posuzování slučitelnosti opatření podpory Komise zvažuje příznivý dopad opatření podpory při dosahování dosažení cíle společného zájmu proti jeho potenciálně nepříznivým vedlejším účinkům, jako je například narušení obchodu a hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu nesmí být režimy podpory delší, než je doba trvání platnosti těchto pokynů. Není tím dotčena možnost, aby členský stát opakovaně oznámil opatření přesahující lhůtu stanovenou rozhodnutím Komise, kterým se daný režim podpory povoluje. |
| --- | --- |

22.

Státní podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud vede k větší ochraně životního prostředí (snížení emisí skleníkových plynů), aniž jsou negativně dotčeny podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Při posuzování slučitelnosti opatření podpory Komise zvažuje příznivý dopad opatření podpory při dosahování dosažení cíle společného zájmu proti jeho potenciálně nepříznivým vedlejším účinkům, jako je například narušení obchodu a hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu nesmí být režimy podpory delší, než je doba trvání platnosti těchto pokynů. Není tím dotčena možnost, aby členský stát opakovaně oznámil opatření přesahující lhůtu stanovenou rozhodnutím Komise, kterým se daný režim podpory povoluje.

3.1   Podpora pro podniky v odvětvích a pododvětvích, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku toho, že se náklady na povolenky EU ETS promítají do cen elektřiny (podpora na náklady na nepřímé emise)

| 23. | U odvětví a pododvětví uvedených v příloze II se podpora na náhradu nákladů na povolenky EU ETS, jež se promítají do cen elektřiny v důsledku provádění směrnice o ETS a jež vznikly počínaje 1. lednem 2013, považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v této kapitole. |
| --- | --- |

23.

U odvětví a pododvětví uvedených v příloze II se podpora na náhradu nákladů na povolenky EU ETS, jež se promítají do cen elektřiny v důsledku provádění směrnice o ETS a jež vznikly počínaje 1. lednem 2013, považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v této kapitole.

Cíl a nezbytnost podpory

| 24. | Pro účely těchto pokynů je cílem této podpory zabránit vzniku značného rizika úniku uhlíku v důsledku nákladů na povolenky EU promítnutých do cen elektřiny, jež nese příjemce, pokud jeho konkurenti z třetích zemích nejsou vystaveni podobným nákladům na CO2 v jejich cenách elektřiny a pokud příjemce není schopen promítnout tyto náklady do cen výrobků bez ztráty značného podílu na trhu. |
| --- | --- |

24.

Pro účely těchto pokynů je cílem této podpory zabránit vzniku značného rizika úniku uhlíku v důsledku nákladů na povolenky EU promítnutých do cen elektřiny, jež nese příjemce, pokud jeho konkurenti z třetích zemích nejsou vystaveni podobným nákladům na CO2 v jejich cenách elektřiny a pokud příjemce není schopen promítnout tyto náklady do cen výrobků bez ztráty značného podílu na trhu.

| 25. | Pro účely těchto pokynů značné riziko úniku uhlíku existuje, pouze pokud příjemce působí v odvětví nebo pododvětví uvedeném v příloze II. |
| --- | --- |

25.

Pro účely těchto pokynů značné riziko úniku uhlíku existuje, pouze pokud příjemce působí v odvětví nebo pododvětví uvedeném v příloze II.

Nejvyšší intenzita podpory

| 26. | Intenzita podpory nesmí přesáhnout 85 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2013, 2014 a 2015, 80 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2016, 2017 a 2018 a 75 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2019 a 2020. |
| --- | --- |

26.

Intenzita podpory nesmí přesáhnout 85 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2013, 2014 a 2015, 80 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2016, 2017 a 2018 a 75 % způsobilých nákladů vynaložených v roce 2019 a 2020.

Výpočet maximální výše podpory

| 27. | Nejvyšší částka podpory na jedno zařízení pro výrobu výrobků v rámci odvětví a pododvětví uvedených v příloze II, musí být vypočítána podle následujícího vzorce:






  a) | V případech, kdy se referenční úrovně energetické účinnosti uvedené v příloze III vztahují na výrobky vyráběné příjemcem, rovná se nejvyšší částka podpory pro zařízení na náklady vynaložené za rok t:
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO
  V tomto vzorci je Ait intenzita podpory za rok t vyjádřená jako zlomek (např. 0,8); Ct je platný emisní faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roce t); P1 je forwardová cena povolenky EU na rok t-1 (EUR/tCO2); E je použitelná výrobkově specifická referenční úroveň energetické účinnosti podle přílohy III; a BO je základní produkce. Tyto pojmy jsou definovány v příloze I. |
| --- | --- | --- |

27.

Nejvyšší částka podpory na jedno zařízení pro výrobu výrobků v rámci odvětví a pododvětví uvedených v příloze II, musí být vypočítána podle následujícího vzorce:

a)

V případech, kdy se referenční úrovně energetické účinnosti uvedené v příloze III vztahují na výrobky vyráběné příjemcem, rovná se nejvyšší částka podpory pro zařízení na náklady vynaložené za rok t:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO

V tomto vzorci je Ait intenzita podpory za rok t vyjádřená jako zlomek (např. 0,8); Ct je platný emisní faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roce t); P1 je forwardová cena povolenky EU na rok t-1 (EUR/tCO2); E je použitelná výrobkově specifická referenční úroveň energetické účinnosti podle přílohy III; a BO je základní produkce. Tyto pojmy jsou definovány v příloze I.

| b) | V případech, kdy se referenční úrovně energetické účinnosti uvedené v příloze III na výrobky vyráběné příjemcem nevztahují, rovná se nejvyšší částka podpory pro zařízení na náklady vynaložené za rok t:
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC
  V tomto vzorci je Ait intenzita podpory za rok t vyjádřená jako zlomek (např. 0,8); Ct je platný emisní faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roce t); Pt-1 je forwardová cena povolenky EU na rok t-1 (EUR/tCO2); EF je záložní referenční úroveň energetické účinnosti; a BEC je základní úroveň spotřeby elektřiny (MWh). Tyto pojmy jsou definovány v příloze I. |
| --- | --- |

b)

V případech, kdy se referenční úrovně energetické účinnosti uvedené v příloze III na výrobky vyráběné příjemcem nevztahují, rovná se nejvyšší částka podpory pro zařízení na náklady vynaložené za rok t:

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC

V tomto vzorci je Ait intenzita podpory za rok t vyjádřená jako zlomek (např. 0,8); Ct je platný emisní faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roce t); Pt-1 je forwardová cena povolenky EU na rok t-1 (EUR/tCO2); EF je záložní referenční úroveň energetické účinnosti; a BEC je základní úroveň spotřeby elektřiny (MWh). Tyto pojmy jsou definovány v příloze I.

| 28. | Pokud zařízení vyrábí jak výrobky, pro které je použitelná referenční úroveň energetické účinnosti uvedená v příloze III, tak výrobky, pro které je použitelná záložní referenční úroveň energetické účinnosti, musí být spotřeba elektřiny pro každý výrobek stanovena podle příslušné tonáže produkce každého výrobku. |
| --- | --- |

28.

Pokud zařízení vyrábí jak výrobky, pro které je použitelná referenční úroveň energetické účinnosti uvedená v příloze III, tak výrobky, pro které je použitelná záložní referenční úroveň energetické účinnosti, musí být spotřeba elektřiny pro každý výrobek stanovena podle příslušné tonáže produkce každého výrobku.

| 29. | Pokud zařízení vyrábí jak výrobky, které jsou způsobilé pro podporu (tj. spadají do způsobilých odvětví nebo pododvětví uvedených v příloze II), tak výrobky, které nejsou způsobilé pro podporu, nejvyšší částka podpory se vypočítá pouze pro produkty, které jsou způsobilé pro podporu. |
| --- | --- |

29.

Pokud zařízení vyrábí jak výrobky, které jsou způsobilé pro podporu (tj. spadají do způsobilých odvětví nebo pododvětví uvedených v příloze II), tak výrobky, které nejsou způsobilé pro podporu, nejvyšší částka podpory se vypočítá pouze pro produkty, které jsou způsobilé pro podporu.

| 30. | Podpora může být příjemci vyplacena v roce, ve kterém vznikly náklady nebo v následujícím roce. Pokud je podpora vyplacena v roce, ve kterém vznikly náklady, musí být zaveden mechanismus pro následnou úpravu platby, který zajistí, aby byly všechny přeplatky podpory vráceny do 1. července následujícího roku. |
| --- | --- |

30.

Podpora může být příjemci vyplacena v roce, ve kterém vznikly náklady nebo v následujícím roce. Pokud je podpora vyplacena v roce, ve kterém vznikly náklady, musí být zaveden mechanismus pro následnou úpravu platby, který zajistí, aby byly všechny přeplatky podpory vráceny do 1. července následujícího roku.

Motivační účinek

| 31. | Požadavek motivačního účinku se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky uvedené v oddílu 3.1. |
| --- | --- |

31.

Požadavek motivačního účinku se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky uvedené v oddílu 3.1.

3.2   Investiční podpora pro nové vysoce účinné elektrárny, včetně nových elektráren uzpůsobených pro zachycování uhlíku

| 32. | Investiční podpora poskytnutá od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2016 pro nové vysoce účinné elektrárny bude považována za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že budou splněny podmínky stanovené v tomto oddílu. |
| --- | --- |

32.

Investiční podpora poskytnutá od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2016 pro nové vysoce účinné elektrárny bude považována za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že budou splněny podmínky stanovené v tomto oddílu.

| 33. | Investiční podpora pro nové vysoce účinné elektrárny může být udělena pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | nová vysoce účinná elektrárna přesahuje harmonizovanou referenční hodnotu účinnosti elektráren stanovenou v příloze I prováděcího rozhodnutí 2011/877/EU ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla za použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES (11), nebo příslušnou referenční hodnotu účinnosti platnou době, kdy je podpora poskytnuta. Nové vysoce účinné elektrárny, které jsou pouze v souladu s těmito referenčními hodnotami účinnosti, nejsou způsobilé pro podporu; a |
| --- | --- | --- |

33.

Investiční podpora pro nové vysoce účinné elektrárny může být udělena pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

nová vysoce účinná elektrárna přesahuje harmonizovanou referenční hodnotu účinnosti elektráren stanovenou v příloze I prováděcího rozhodnutí 2011/877/EU ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla za použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES (11), nebo příslušnou referenční hodnotu účinnosti platnou době, kdy je podpora poskytnuta. Nové vysoce účinné elektrárny, které jsou pouze v souladu s těmito referenčními hodnotami účinnosti, nejsou způsobilé pro podporu; a

| b) | rozhodnutí o schválení orgánem poskytujícím podporu je přijato v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2016. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí o schválení orgánem poskytujícím podporu je přijato v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2016.

Cíl a nezbytnost podpory

| 34. | Členské státy musí prokázat, že se podpora zaměřuje na selhání trhu tím, že má podstatný dopad na ochranu životního prostředí. Podpora musí mít motivační účinek v tom smyslu, že vede ke změně chování příjemce podpory. Tento motivační účinek se prokazuje pomocí srovnávacího scénáře, jehož prostřednictvím se dokáže, že bez podpory by příjemce investici neuskutečnil. Kromě toho nesmí podporovaný projekt začít před datem předložení žádosti o podporu. Členské státy musí prokázat, že podpora neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, zejména pokud se podpora soustředila na omezený počet příjemců nebo pokud je pravděpodobné, že daná podpora pravděpodobně posílí postavení příjemce na trhu na trhu (na úrovni skupiny společností). |
| --- | --- |

34.

Členské státy musí prokázat, že se podpora zaměřuje na selhání trhu tím, že má podstatný dopad na ochranu životního prostředí. Podpora musí mít motivační účinek v tom smyslu, že vede ke změně chování příjemce podpory. Tento motivační účinek se prokazuje pomocí srovnávacího scénáře, jehož prostřednictvím se dokáže, že bez podpory by příjemce investici neuskutečnil. Kromě toho nesmí podporovaný projekt začít před datem předložení žádosti o podporu. Členské státy musí prokázat, že podpora neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, zejména pokud se podpora soustředila na omezený počet příjemců nebo pokud je pravděpodobné, že daná podpora pravděpodobně posílí postavení příjemce na trhu na trhu (na úrovni skupiny společností).

Způsobilé náklady

| 35. | Způsobilé náklady budou omezeny na celkové náklady investic do nového zařízení (hmotná a nehmotná aktiva), které jsou nezbytně nutné k výstavbě nové elektrárny. Kromě toho v případě vybudování elektrárny uzpůsobené pro zachycování uhlíku budou způsobilé i náklady na prokázání celkové ekonomické a technické proveditelnosti realizace úplného řetězce zachycování a ukládání uhlíku. Náklady na instalaci vybavení pro zachycování, přepravu a ukládání nebudou podle těchto pokynů způsobilé, neboť podpora na provádění zachycování a ukládání uhlíku již bude posouzena podle pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

35.

Způsobilé náklady budou omezeny na celkové náklady investic do nového zařízení (hmotná a nehmotná aktiva), které jsou nezbytně nutné k výstavbě nové elektrárny. Kromě toho v případě vybudování elektrárny uzpůsobené pro zachycování uhlíku budou způsobilé i náklady na prokázání celkové ekonomické a technické proveditelnosti realizace úplného řetězce zachycování a ukládání uhlíku. Náklady na instalaci vybavení pro zachycování, přepravu a ukládání nebudou podle těchto pokynů způsobilé, neboť podpora na provádění zachycování a ukládání uhlíku již bude posouzena podle pokynů o státní podpoře na ochranu životního prostředí.

Nejvyšší intenzita podpory

| 36. | V případě nových vysoce účinných elektráren, které jsou uzpůsobeny pro zachycování a ukládání uhlíku a zahájí provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku do roku 2020, nesmí podpora překročit 15 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

36.

V případě nových vysoce účinných elektráren, které jsou uzpůsobeny pro zachycování a ukládání uhlíku a zahájí provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku do roku 2020, nesmí podpora překročit 15 % způsobilých nákladů.

| 37. | V případě nových vysoce účinných elektráren, které jsou uzpůsobeny pro zachycování a ukládání uhlíku, ale provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku nezahájí do roku 2020, a jimž je podpora poskytnuta na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení, které podporuje i) co nejekologičtější technologie výroby energie v novém závodě vedoucí k nižším emisím CO2 ve srovnání s nejmodernějšími technologiemi a ii) hospodářskou soutěž na trhu s výrobou elektřiny, nesmí podpora překročit 10 % způsobilých nákladů. Toto nabídkové řízení musí být založeno na jasných, transparentních a nediskriminačních kritériích a musí zajistit účast dostatečného počtu podniků. Rozpočet spojený s nabídkovým řízením musí být navíc svou výší závazně omezen v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všichni žadatelé. |
| --- | --- |

37.

V případě nových vysoce účinných elektráren, které jsou uzpůsobeny pro zachycování a ukládání uhlíku, ale provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku nezahájí do roku 2020, a jimž je podpora poskytnuta na základě skutečně konkurenčního nabídkového řízení, které podporuje i) co nejekologičtější technologie výroby energie v novém závodě vedoucí k nižším emisím CO2 ve srovnání s nejmodernějšími technologiemi a ii) hospodářskou soutěž na trhu s výrobou elektřiny, nesmí podpora překročit 10 % způsobilých nákladů. Toto nabídkové řízení musí být založeno na jasných, transparentních a nediskriminačních kritériích a musí zajistit účast dostatečného počtu podniků. Rozpočet spojený s nabídkovým řízením musí být navíc svou výší závazně omezen v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všichni žadatelé.

| 38. | V případě nových vysoce účinných elektráren, které nesplňují podmínky stanovené výše v bodech 36 a 37, nesmí podpora překročit 5 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

38.

V případě nových vysoce účinných elektráren, které nesplňují podmínky stanovené výše v bodech 36 a 37, nesmí podpora překročit 5 % způsobilých nákladů.

| 39. | V případě, že provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku nebude zahájeno do roku 2020, sníží se podpora na 5 % způsobilých nákladů investic, nebo na 10 %, pokud jsou splněny výše stanovené podmínky v bodě 37 výše uvedeného oddílu 3.2. V případě zálohové platby podpory vyberou členské státy zpět přesahující částku podpory. |
| --- | --- |

39.

V případě, že provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku nebude zahájeno do roku 2020, sníží se podpora na 5 % způsobilých nákladů investic, nebo na 10 %, pokud jsou splněny výše stanovené podmínky v bodě 37 výše uvedeného oddílu 3.2. V případě zálohové platby podpory vyberou členské státy zpět přesahující částku podpory.

3.3   Podpora související s dobrovolným přechodným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny

| 40. | Od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 bude státní podpora poskytnutá v souvislosti s přechodným a nepovinným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny a na investice do národních plánů v souladu s článkem 10c směrnice o ETS považována za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | přechodná bezplatná povolenka je přidělena podle článku 10c směrnice o ETS a v souladu s rozhodnutím Komise o pokynech pro metodiku přechodného přidělování bezplatných povolenek zařízením na výrobu elektřiny podle článku 10c odst. 3 směrnice 2003/87/ES (12), a se sdělením Komise o dobrovolném používání článku 10c směrnice o systému obchodování s emisemi (13); |
| --- | --- | --- |

40.

Od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 bude státní podpora poskytnutá v souvislosti s přechodným a nepovinným přidělováním bezplatných povolenek na modernizaci postupů výroby elektřiny a na investice do národních plánů v souladu s článkem 10c směrnice o ETS považována za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

přechodná bezplatná povolenka je přidělena podle článku 10c směrnice o ETS a v souladu s rozhodnutím Komise o pokynech pro metodiku přechodného přidělování bezplatných povolenek zařízením na výrobu elektřiny podle článku 10c odst. 3 směrnice 2003/87/ES (12), a se sdělením Komise o dobrovolném používání článku 10c směrnice o systému obchodování s emisemi (13);

| b) | s ohledem na celkové cíle směrnice o ETS, národní plán sleduje cíl v obecném zájmu, jako je zvýšená ochrana životního prostředí; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na celkové cíle směrnice o ETS, národní plán sleduje cíl v obecném zájmu, jako je zvýšená ochrana životního prostředí;

| c) | národní plán zahrnuje investice do dodatečného vybavení a modernizace infrastruktury, do čistých technologií a diverzifikace skladby a zdrojů dodávek energie směrnice o ETS uskutečněné po 25. červnu 2009; |
| --- | --- |

c)

národní plán zahrnuje investice do dodatečného vybavení a modernizace infrastruktury, do čistých technologií a diverzifikace skladby a zdrojů dodávek energie směrnice o ETS uskutečněné po 25. červnu 2009;

| d) | tržní hodnota (na úrovni skupin podniků) bezplatných povolenek během celého období přidělování (vypočteno v souladu se sdělením Komise ze dne 29. března 2011 (14) nebo s příslušnými pokyny platnými v době, kdy byla podpora poskytnuta) nepřesahuje celkové náklady na investice prováděné příjemcem bezplatných povolenek (na úrovni skupin podniků). Pokud jsou celkové investiční náklady nižší než tržní hodnota povolenek nebo pokud příjemce bezplatných povolenek neprovede žádné investice způsobilé podle národního plánu, musí příjemci bezplatných povolenek převést rozdíl do mechanismu, který bude financovat ostatní způsobilé investice stanovené v národním plánem, a |
| --- | --- |

d)

tržní hodnota (na úrovni skupin podniků) bezplatných povolenek během celého období přidělování (vypočteno v souladu se sdělením Komise ze dne 29. března 2011 (14) nebo s příslušnými pokyny platnými v době, kdy byla podpora poskytnuta) nepřesahuje celkové náklady na investice prováděné příjemcem bezplatných povolenek (na úrovni skupin podniků). Pokud jsou celkové investiční náklady nižší než tržní hodnota povolenek nebo pokud příjemce bezplatných povolenek neprovede žádné investice způsobilé podle národního plánu, musí příjemci bezplatných povolenek převést rozdíl do mechanismu, který bude financovat ostatní způsobilé investice stanovené v národním plánem, a

| e) | podpora neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, zejména pokud se podpora soustředila na omezený počet příjemců nebo pokud je pravděpodobné, že daná podpora posílí postavení příjemců na trhu (na úrovni skupiny podniků). |
| --- | --- |

e)

podpora neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, zejména pokud se podpora soustředila na omezený počet příjemců nebo pokud je pravděpodobné, že daná podpora posílí postavení příjemců na trhu (na úrovni skupiny podniků).

Motivační účinek

Motivační účinek je považován za splněný u investic provedených od 25. června 2009.

Způsobilé náklady

| 41. | Způsobilé náklady musí být omezeny na celkové investiční náklady (hmotná a nehmotná aktiva) uvedené v národním plánu, odpovídající tržní hodnotě bezplatných povolenek (vypočtené v souladu se sdělením Komise ze dne 29. března 2011 (15) nebo s příslušnými pokyny platnými v době, kdy byla podpora poskytnuta) poskytnutých na příjemce, bez ohledu na provozní náklady a přínosy daného zařízení. |
| --- | --- |

41.

Způsobilé náklady musí být omezeny na celkové investiční náklady (hmotná a nehmotná aktiva) uvedené v národním plánu, odpovídající tržní hodnotě bezplatných povolenek (vypočtené v souladu se sdělením Komise ze dne 29. března 2011 (15) nebo s příslušnými pokyny platnými v době, kdy byla podpora poskytnuta) poskytnutých na příjemce, bez ohledu na provozní náklady a přínosy daného zařízení.

Nejvyšší intenzita podpory

| 42. | Podpora nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

42.

Podpora nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.

3.4   Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS

| 43. | Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS od 1. ledna 2013 se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že malá zařízení nebo nemocnice podléhají opatřením, která dosahují rovnocenného snížení emisí skleníkových plynů ve smyslu článku 27 směrnice o ETS, a za předpokladu, že členský stát dodrží podmínky stanovené v článku 27 směrnice o ETS. |
| --- | --- |

43.

Podpora při vynětí malých zařízení a nemocnic z EU ETS od 1. ledna 2013 se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že malá zařízení nebo nemocnice podléhají opatřením, která dosahují rovnocenného snížení emisí skleníkových plynů ve smyslu článku 27 směrnice o ETS, a za předpokladu, že členský stát dodrží podmínky stanovené v článku 27 směrnice o ETS.

Motivační účinek

| 44. | Požadavek motivačního účinku se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky uvedené v oddílu 3.4. |
| --- | --- |

44.

Požadavek motivačního účinku se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky uvedené v oddílu 3.4.

3.5   Proporcionalita

| 45. | Členský stát musí prokázat, že částka podpory na příjemce je omezena na nezbytné minimum. Členské státy mohou poskytovat podporu s nižší intenzitou podpory, než je uvedena v těchto pokynech. |
| --- | --- |

45.

Členský stát musí prokázat, že částka podpory na příjemce je omezena na nezbytné minimum. Členské státy mohou poskytovat podporu s nižší intenzitou podpory, než je uvedena v těchto pokynech.

4.   KUMULACE

| 46. | Stropy podpory stanovené v těchto pokynech nesmějí být překročeny bez ohledu na to, zda je podpora financována zcela ze státních prostředků, nebo zda je částečně financována Unií. |
| --- | --- |

46.

Stropy podpory stanovené v těchto pokynech nesmějí být překročeny bez ohledu na to, zda je podpora financována zcela ze státních prostředků, nebo zda je částečně financována Unií.

| 47. | Podporu považovanou za slučitelnou podle těchto pokynů nelze kombinovat s jinou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nebo s jinými formami financování ze strany Unie, pokud toto překrývání způsobuje, že je intenzita podpory vyšší, než stanoví tyto pokyny. Pokud jsou však výdaje způsobilé pro podporu na opatření, na něž se vztahují tyto pokyny, zcela nebo částečně způsobilé i pro podporu na jiné účely, uplatní se na společnou část strop podpory, který je podle použitelných pravidel nejpříznivější. |
| --- | --- |

47.

Podporu považovanou za slučitelnou podle těchto pokynů nelze kombinovat s jinou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nebo s jinými formami financování ze strany Unie, pokud toto překrývání způsobuje, že je intenzita podpory vyšší, než stanoví tyto pokyny. Pokud jsou však výdaje způsobilé pro podporu na opatření, na něž se vztahují tyto pokyny, zcela nebo částečně způsobilé i pro podporu na jiné účely, uplatní se na společnou část strop podpory, který je podle použitelných pravidel nejpříznivější.

5.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

5.1   Výroční zprávy

| 48. | V souladu s nařízením Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (16), a nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 (17), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, musí členské státy předkládat Komisi výroční zprávy. |
| --- | --- |

48.

V souladu s nařízením Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (16), a nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 (17), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, musí členské státy předkládat Komisi výroční zprávy.

| 49. | Výroční zprávy o podporách na ochranu životního prostředí musí nad rámec stanovený v uvedených nařízeních obsahovat další informace o příslušných schválených režimech. Konkrétně musí ve svých výročních zprávách zahrnout tyto informace:






  — | jméno příjemce a podporovaná zařízení v jeho vlastnictví, |
| --- | --- | --- |

49.

Výroční zprávy o podporách na ochranu životního prostředí musí nad rámec stanovený v uvedených nařízeních obsahovat další informace o příslušných schválených režimech. Konkrétně musí ve svých výročních zprávách zahrnout tyto informace:

—

jméno příjemce a podporovaná zařízení v jeho vlastnictví,

| — | odvětví nebo pododvětví, v němž působí příjemce podpory, |
| --- | --- |

—

odvětví nebo pododvětví, v němž působí příjemce podpory,

| — | rok, za který se podpora vyplácí, a rok, v němž je vyplacena, |
| --- | --- |

—

rok, za který se podpora vyplácí, a rok, v němž je vyplacena,

| — | základní produkci jednotlivých podporovaných zařízení v příslušném odvětví (pododvětví), |
| --- | --- |

—

základní produkci jednotlivých podporovaných zařízení v příslušném odvětví (pododvětví),

| — | podstatné zvětšení kapacity nebo případně její omezení, |
| --- | --- |

—

podstatné zvětšení kapacity nebo případně její omezení,

| — | roční produkci jednotlivých podporovaných zařízení v příslušných odvětvích (pododvětvích) za každý rok použitý ke stanovení základní produkce, |
| --- | --- |

—

roční produkci jednotlivých podporovaných zařízení v příslušných odvětvích (pododvětvích) za každý rok použitý ke stanovení základní produkce,

| — | roční výrobu jednotlivých podporovaných zařízení v příslušných odvětvích (pododvětvích) za rok, na který se podpora vyplácí, |
| --- | --- |

—

roční výrobu jednotlivých podporovaných zařízení v příslušných odvětvích (pododvětvích) za rok, na který se podpora vyplácí,

| — | roční výrobu jiných výrobků vyráběných v jednotlivých podporovaných zařízeních, na které se nevztahují referenční úrovně energetické účinnosti za každý rok použitý ke stanovení základní produkce (pokud je poskytnuta podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti), |
| --- | --- |

—

roční výrobu jiných výrobků vyráběných v jednotlivých podporovaných zařízeních, na které se nevztahují referenční úrovně energetické účinnosti za každý rok použitý ke stanovení základní produkce (pokud je poskytnuta podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti),

| — | základní spotřebu elektřiny u každého podporovaného zařízení (pokud je poskytována podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti), |
| --- | --- |

—

základní spotřebu elektřiny u každého podporovaného zařízení (pokud je poskytována podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti),

| — | roční spotřebu elektrické energie za každý rok použitý ke stanovení základní spotřeby elektřiny (pokud je poskytnuta podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti), |
| --- | --- |

—

roční spotřebu elektrické energie za každý rok použitý ke stanovení základní spotřeby elektřiny (pokud je poskytnuta podpora s použitím záložní referenční úrovně energetické účinnosti),

| — | roční spotřebu elektřiny zařízení za rok, na který se vyplácí podpora (pokud je poskytnuta podpora pomocí záložní referenční úrovně energetické účinnosti), |
| --- | --- |

—

roční spotřebu elektřiny zařízení za rok, na který se vyplácí podpora (pokud je poskytnuta podpora pomocí záložní referenční úrovně energetické účinnosti),

| — | forwardovou cenu povolenek EU použitou k výpočtu částky podpory na jednoho příjemce, |
| --- | --- |

—

forwardovou cenu povolenek EU použitou k výpočtu částky podpory na jednoho příjemce,

| — | intenzitu podpory, |
| --- | --- |

—

intenzitu podpory,

| — | vnitrostátní emisní faktor CO2
  . |
| --- | --- |

—

vnitrostátní emisní faktor CO2
  .

| 50. | Komise bude pravidelně monitorovat podporu poskytnutou podnikům v odvětvích a pododvětvích, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku promítnutí nákladů EU ETS do cen elektřiny, jak je popsáno v oddílu 3.1. Přitom bude aktualizovat údaje o rozsahu, v jakém se promítají nepřímé náklady, a o možných důsledcích pro únik uhlíku. |
| --- | --- |

50.

Komise bude pravidelně monitorovat podporu poskytnutou podnikům v odvětvích a pododvětvích, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku promítnutí nákladů EU ETS do cen elektřiny, jak je popsáno v oddílu 3.1. Přitom bude aktualizovat údaje o rozsahu, v jakém se promítají nepřímé náklady, a o možných důsledcích pro únik uhlíku.

| 51. | S ohledem na podpory poskytnuté novým vysoce účinným elektrárnám, včetně těch, které jsou uzpůsobeny k zachycování a ukládání uhlíku, musí členské státy zahrnout do svých výročních zpráv tyto informace:






  — | jména příjemců, |
| --- | --- | --- |

51.

S ohledem na podpory poskytnuté novým vysoce účinným elektrárnám, včetně těch, které jsou uzpůsobeny k zachycování a ukládání uhlíku, musí členské státy zahrnout do svých výročních zpráv tyto informace:

—

jména příjemců,

| — | výši podpory na jednoho příjemce, |
| --- | --- |

—

výši podpory na jednoho příjemce,

| — | intenzitu podpory, |
| --- | --- |

—

intenzitu podpory,

| — | ověření souladu s podmínkami uvedenými v oddílu 3.2 bodu 32, pokud jde o načasování poskytnutí podpory, |
| --- | --- |

—

ověření souladu s podmínkami uvedenými v oddílu 3.2 bodu 32, pokud jde o načasování poskytnutí podpory,

| — | ověření souladu s podmínkami uvedenými v oddílu 3.2 bodu 36, pokud jde o začátek provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku do roku 2020. |
| --- | --- |

—

ověření souladu s podmínkami uvedenými v oddílu 3.2 bodu 36, pokud jde o začátek provádění celého řetězce zachycování a ukládání uhlíku do roku 2020.

5.2   Transparentnost

| 52. | Komise se domnívá, že v zájmu lepší transparentnosti státních podpor v Unii jsou nezbytná další opatření. Zejména je nutné zajistit, aby členské státy, hospodářské subjekty, zainteresované strany i Komise měly k dispozici snadný přístup k úplnému znění všech použitelných režimů podpory na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

52.

Komise se domnívá, že v zájmu lepší transparentnosti státních podpor v Unii jsou nezbytná další opatření. Zejména je nutné zajistit, aby členské státy, hospodářské subjekty, zainteresované strany i Komise měly k dispozici snadný přístup k úplnému znění všech použitelných režimů podpory na ochranu životního prostředí.

| 53. | Tohoto cíle lze dosáhnout vytvořením internetových stránek. Z tohoto důvodu bude Komise při posuzování režimů podpory systematicky od dotčených členských států požadovat, aby zveřejňovaly plné znění všech režimů podpory v konečné podobě na internetu a sdělily Komisi internetovou adresu, na níž se tato zveřejněná znění nacházejí. |
| --- | --- |

53.

Tohoto cíle lze dosáhnout vytvořením internetových stránek. Z tohoto důvodu bude Komise při posuzování režimů podpory systematicky od dotčených členských států požadovat, aby zveřejňovaly plné znění všech režimů podpory v konečné podobě na internetu a sdělily Komisi internetovou adresu, na níž se tato zveřejněná znění nacházejí.

5.3   Monitorování

| 54. | Členské státy musí zajistit vedení podrobné evidence o udělování podpory na veškerá platná opatření podpory. Tato evidence, která musí obsahovat veškeré potřebné informace dokazující, že byly dodrženy podmínky týkající se způsobilých nákladů a nejvyšší přípustné intenzity podpory, musí být uchovávány po dobu 10 let ode dne poskytnutí podpory a musí být na vyžádání poskytnuty Komisi. |
| --- | --- |

54.

Členské státy musí zajistit vedení podrobné evidence o udělování podpory na veškerá platná opatření podpory. Tato evidence, která musí obsahovat veškeré potřebné informace dokazující, že byly dodrženy podmínky týkající se způsobilých nákladů a nejvyšší přípustné intenzity podpory, musí být uchovávány po dobu 10 let ode dne poskytnutí podpory a musí být na vyžádání poskytnuty Komisi.

5.4   Doba platnosti a přezkum

| 55. | Komise použije tyto pokyny ode dne následujícího po jejich vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

55.

Komise použije tyto pokyny ode dne následujícího po jejich vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| 56. | Tyto pokyny jsou použitelné do 31. prosince 2020. Po poradě s členskými státy je může Komise před tímto datem pozměnit na základě závažných důvodů politiky hospodářské soutěže nebo důvodů politiky ochrany životního prostředí, nebo aby byly zohledněny jiné politiky Unie nebo mezinárodní závazky. Tyto změny mohou být zejména zapotřebí s ohledem na budoucí mezinárodní dohody v oblasti změny klimatu a budoucí změnu právních předpisů v této oblasti v Unii. Komise může provést přezkum těchto pokynů každé dva roky po jejich přijetí. |
| --- | --- |

56.

Tyto pokyny jsou použitelné do 31. prosince 2020. Po poradě s členskými státy je může Komise před tímto datem pozměnit na základě závažných důvodů politiky hospodářské soutěže nebo důvodů politiky ochrany životního prostředí, nebo aby byly zohledněny jiné politiky Unie nebo mezinárodní závazky. Tyto změny mohou být zejména zapotřebí s ohledem na budoucí mezinárodní dohody v oblasti změny klimatu a budoucí změnu právních předpisů v této oblasti v Unii. Komise může provést přezkum těchto pokynů každé dva roky po jejich přijetí.

| 57. | Komise tyto pokyny použije na všechna oznámená opatření podpory, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, po zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie, i v případech, kdy byly projekty oznámeny před tímto zveřejněním. Komise bude uplatňovat pravidla uvedená ve sdělení Komise o určení použitelných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (18) na veškerou protiprávní podporu. |
| --- | --- |

57.

Komise tyto pokyny použije na všechna oznámená opatření podpory, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, po zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie, i v případech, kdy byly projekty oznámeny před tímto zveřejněním. Komise bude uplatňovat pravidla uvedená ve sdělení Komise o určení použitelných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (18) na veškerou protiprávní podporu.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 63).

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/101/ES ze dne 27. října 2004 (Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 18). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, (Úř. věst. L 8, 13.1.2009, s. 3). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 219/2009 ze dne 11. března 2009 (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 109).

(4)  Akční plán pro státní podpory – Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009, KOM(2005) 107 v konečném znění, 7.6.2005.

(5)  Příloze II přílohy 15713/1/08rev1 dne 18. listopadu 2008 (25.11) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0610+0+DOC+XML+V0//CS

(6)  Dodatek k poznámce generálního sekretariátu Rady „I/A“ určené Výboru stálých zástupců/Radě 8033/09 ADD 1 REV 1 ze dne 31. března 2009.

(7)  Směrnice 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice Rady 85/337/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

(8)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

(9)  Viz poznámka pod čarou 8.

(10)  Viz poznámka pod čarou 8.

(11)  Úř. věst. L 343, 23.12.2011, s. 91.

(12)  Sdělení Komise ze dne 29. března 2011 o pokynech pro metodiku přechodného přidělování bezplatných povolenek zařízením na výrobu elektřiny podle článku 10c odst. 3 směrnice 2003/87/ES, K(2011) 1983 v konečném znění, 29.3.2011.

(13)  Sdělení Komise, Pokyny k dobrovolnému uplatňování článku 10c směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. C 99, 31.3.2011, s. 9).

(14)  Viz poznámka pod čarou 13.

(15)  Viz poznámka pod čarou 13.

(16)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

(17)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

(18)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

---

PŘÍLOHA I

Definice

Pro účely těchto pokynů se použijí tyto definice:

| — | „podporou“ se rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, |
| --- | --- |

—

„podporou“ se rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy,

| — | „obdobím poskytování podpory“ se rozumí jeden rok nebo více let v období 2013– 2020. Pokud si členský stát přeje poskytnout podporu odpovídající kratšímu období, musí použít jako referenci obchodní rok příjemce a poskytovat podporu na ročním základě, |
| --- | --- |

—

„obdobím poskytování podpory“ se rozumí jeden rok nebo více let v období 2013– 2020. Pokud si členský stát přeje poskytnout podporu odpovídající kratšímu období, musí použít jako referenci obchodní rok příjemce a poskytovat podporu na ročním základě,

| — | „nejvyšší intenzitou podpory“ se rozumí celková částka podpory vyjádřená jako procento způsobilých nákladů. Všechny částky se uvádějí před odečtením daní nebo jiných poplatků. Pokud se podpora poskytuje v jiné formě, než je grant, musí být výše podpory rovnocenná grantu z hlediska hodnoty. Podpora splatná v několika splátkách musí být vypočtena v její celkové čisté současné hodnotě v době poskytnutí první splátky s použitím příslušné referenční sazby Komise pro diskontování hodnoty v čase. Intenzita podpory se vypočítá na jednoho příjemce, |
| --- | --- |

—

„nejvyšší intenzitou podpory“ se rozumí celková částka podpory vyjádřená jako procento způsobilých nákladů. Všechny částky se uvádějí před odečtením daní nebo jiných poplatků. Pokud se podpora poskytuje v jiné formě, než je grant, musí být výše podpory rovnocenná grantu z hlediska hodnoty. Podpora splatná v několika splátkách musí být vypočtena v její celkové čisté současné hodnotě v době poskytnutí první splátky s použitím příslušné referenční sazby Komise pro diskontování hodnoty v čase. Intenzita podpory se vypočítá na jednoho příjemce,

| — | „výrobou pro vlastní potřebu“ se rozumí výroba elektřiny v zařízení, které nelze klasifikovat jako „výrobce elektřiny“ ve smyslu čl. 3 písm. u) směrnice 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

„výrobou pro vlastní potřebu“ se rozumí výroba elektřiny v zařízení, které nelze klasifikovat jako „výrobce elektřiny“ ve smyslu čl. 3 písm. u) směrnice 2003/87/ES,

| — | „příjemcem“ se rozumí podnik přijímající podporu, |
| --- | --- |

—

„příjemcem“ se rozumí podnik přijímající podporu,

| — | „uzpůsobeným k zachycování a ukládání uhlíku“ se rozumí zařízení, které prokázalo, že jsou dostupná vhodná úložiště, že jsou technicky a ekonomicky proveditelná přepravní zařízení a že je technicky a ekonomicky proveditelné dodatečné vybavení pro zachytávání CO2, jakmile bude dosaženo dostatečných tržních pobídek v podobě cenového prahu CO2. Konkrétně musí zařízení uzpůsobené k zachycování a ukládání uhlíku splnit tyto požadavky:






  — | prokázat technickou proveditelnost dodatečného vybavení pro zachytávání CO2. Je třeba připravit specifickou technickou studii k danému zařízení uvádějící dostatečné technické podrobnosti o tom, že zařízení je technicky možné plně dovybavit pro zachycování CO2 v míře zachycování 85 % nebo vyšší s použitím jednoho nebo více typů technologií, které jsou vyzkoušeny v poloprovozním měřítku, nebo jejichž výkon lze spolehlivě odhadnout jako vhodný, |
| --- | --- | --- |

—

„uzpůsobeným k zachycování a ukládání uhlíku“ se rozumí zařízení, které prokázalo, že jsou dostupná vhodná úložiště, že jsou technicky a ekonomicky proveditelná přepravní zařízení a že je technicky a ekonomicky proveditelné dodatečné vybavení pro zachytávání CO2, jakmile bude dosaženo dostatečných tržních pobídek v podobě cenového prahu CO2. Konkrétně musí zařízení uzpůsobené k zachycování a ukládání uhlíku splnit tyto požadavky:

—

prokázat technickou proveditelnost dodatečného vybavení pro zachytávání CO2. Je třeba připravit specifickou technickou studii k danému zařízení uvádějící dostatečné technické podrobnosti o tom, že zařízení je technicky možné plně dovybavit pro zachycování CO2 v míře zachycování 85 % nebo vyšší s použitím jednoho nebo více typů technologií, které jsou vyzkoušeny v poloprovozním měřítku, nebo jejichž výkon lze spolehlivě odhadnout jako vhodný,

| — | ověřit, že existuje dostatečný další prostor v zařízení, kam má být namontováno vybavení pro zachycování, |
| --- | --- |

—

ověřit, že existuje dostatečný další prostor v zařízení, kam má být namontováno vybavení pro zachycování,

| — | identifikovat jednu nebo více technicky a ekonomicky proveditelných možností potrubí nebo jiné přepravní trasy (přepravních tras) do bezpečného geologického úložiště CO2, |
| --- | --- |

—

identifikovat jednu nebo více technicky a ekonomicky proveditelných možností potrubí nebo jiné přepravní trasy (přepravních tras) do bezpečného geologického úložiště CO2,

| — | identifikovat jedno nebo více potenciálních úložišť, která byla posouzena jako vhodná pro bezpečné geologické ukládání plánovaných objemů a měr zachyceného CO2 po celou dobu životnosti, |
| --- | --- |

—

identifikovat jedno nebo více potenciálních úložišť, která byla posouzena jako vhodná pro bezpečné geologické ukládání plánovaných objemů a měr zachyceného CO2 po celou dobu životnosti,

| — | prokázat na základě ekonomického posouzení ekonomickou proveditelnost dodatečného vybavení úplné/částečné kapacity zařízení integrovaným systémem pro zachycování a ukládání uhlíku, Posouzení by mělo poskytnout důkazy o přiměřených scénářích, přičemž se zohlední prognózy cen CO2, náklady na technologie a možnosti ukládání zjištěné v technických studiích, jejich chybovost a předpokládané provozní výnosy. Posouzení uvede okolnosti, za kterých by uzpůsobení pro zachycování a ukládání uhlíku mělo být ekonomicky proveditelné během životnosti navrhovaného zařízení. Mělo by zahrnovat také potenciální plán provádění zachycování a ukládání uhlíku, včetně potenciálního harmonogramu uvedení do provozu, |
| --- | --- |

—

prokázat na základě ekonomického posouzení ekonomickou proveditelnost dodatečného vybavení úplné/částečné kapacity zařízení integrovaným systémem pro zachycování a ukládání uhlíku, Posouzení by mělo poskytnout důkazy o přiměřených scénářích, přičemž se zohlední prognózy cen CO2, náklady na technologie a možnosti ukládání zjištěné v technických studiích, jejich chybovost a předpokládané provozní výnosy. Posouzení uvede okolnosti, za kterých by uzpůsobení pro zachycování a ukládání uhlíku mělo být ekonomicky proveditelné během životnosti navrhovaného zařízení. Mělo by zahrnovat také potenciální plán provádění zachycování a ukládání uhlíku, včetně potenciálního harmonogramu uvedení do provozu,

| — | prokázat, že všechna příslušná povolení k provedení zachycování a ukládání uhlíku lze získat a stanovit postupy a lhůty pro uskutečnění tohoto procesu. |
| --- | --- |

—

prokázat, že všechna příslušná povolení k provedení zachycování a ukládání uhlíku lze získat a stanovit postupy a lhůty pro uskutečnění tohoto procesu.

| — | „ochranou životního prostředí“ se rozumí jakákoli činnost, kterou příjemce podpory sám provádí, určená k ozdravění okolí nebo přírodních zdrojů, zamezení nebo snížení rizika jejich poškození nebo k podpoře účinnějšího využívání těchto zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- |

—

„ochranou životního prostředí“ se rozumí jakákoli činnost, kterou příjemce podpory sám provádí, určená k ozdravění okolí nebo přírodních zdrojů, zamezení nebo snížení rizika jejich poškození nebo k podpoře účinnějšího využívání těchto zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie,

| — | „povolenkou Evropské unie (povolenkou EU)“ se rozumí převoditelná povolenka dovolující vypustit během stanoveného období jednu tunu ekvivalentu CO2, |
| --- | --- |

—

„povolenkou Evropské unie (povolenkou EU)“ se rozumí převoditelná povolenka dovolující vypustit během stanoveného období jednu tunu ekvivalentu CO2,

| — | „hrubou přidanou hodnotou“ se rozumí hrubá přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele, což je hodnota produkce s odečtením hodnoty mezispotřeby. Je měřítkem toho, jak jednotlivý výrobce, výrobní odvětví nebo odvětví přispívá k HDP. Hrubá přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele je hrubá přidaná hodnota v tržních cenách po odečtení případných nepřímých daní a přičtení jakýchkoli dotací. Přidanou hodnotu v nákladech na výrobní činitele lze vypočítat z obratu přičtením aktivované produkce, ostatních provozních výnosů, přičtením nebo odečtením změny stavu zásob, odečtením nákupu zboží a služeb, ostatních daní z výrobků, které mají vazbu na obrat, ale nejsou odpočitatelné, a odečtením cla a daní, které mají vazbu na výrobu. Lze ji vypočítat také z hrubého provozního přebytku přičtením nákladů na pracovníky. Příjmy a výdaje zařazené v účetnictví podniku jako finanční nebo mimořádné jsou z přidané hodnoty vyloučeny. Vypočítaná přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele se stanoví jako hrubá přidaná hodnota, protože od ní nejsou odečteny její úpravy (například odpisy) (1), |
| --- | --- |

—

„hrubou přidanou hodnotou“ se rozumí hrubá přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele, což je hodnota produkce s odečtením hodnoty mezispotřeby. Je měřítkem toho, jak jednotlivý výrobce, výrobní odvětví nebo odvětví přispívá k HDP. Hrubá přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele je hrubá přidaná hodnota v tržních cenách po odečtení případných nepřímých daní a přičtení jakýchkoli dotací. Přidanou hodnotu v nákladech na výrobní činitele lze vypočítat z obratu přičtením aktivované produkce, ostatních provozních výnosů, přičtením nebo odečtením změny stavu zásob, odečtením nákupu zboží a služeb, ostatních daní z výrobků, které mají vazbu na obrat, ale nejsou odpočitatelné, a odečtením cla a daní, které mají vazbu na výrobu. Lze ji vypočítat také z hrubého provozního přebytku přičtením nákladů na pracovníky. Příjmy a výdaje zařazené v účetnictví podniku jako finanční nebo mimořádné jsou z přidané hodnoty vyloučeny. Vypočítaná přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele se stanoví jako hrubá přidaná hodnota, protože od ní nejsou odečteny její úpravy (například odpisy) (1),

| — | „provedením celkového řetězce zachycování a ukládání uhlíku“ se rozumí konstrukce a skutečné zahájení zachycování, přepravy a ukládání CO2, |
| --- | --- |

—

„provedením celkového řetězce zachycování a ukládání uhlíku“ se rozumí konstrukce a skutečné zahájení zachycování, přepravy a ukládání CO2,

| — | „malými zařízeními“ se rozumí zařízení, jejichž emise vykázané příslušnému orgánu představují méně než 25 000 tun ekvivalentu CO2, a zařízení, kde probíhá spalování a jejichž jmenovitý tepelný příkon je nižší než 35 MW, s výjimkou emisí z biomasy, a to v každém roce během tří let předcházejících oznámení podle čl. 27 odst. 1 písm. a) směrnice o ETS, |
| --- | --- |

—

„malými zařízeními“ se rozumí zařízení, jejichž emise vykázané příslušnému orgánu představují méně než 25 000 tun ekvivalentu CO2, a zařízení, kde probíhá spalování a jejichž jmenovitý tepelný příkon je nižší než 35 MW, s výjimkou emisí z biomasy, a to v každém roce během tří let předcházejících oznámení podle čl. 27 odst. 1 písm. a) směrnice o ETS,

| — | „zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky vybavení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti, |
| --- | --- |

—

„zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky vybavení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti,

| — | „hmotnými aktivy“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do pozemků, budov, strojů a zařízení, |
| --- | --- |

—

„hmotnými aktivy“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do pozemků, budov, strojů a zařízení,

| — | „nehmotnými aktivy“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do převodu technologie prostřednictvím získání provozních licencí či patentovaného nebo nepatentovaného know-how, pokud jsou splněny tyto podmínky:






  — | nehmotná aktiva jsou odepisovatelnými aktivy, |
| --- | --- | --- |

—

„nehmotnými aktivy“ se pro účely výpočtu způsobilých nákladů rozumí investice do převodu technologie prostřednictvím získání provozních licencí či patentovaného nebo nepatentovaného know-how, pokud jsou splněny tyto podmínky:

—

nehmotná aktiva jsou odepisovatelnými aktivy,

| — | jsou pořízena v tržních podmínkách od podniku, který nabyvatel nemůže přímo ani nepřímo kontrolovat, |
| --- | --- |

—

jsou pořízena v tržních podmínkách od podniku, který nabyvatel nemůže přímo ani nepřímo kontrolovat,

| — | jsou zahrnuta do majetku podniku, zůstávají v zařízení příjemce podpory a jsou zde využívána nejméně po dobu pěti let. Tato podmínka se nevztahuje na nehmotná aktiva, která jsou z technického hlediska zastaralá. Jsou-li nehmotná aktiva prodána během zmíněných pěti let, musí se výtěžek z prodeje odečíst od způsobilých nákladů a případně celá nebo částečná výše poskytnuté podpory musí být vrácena, |
| --- | --- |

—

jsou zahrnuta do majetku podniku, zůstávají v zařízení příjemce podpory a jsou zde využívána nejméně po dobu pěti let. Tato podmínka se nevztahuje na nehmotná aktiva, která jsou z technického hlediska zastaralá. Jsou-li nehmotná aktiva prodána během zmíněných pěti let, musí se výtěžek z prodeje odečíst od způsobilých nákladů a případně celá nebo částečná výše poskytnuté podpory musí být vrácena,

| — | „intenzitou obchodu“ se rozumí poměr mezi celkovou hodnotou vývozu do třetích zemí s přičtením hodnoty dovozu ze třetích zemí a celkovým objemem trhu pro Unii (roční domácí obrat podniků v Unii spolu s celkovým dovozem z třetích zemí) podle statistických údajů Eurostatu, |
| --- | --- |

—

„intenzitou obchodu“ se rozumí poměr mezi celkovou hodnotou vývozu do třetích zemí s přičtením hodnoty dovozu ze třetích zemí a celkovým objemem trhu pro Unii (roční domácí obrat podniků v Unii spolu s celkovým dovozem z třetích zemí) podle statistických údajů Eurostatu,

| — | „forwardovou cenou povolenek EU“ v EUR se rozumí prosté průměrné denní forwardové ceny povolenek EU za jeden rok (závěrečná nabídka ceny) k dodání v prosinci roku, na který je poskytnuta podpora, sledované na dané burze uhlíku v EU v období od 1. ledna do 31. prosince roku, který předchází roku, pro který se podpora poskytuje. Například u podpory poskytnuté v roce 2016 se prostý průměr konečných prodejních cen povolenek EU za prosinec 2016 sleduje od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 na dané burze uhlíku EU, |
| --- | --- |

—

„forwardovou cenou povolenek EU“ v EUR se rozumí prosté průměrné denní forwardové ceny povolenek EU za jeden rok (závěrečná nabídka ceny) k dodání v prosinci roku, na který je poskytnuta podpora, sledované na dané burze uhlíku v EU v období od 1. ledna do 31. prosince roku, který předchází roku, pro který se podpora poskytuje. Například u podpory poskytnuté v roce 2016 se prostý průměr konečných prodejních cen povolenek EU za prosinec 2016 sleduje od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 na dané burze uhlíku EU,

| — | „emisním faktorem CO2“ v tCO2/MWh se rozumí vážený průměr intenzity CO2 elektřiny vyráběné z fosilních paliv v různých geografických oblastech. Hmotnost odráží výrobní složení fosilních paliv v dané zeměpisné oblasti. Faktor CO2 je výsledkem vydělení údajů o emisích ekvivalentu CO2 energetického průmyslu hrubou výrobou elektřiny na základě fosilních paliv v TWh. Pro účely těchto pokynů se oblasti definují jako zeměpisné zóny a) které jsou složeny z dílčích trhů provázaných energetickými burzami, nebo b) v jejichž rámci neexistuje vyhlášené přetížení a v obou případech hodinové ceny energetické burzy na následující den v rámci zón vykazující rozdíly v eurech (s použitím denních směnných kurzů ECB), které činí nejvýše 1 % v podstatném počtu všech hodin za rok. Tato regionální rozdílnost odráží význam elektráren na fosilní paliva pro stanovení konečné ceny na velkoobchodním trhu a jejich roli jakožto elektráren, které jsou z hlediska přínosu považovány za marginální. Pouhá skutečnost, že mezi dvěma členskými státy probíhá obchod s elektřinou automaticky neznamená, že jde o nadnárodní region. Vzhledem k nedostatku příslušných údajů na úrovni vyšší než celostátní zahrnují zeměpisné oblasti celé území jednoho nebo více členských států. Na tomto základě lze vyčlenit tyto zeměpisné oblasti: severní oblast (Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko), oblast středozápadní Evropy (Rakousko, Belgie, Lucembursko, Francie, Německo a Nizozemsko), iberskou oblast (Portugalsko, Španělsko), oblast České republiky a Slovenska (Česká republika a Slovensko) a všechny ostatní členské státy samostatně. Odpovídající nejvyšší regionální faktory CO2 jsou uvedeny v příloze IV, |
| --- | --- |

—

„emisním faktorem CO2“ v tCO2/MWh se rozumí vážený průměr intenzity CO2 elektřiny vyráběné z fosilních paliv v různých geografických oblastech. Hmotnost odráží výrobní složení fosilních paliv v dané zeměpisné oblasti. Faktor CO2 je výsledkem vydělení údajů o emisích ekvivalentu CO2 energetického průmyslu hrubou výrobou elektřiny na základě fosilních paliv v TWh. Pro účely těchto pokynů se oblasti definují jako zeměpisné zóny a) které jsou složeny z dílčích trhů provázaných energetickými burzami, nebo b) v jejichž rámci neexistuje vyhlášené přetížení a v obou případech hodinové ceny energetické burzy na následující den v rámci zón vykazující rozdíly v eurech (s použitím denních směnných kurzů ECB), které činí nejvýše 1 % v podstatném počtu všech hodin za rok. Tato regionální rozdílnost odráží význam elektráren na fosilní paliva pro stanovení konečné ceny na velkoobchodním trhu a jejich roli jakožto elektráren, které jsou z hlediska přínosu považovány za marginální. Pouhá skutečnost, že mezi dvěma členskými státy probíhá obchod s elektřinou automaticky neznamená, že jde o nadnárodní region. Vzhledem k nedostatku příslušných údajů na úrovni vyšší než celostátní zahrnují zeměpisné oblasti celé území jednoho nebo více členských států. Na tomto základě lze vyčlenit tyto zeměpisné oblasti: severní oblast (Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko), oblast středozápadní Evropy (Rakousko, Belgie, Lucembursko, Francie, Německo a Nizozemsko), iberskou oblast (Portugalsko, Španělsko), oblast České republiky a Slovenska (Česká republika a Slovensko) a všechny ostatní členské státy samostatně. Odpovídající nejvyšší regionální faktory CO2 jsou uvedeny v příloze IV,

| — | „základní produkcí“ v tunách za rok se rozumí průměrná produkce v daném zařízení během referenčního období 2005–2011 (základní produkce) u zařízení, která byla 2005 do roku 2011 každý rok v provozu. Určitý kalendářní rok (např. 2009) může být z tohoto sedmiletého referenčního období vyňat. Pokud zařízení nebylo v provozu po dobu nejméně jednoho roku od roku 2005 do roku 2011, pak se základní produkce definuje jako roční výroba, dokud neexistují záznamy o čtyřech letech provozu. Pak se základní produkce stanoví jako průměr za předchozí tři roky tohoto období. Pokud se v období poskytování podpory výrobní kapacita v zařízení podstatně zvětší ve smyslu těchto pokynů, základní produkce může být zvýšena v poměru ke zvětšení kapacity. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 50 % až 75 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze polovinu částky podpory odpovídající základní produkci. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 75 % až 90 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze čtvrtinu částky podpory odpovídající základní produkci. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 90 % či více ve srovnání se základní produkcí, nebude zařízení poskytnuta žádná podpora, |
| --- | --- |

—

„základní produkcí“ v tunách za rok se rozumí průměrná produkce v daném zařízení během referenčního období 2005–2011 (základní produkce) u zařízení, která byla 2005 do roku 2011 každý rok v provozu. Určitý kalendářní rok (např. 2009) může být z tohoto sedmiletého referenčního období vyňat. Pokud zařízení nebylo v provozu po dobu nejméně jednoho roku od roku 2005 do roku 2011, pak se základní produkce definuje jako roční výroba, dokud neexistují záznamy o čtyřech letech provozu. Pak se základní produkce stanoví jako průměr za předchozí tři roky tohoto období. Pokud se v období poskytování podpory výrobní kapacita v zařízení podstatně zvětší ve smyslu těchto pokynů, základní produkce může být zvýšena v poměru ke zvětšení kapacity. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 50 % až 75 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze polovinu částky podpory odpovídající základní produkci. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 75 % až 90 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze čtvrtinu částky podpory odpovídající základní produkci. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 90 % či více ve srovnání se základní produkcí, nebude zařízení poskytnuta žádná podpora,

| — | „základní spotřebou elektřiny“ v MWh se rozumí průměrná spotřeba elektřiny v zařízení (včetně spotřeby elektřiny na výrobu externě zajištěných výrobků způsobilých pro podporu) během referenčního období 2005–2011 (základní spotřeba elektřiny) pro zařízení v provozu každý rok od roku 2005 do roku 2011. Určitý kalendářní rok (např. 2009) může být z tohoto sedmiletého referenčního období vyňat. Pokud zařízení nebylo v provozu po dobu nejméně jednoho roku od roku 2005 až 2011, základní spotřeba elektrické energie se definuje jako roční spotřeba elektřiny, dokud neexistují záznamy o čtyřech letech provozu. Pak se základní spotřeba elektřiny stanoví jako průměr za předchozí tři roky tohoto období. Pokud v období poskytování podpory zařízení podstatně zvětší svou výrobní kapacitu, základní spotřeba elektřiny může být zvýšena v poměru k tomuto zvětšení kapacity. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 50 % až 75 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze polovinu částky podpory odpovídající základní spotřebě elektřiny. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 7 5% na 90 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze čtvrtinu částky podpory odpovídající základní spotřebě elektřiny. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 90 % či více ve srovnání se základní produkcí, nebude zařízení poskytnuta žádná podpora, |
| --- | --- |

—

„základní spotřebou elektřiny“ v MWh se rozumí průměrná spotřeba elektřiny v zařízení (včetně spotřeby elektřiny na výrobu externě zajištěných výrobků způsobilých pro podporu) během referenčního období 2005–2011 (základní spotřeba elektřiny) pro zařízení v provozu každý rok od roku 2005 do roku 2011. Určitý kalendářní rok (např. 2009) může být z tohoto sedmiletého referenčního období vyňat. Pokud zařízení nebylo v provozu po dobu nejméně jednoho roku od roku 2005 až 2011, základní spotřeba elektrické energie se definuje jako roční spotřeba elektřiny, dokud neexistují záznamy o čtyřech letech provozu. Pak se základní spotřeba elektřiny stanoví jako průměr za předchozí tři roky tohoto období. Pokud v období poskytování podpory zařízení podstatně zvětší svou výrobní kapacitu, základní spotřeba elektřiny může být zvýšena v poměru k tomuto zvětšení kapacity. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 50 % až 75 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze polovinu částky podpory odpovídající základní spotřebě elektřiny. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 7 5% na 90 % ve srovnání se základní produkcí, obdrží pouze čtvrtinu částky podpory odpovídající základní spotřebě elektřiny. Pokud zařízení sníží úroveň produkce v daném kalendářním roce o 90 % či více ve srovnání se základní produkcí, nebude zařízení poskytnuta žádná podpora,

| — | „podstatným zvětšením kapacity“ se rozumí významné zvětšení původní kapacity zařízení, přičemž dojde ke všem těmto jevům:






  — | uskuteční se jedna či více identifikovatelných fyzických změn týkajících se jeho technické konfigurace a fungování, které nepředstavují pouhé nahrazení stávající výrobní linky, a |
| --- | --- | --- |

—

„podstatným zvětšením kapacity“ se rozumí významné zvětšení původní kapacity zařízení, přičemž dojde ke všem těmto jevům:

—

uskuteční se jedna či více identifikovatelných fyzických změn týkajících se jeho technické konfigurace a fungování, které nepředstavují pouhé nahrazení stávající výrobní linky, a

| — | zařízení může být provozováno při kapacitě, která je alespoň o 10 % vyšší ve srovnání s původní kapacitou před změnou a vyplývá z investice fyzického kapitálu (nebo série dílčích investic fyzického kapitálu). |
| --- | --- |

—

zařízení může být provozováno při kapacitě, která je alespoň o 10 % vyšší ve srovnání s původní kapacitou před změnou a vyplývá z investice fyzického kapitálu (nebo série dílčích investic fyzického kapitálu).

Zařízení musí předložit vnitrostátnímu orgánu poskytujícímu podporu důkazy o tom, že kritéria pro podstatné zvětšení kapacity byla splněna a že podstatné zvětšení kapacity bylo ověřeno jako uspokojující nezávislým ověřovatelem. Ověření by se mělo zaměřit na spolehlivost, důvěryhodnost a správnost údajů poskytnutých zařízením a jeho výsledkem by měl být ověřovací posudek, který s přiměřenou jistotou konstatuje, že předložené údaje jsou bez závažných nepřesností.

| — | „referenční úrovní energetické účinnosti“ v MWh/tunu produkce a definovaná na úrovni Prodcom 8 se rozumí výrobkově specifická spotřeba elektřiny na tunu produkce dosažená energeticky nejúčinnějšími metodami výroby posuzovaného výrobku. U výrobků ve způsobilých odvětvích, v nichž byla zjištěna zaměnitelnost paliva a elektřiny v rozhodnutí Komise 2011/278/EU (2), se referenční úroveň energetické účinnosti definuje ve rámci stejného systému, pouze s přihlédnutím k podílu elektřiny. Odpovídající referenční úrovně spotřeby elektřiny produktů způsobilých odvětví a pododvětví jsou uvedeny v příloze III. |
| --- | --- |

—

„referenční úrovní energetické účinnosti“ v MWh/tunu produkce a definovaná na úrovni Prodcom 8 se rozumí výrobkově specifická spotřeba elektřiny na tunu produkce dosažená energeticky nejúčinnějšími metodami výroby posuzovaného výrobku. U výrobků ve způsobilých odvětvích, v nichž byla zjištěna zaměnitelnost paliva a elektřiny v rozhodnutí Komise 2011/278/EU (2), se referenční úroveň energetické účinnosti definuje ve rámci stejného systému, pouze s přihlédnutím k podílu elektřiny. Odpovídající referenční úrovně spotřeby elektřiny produktů způsobilých odvětví a pododvětví jsou uvedeny v příloze III.

| — | „záložní referenční úrovní energetické účinnosti“ % základní spotřeby elektřiny. Tento parametr se určí rozhodnutím Komise spolu s referenčními úrovněmi spotřeby energie. Odpovídá průměrnému úsilí o snížení vyplývajícího z uplatnění referenčních úrovní energetické účinnosti (referenční úroveň spotřeby elektřiny / předem stanovená spotřeba elektřiny). Uplatňuje u všech produktů, které spadají do způsobilých odvětví nebo pododvětví, ale pro které není definována referenční úroveň energetické účinnosti. |
| --- | --- |

—

„záložní referenční úrovní energetické účinnosti“ % základní spotřeby elektřiny. Tento parametr se určí rozhodnutím Komise spolu s referenčními úrovněmi spotřeby energie. Odpovídá průměrnému úsilí o snížení vyplývajícího z uplatnění referenčních úrovní energetické účinnosti (referenční úroveň spotřeby elektřiny / předem stanovená spotřeba elektřiny). Uplatňuje u všech produktů, které spadají do způsobilých odvětví nebo pododvětví, ale pro které není definována referenční úroveň energetické účinnosti.

---

(1)  Kód 12 15 0 v právním rámci zavedeném nařízením Rady (ES, Euratom) č. 58/97 ze dne 20. prosince 1996 o strukturální statistice podnikání.

(2)  Rozhodnutí Komise 2011/278/EU ze dne 27. dubna 2011, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, Úř. věst. L 130, 17.5.2011, s. 1. Příloha I.2 tohoto rozhodnutí uvádí řadu výrobků, u nichž se má za to, že u nich existuje zaměnitelnost paliva.

---

PŘÍLOHA II

Odvětví a pododvětví, u nichž se má předem za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku v důsledku nákladů na nepřímé emise

Pro účely těchto pokynů může zařízení příjemce podpory obdržet státní podporu na náklady na nepřímé emise podle oddílu 3.3 pokynů, pouze pokud je činný v jednom z těchto odvětví a pododvětví. Žádná další odvětví a pododvětví se nebudou považovat za způsobilá pro tuto podporu.

| | Kód NACE (1) | Popis |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Výroba hliníku |
| 2. | 1430 | Těžba chemických minerálů a minerálů pro výrobu hnojiv |
| 3. | 2413 | Výroba ostatních anorganických chemických látek |
| 4. | 2743 | Výroba a hutní zpracování olova, zinku a cínu |
| 5. | 1810 | Výroba oděvů z usně |
| 6. | 2710 | Výroba surového železa, oceli a feroslitin, včetně bezešvých trubek |
| 7. | 2112 | Výroba papíru a lepenky |
| 8. | 2415 | Výroba hnojiv a dusíkatých sloučenin |
| 9. | 2744 | Výroba a hutní zpracování mědi |
| 10. | 2414 | Výroba jiných základních organických chemických látek |
| 11. | 1711 | Spřádání bavlnářských vláken |
| 12. | 2470 | Výroba chemických vláken |
| 13. | 1310 | Těžba železných rud |
| 14. | | Tato pododvětví ve výrobě plastů v primárních formách odvětví (2416): |
| 24161039 | Polyetylen s nízkou hustotou (LDPE) |
| 24161035 | Lineární polyetylen s nízkou hustotou (LLDPE) |
| 24161050 | Polyetylen vysokohustotní (HDPE) |
| 24165130 | Polypropylen (PP) |
| 24163010 | Polyvinylchlorid (PVC) |
| 24164040 | Polykarbonát (PC) |
| 15. | | Toto pododvětví ve výrobě buničiny (2111): |
| 21111400 | Mechanická buničina |

Kód NACE (1)

Popis

1.

2742

Výroba hliníku

2.

1430

Těžba chemických minerálů a minerálů pro výrobu hnojiv

3.

2413

Výroba ostatních anorganických chemických látek

4.

2743

Výroba a hutní zpracování olova, zinku a cínu

5.

1810

Výroba oděvů z usně

6.

2710

Výroba surového železa, oceli a feroslitin, včetně bezešvých trubek

7.

2112

Výroba papíru a lepenky

8.

2415

Výroba hnojiv a dusíkatých sloučenin

9.

2744

Výroba a hutní zpracování mědi

10.

2414

Výroba jiných základních organických chemických látek

11.

1711

Spřádání bavlnářských vláken

12.

2470

Výroba chemických vláken

13.

1310

Těžba železných rud

14.

Tato pododvětví ve výrobě plastů v primárních formách odvětví (2416):

24161039

Polyetylen s nízkou hustotou (LDPE)

24161035

Lineární polyetylen s nízkou hustotou (LLDPE)

24161050

Polyetylen vysokohustotní (HDPE)

24165130

Polypropylen (PP)

24163010

Polyvinylchlorid (PVC)

24164040

Polykarbonát (PC)

15.

Toto pododvětví ve výrobě buničiny (2111):

21111400

Mechanická buničina

Vysvětlivky k metodice pro definování odvětví a pododvětví způsobilých pro podporu

| 1. | V souladu s čl. 10a odst. 15 směrnice o ETS se u odvětví nebo pododvětví uvedených v tabulce výše má to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku pro účely těchto pokynů na kvantitativním základě, pokud je intenzita obchodu se třetími zeměmi vyšší než 10 % a suma dalších nepřímých nákladů spojených s uplatňováním směrnice o ETS by vedla k podstatnému zvýšení výrobních nákladů, vypočtenému jako podíl na hrubé přidané hodnotě, nejméně o 5 %. |
| --- | --- |

1.

V souladu s čl. 10a odst. 15 směrnice o ETS se u odvětví nebo pododvětví uvedených v tabulce výše má to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku pro účely těchto pokynů na kvantitativním základě, pokud je intenzita obchodu se třetími zeměmi vyšší než 10 % a suma dalších nepřímých nákladů spojených s uplatňováním směrnice o ETS by vedla k podstatnému zvýšení výrobních nákladů, vypočtenému jako podíl na hrubé přidané hodnotě, nejméně o 5 %.

| 2. | Při výpočtu nepřímých nákladů pro účely způsobilosti podle těchto pokynů se uplatňuje stejný předpoklad ceny CO2 a stejný průměrný emisní faktor EU pro elektřinu jako v rozhodnutí Komise 2010/2/EU (2). Uplatňují se stejné údaje o obchodu, výrobě a přidané hodnotě v každém odvětví či pododvětví jako v rozhodnutí Komise 2010/2/EU. Výpočet intenzit obchodu se opírá o vývoz a dovoz do všech zemí mimo EU bez ohledu na to, zda tyto země, které nejsou členy EU, ukládají stanovování cen CO2 (prostřednictvím daní z uhlíku nebo obchodní systémy stanovující stropy emisí podobné ETS). Předpokládá se rovněž, že 100 % nákladů na CO2 se promítne do cen elektřiny. |
| --- | --- |

2.

Při výpočtu nepřímých nákladů pro účely způsobilosti podle těchto pokynů se uplatňuje stejný předpoklad ceny CO2 a stejný průměrný emisní faktor EU pro elektřinu jako v rozhodnutí Komise 2010/2/EU (2). Uplatňují se stejné údaje o obchodu, výrobě a přidané hodnotě v každém odvětví či pododvětví jako v rozhodnutí Komise 2010/2/EU. Výpočet intenzit obchodu se opírá o vývoz a dovoz do všech zemí mimo EU bez ohledu na to, zda tyto země, které nejsou členy EU, ukládají stanovování cen CO2 (prostřednictvím daní z uhlíku nebo obchodní systémy stanovující stropy emisí podobné ETS). Předpokládá se rovněž, že 100 % nákladů na CO2 se promítne do cen elektřiny.

| 3. | Podobně jako v případě ustanovení čl. 10a odst. 17 směrnice o ETS bylo pro stanovení způsobilých odvětví a výše pododvětví v tabulce výše posouzení odvětví na základě kvantitativních kritérií stanovených výše v odstavci 1 doplněno o kvalitativní posouzení v případě, že byly k dispozici příslušné údaje a zástupci výrobního odvětví nebo členské státy učinili dostatečně věrohodná a odůvodněná tvrzení ve prospěch způsobilosti. Kvalitativní posouzení se zaprvé uplatnilo v případě hraničních odvětví, tj. odvětví NACE-4, která čelí rostoucím nákladům na nepřímé emise v rozmezí 3–5 % a intenzitě obchodu nejméně 10 %. Za druhé se uplatnilo u odvětví a pododvětví (včetně na úrovni Prodcom (3)), u nichž chybí oficiální údaje, nebo jsou tyto údaje nedostatečně kvalitní. A zatřetí se uplatnilo v případě odvětví a pododvětví (včetně na úrovni Prodcom), u nichž lze mít za to, že nebyla dostatečně zastoupena v kvantitativním posouzení. Odvětví nebo pododvětví, u nichž jsou náklady na nepřímé emise CO2 nižší než 1 %, nebyla zohledněna. |
| --- | --- |

3.

Podobně jako v případě ustanovení čl. 10a odst. 17 směrnice o ETS bylo pro stanovení způsobilých odvětví a výše pododvětví v tabulce výše posouzení odvětví na základě kvantitativních kritérií stanovených výše v odstavci 1 doplněno o kvalitativní posouzení v případě, že byly k dispozici příslušné údaje a zástupci výrobního odvětví nebo členské státy učinili dostatečně věrohodná a odůvodněná tvrzení ve prospěch způsobilosti. Kvalitativní posouzení se zaprvé uplatnilo v případě hraničních odvětví, tj. odvětví NACE-4, která čelí rostoucím nákladům na nepřímé emise v rozmezí 3–5 % a intenzitě obchodu nejméně 10 %. Za druhé se uplatnilo u odvětví a pododvětví (včetně na úrovni Prodcom (3)), u nichž chybí oficiální údaje, nebo jsou tyto údaje nedostatečně kvalitní. A zatřetí se uplatnilo v případě odvětví a pododvětví (včetně na úrovni Prodcom), u nichž lze mít za to, že nebyla dostatečně zastoupena v kvantitativním posouzení. Odvětví nebo pododvětví, u nichž jsou náklady na nepřímé emise CO2 nižší než 1 %, nebyla zohledněna.

| 4. | Kvalitativní posouzení způsobilosti se zaměřilo v prvé řadě na rozsahu dopadu asymetrických nepřímých nákladů na CO2 jakožto podíl hrubé přidané hodnoty daného odvětví. Dopad asymetrických nákladů musí být dostatečně velký, aby představoval značné riziko úniku uhlíku v důsledku nepřímých nákladů na CO2. Nepřímé náklady na CO2 vyšší než 2,5 % se považovaly za splnění tohoto kritéria. Za druhé se také přihlíželo k dostupným důkazům týkajícím se trhu svědčících o tom, že dané (pod)odvětví nemůže promítnout nepřímé náklady na své zákazníky, aniž by ztratilo podstatný podíl na trhu ve prospěch konkurentů ze třetích zemí. Jako objektivní ukazatel pro tento účel byla pro splnění druhého kritéria považována za nebytně vysokou alespoň 25 % intenzita obchodu. Kromě toho druhé kritérium vyžadovalo podložené informace dokládající, že dotčené odvětví EU je celkově pravděpodobně příjemcem cen (např. ceny stanovené na komoditních burzách nebo důkazy o cenových korelacích mezi makroregiony). Tyto důkazy podpořily další informace – pokud byly dostupné – o situaci mezinárodní poptávky a nabídky, nákladech na dopravu, ziskovém rozpětí a potenciálu snižování emisí CO2. Za třetí byla vzata v úvahu také zaměnitelnost paliva a elektřiny u produktů v daném odvětví, jak stanoví rozhodnutí Komise 2011/278/EU (4). |
| --- | --- |

4.

Kvalitativní posouzení způsobilosti se zaměřilo v prvé řadě na rozsahu dopadu asymetrických nepřímých nákladů na CO2 jakožto podíl hrubé přidané hodnoty daného odvětví. Dopad asymetrických nákladů musí být dostatečně velký, aby představoval značné riziko úniku uhlíku v důsledku nepřímých nákladů na CO2. Nepřímé náklady na CO2 vyšší než 2,5 % se považovaly za splnění tohoto kritéria. Za druhé se také přihlíželo k dostupným důkazům týkajícím se trhu svědčících o tom, že dané (pod)odvětví nemůže promítnout nepřímé náklady na své zákazníky, aniž by ztratilo podstatný podíl na trhu ve prospěch konkurentů ze třetích zemí. Jako objektivní ukazatel pro tento účel byla pro splnění druhého kritéria považována za nebytně vysokou alespoň 25 % intenzita obchodu. Kromě toho druhé kritérium vyžadovalo podložené informace dokládající, že dotčené odvětví EU je celkově pravděpodobně příjemcem cen (např. ceny stanovené na komoditních burzách nebo důkazy o cenových korelacích mezi makroregiony). Tyto důkazy podpořily další informace – pokud byly dostupné – o situaci mezinárodní poptávky a nabídky, nákladech na dopravu, ziskovém rozpětí a potenciálu snižování emisí CO2. Za třetí byla vzata v úvahu také zaměnitelnost paliva a elektřiny u produktů v daném odvětví, jak stanoví rozhodnutí Komise 2011/278/EU (4).

| 5. | Výsledky kvalitativního i kvantitativního posouzení jsou uvedeny v seznamu způsobilých odvětví a pododvětví stanoveném v této příloze, který je konečný a může být přezkoumán pouze během přezkumu těchto pokynů v polovině období. |
| --- | --- |

5.

Výsledky kvalitativního i kvantitativního posouzení jsou uvedeny v seznamu způsobilých odvětví a pododvětví stanoveném v této příloze, který je konečný a může být přezkoumán pouze během přezkumu těchto pokynů v polovině období.

---

(1)  Podle NACE rev. 1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=CZ&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 24. prosince 2009, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (Úř. věst. L 1, 5.1.2010, s. 10).

(3)  Seznam Production Communautaire je k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC.

(4)  Rozhodnutí Komise 2011/278/EU ze dne 27. dubna 2011, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 130, 17.5.2011, s. 1). Příloha I.2 tohoto rozhodnutí uvádí řadu výrobků, u nichž se má za to, že u nich existuje zaměnitelnost paliva.

---

PŘÍLOHA III

Referenční úroveň spotřeby elektřiny pro výrobky, na které se vztahují kódy NACE v příloze II

| Kód NACE | Úroveň výrobku definovaného na úrovni Prodcom 8 | Referenční úroveň
  MWh/T |
| --- | --- | --- |
| | [produkt 1] ...
  [produkt 2] ...
  [produkt 3] ... | ... na [t] |
| | [produkt 1] ...
  [produkt 2] ...
  [produkt 3] ... | |
| | [produkt 1] ...
  [produkt 2] ...
  [produkt 3] ... | |
| | [produkt 1] ...
  [produkt 2] ...
  [produkt 3] ... | |

Kód NACE

Úroveň výrobku definovaného na úrovni Prodcom 8

Referenční úroveň

MWh/T

[produkt 1] ...

[produkt 2] ...

[produkt 3] ...

... na [t]

[produkt 1] ...

[produkt 2] ...

[produkt 3] ...

[produkt 1] ...

[produkt 2] ...

[produkt 3] ...

[produkt 1] ...

[produkt 2] ...

[produkt 3] ...

---

PŘÍLOHA IV

Nejvyšší regionální emisní faktory CO2 v různých zeměpisných oblastech (tCO2/MWh)

| | | Elektrická energie |
| --- | --- | --- |
| Oblast středozápadní Evropy | Rakousko, Belgie, France, Německo, Nizozemsko, Lucembursko | 0,76 |
| Oblast České republiky a Slovenska | Česká republika, Slovensko | 1,06 |
| Iberská oblast | Portugalsko, Španělsko | 0,57 |
| Severní oblast | Dánsko, Švédsko, Finsko, Norsko | 0,67 |
| Bulharsko | | 1,12 |
| Kypr | | 0,75 |
| Estonsko | | 1,12 |
| Řecko | | 0,82 |
| Maďarsko | | 0,84 |
| Irsko | | 0,56 |
| Itálie | | 0,60 |
| Lotyšsko | | 0,60 |
| Litva | | 0,60 |
| Malta | | 0,86 |
| Polsko | | 0,88 |
| Rumunsko | | 1,10 |
| Slovinsko | | 0,97 |
| Spojené království | | 0,58 |

Elektrická energie

Oblast středozápadní Evropy

Rakousko, Belgie, France, Německo, Nizozemsko, Lucembursko

0,76

Oblast České republiky a Slovenska

Česká republika, Slovensko

1,06

Iberská oblast

Portugalsko, Španělsko

0,57

Severní oblast

Dánsko, Švédsko, Finsko, Norsko

0,67

Bulharsko

1,12

Kypr

0,75

Estonsko

1,12

Řecko

0,82

Maďarsko

0,84

Irsko

0,56

Itálie

0,60

Lotyšsko

0,60

Litva

0,60

Malta

0,86

Polsko

0,88

Rumunsko

1,10

Slovinsko

0,97

Spojené království

0,58

Vysvětlující poznámka týkající se nejvyšších regionálních emisních faktorů CO2

Pro zajištění rovného zacházení se zdroji elektřiny a pro předejití možnému zneužívání se stejný emisní faktor CO2 použije na všechny zdroje dodávek elektřiny (výroba pro vlastní potřebu, smlouvy na dodávky elektřiny nebo dodávky mřížové sítě) a na všechny příjemce podpory v dotyčném členském státě.

Metoda pro stanovení nejvyšší výše podpory přihlíží k emisnímu faktoru CO2 pro elektřinu dodávanou spalovacími zařízeními v různých geografických oblastech. Tato regionální rozdílnost odráží význam elektráren na fosilní paliva pro konečnou cenu stanovenou na velkoobchodním trhu a jejich roli jakožto elektráren, které jsou z hlediska přínosu považovány za marginální.

Komise předem stanovila výše zmíněné regionální hodnoty emisního faktoru CO2, které představují maximální hodnoty pro výpočet částky podpory. Členské státy však mohou uplatňovat nižší emisní faktor CO2 pro všechny příjemce na svém území.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/23

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/05

| 1. | Komise dne 24. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Saria Bio-Industries AG & Co. KG („Saria“, Německo), kontrolovaný skupinou Rethmann group (Německo), a to nepřímo prostřednictvím své dceřiné společnosti Saria Bio-Industries Denmark ApS („Saria Denmark“, Dánsko), a podnik Danish Crown A/S („Danish Crown“, Dánsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Daka Denmark A/S („Daka“, Dánsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 24. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Saria Bio-Industries AG & Co. KG („Saria“, Německo), kontrolovaný skupinou Rethmann group (Německo), a to nepřímo prostřednictvím své dceřiné společnosti Saria Bio-Industries Denmark ApS („Saria Denmark“, Dánsko), a podnik Danish Crown A/S („Danish Crown“, Dánsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podnikem Daka Denmark A/S („Daka“, Dánsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Saria: sběr vedlejších produktů živočišného, rostlinného a zemědělského původu a jejich zpracování a prodej, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Saria: sběr vedlejších produktů živočišného, rostlinného a zemědělského původu a jejich zpracování a prodej,

| — | podniku Danish Crown: porážky prasat a skotu, zpracování masa a obchod s ním, |
| --- | --- |

—

podniku Danish Crown: porážky prasat a skotu, zpracování masa a obchod s ním,

| — | podniku Daka: získávání vedlejších produktů živočišného původu, jejich zpracování a prodej či odstranění. |
| --- | --- |

—

podniku Daka: získávání vedlejších produktů živočišného původu, jejich zpracování a prodej či odstranění.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/24

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/06

| 1. | Komise dne 25. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Naxicap Partners („Naxicap“, Francie), patřící do skupiny Banque Populaire Caisse d’Epargne („BPCE“, Francie), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování spolu s podnikem Achares NV („Achares“, Belgie) a podnikem Pro-Struct BVBA („Pro-Struct“, Belgie) nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Accent Jobs For People (Belgie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 25. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Naxicap Partners („Naxicap“, Francie), patřící do skupiny Banque Populaire Caisse d’Epargne („BPCE“, Francie), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování spolu s podnikem Achares NV („Achares“, Belgie) a podnikem Pro-Struct BVBA („Pro-Struct“, Belgie) nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Accent Jobs For People (Belgie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Naxicap: správcovská společnost skupiny BPCE, působící v oblasti podpory projektů rozvoje kapitálu, kapitálové restrukturalizace, diverzifikace majetku vedoucích pracovníků, financování převodů a vytváření podniků, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Naxicap: správcovská společnost skupiny BPCE, působící v oblasti podpory projektů rozvoje kapitálu, kapitálové restrukturalizace, diverzifikace majetku vedoucích pracovníků, financování převodů a vytváření podniků,

| — | podniku Accent Jobs For People: personální agentura působící v odvětví poskytování služeb krátkodobého zaměstnávání v Belgii a Nizozemsku. Achares a Pro-Struct nevyvíjejí kromě držení podílů v podniku Accent Jobs For People obchodní činnost. |
| --- | --- |

—

podniku Accent Jobs For People: personální agentura působící v odvětví poskytování služeb krátkodobého zaměstnávání v Belgii a Nizozemsku. Achares a Pro-Struct nevyvíjejí kromě držení podílů v podniku Accent Jobs For People obchodní činnost.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/25

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/07

| 1. | Komise dne 24. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Toshiba Tec Corporation („Tec“, Japonsko), kontrolovaný podnikem Toshiba Corporation („Toshiba“, Japonsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem majetku kontrolu nad celou divizí Retail Store Solutions podniku IBM („IBM RSS“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 24. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Toshiba Tec Corporation („Tec“, Japonsko), kontrolovaný podnikem Toshiba Corporation („Toshiba“, Japonsko), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem majetku kontrolu nad celou divizí Retail Store Solutions podniku IBM („IBM RSS“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Tec: výroba a globální marketing výrobků a podnikatelských řešení ve čtyřech hlavních oblastech: a) maloobchodní řešení, b) kancelářská řešení, c) řešení pro dodavatelské řetězce a d) inkoustové tiskové hlavy. Podnik Tec spadá do divize digitálních produktů podniku Toshiba, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Tec: výroba a globální marketing výrobků a podnikatelských řešení ve čtyřech hlavních oblastech: a) maloobchodní řešení, b) kancelářská řešení, c) řešení pro dodavatelské řetězce a d) inkoustové tiskové hlavy. Podnik Tec spadá do divize digitálních produktů podniku Toshiba,

| — | divize IBM RSS: vývoj a distribuce maloobchodních řešení, včetně systémů POS, samoobslužných systémů a s nimi spojených služeb údržby a technické podpory. |
| --- | --- |

—

divize IBM RSS: vývoj a distribuce maloobchodních řešení, včetně systémů POS, samoobslužných systémů a s nimi spojených služeb údržby a technické podpory.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/26

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/08

| 1. | Komise dne 29. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Vodafone Group Plc („Vodafone“) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Cable & Wireless Worldwide Plc („CWW“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 29. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Vodafone Group Plc („Vodafone“) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Cable & Wireless Worldwide Plc („CWW“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | Vodafone je holdingová společnost skupiny podniků, které provozují mobilní telekomunikační sítě a poskytují související telekomunikační služby. Sestává z ovládaných či stoprocentně vlastněných dceřiných společností a partnerských sítí, které jsou globálními mobilními operátory. Některé společnosti holdingu Vodafone poskytují také hlasové služby a širokopásmové služby prostřednictvím pevných linek, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

Vodafone je holdingová společnost skupiny podniků, které provozují mobilní telekomunikační sítě a poskytují související telekomunikační služby. Sestává z ovládaných či stoprocentně vlastněných dceřiných společností a partnerských sítí, které jsou globálními mobilními operátory. Některé společnosti holdingu Vodafone poskytují také hlasové služby a širokopásmové služby prostřednictvím pevných linek,

| — | CWW je globální telekomunikační společnost, která ve Spojeném království, Asii a Tichomoří, Indii, na Blízkém východě, v Africe, v kontinentální Evropě a v Severní Americe poskytuje širokou škálu hlasových, datových a hostingových služeb a služeb založených na protokolu IP. |
| --- | --- |

—

CWW je globální telekomunikační společnost, která ve Spojeném království, Asii a Tichomoří, Indii, na Blízkém východě, v Africe, v kontinentální Evropě a v Severní Americe poskytuje širokou škálu hlasových, datových a hostingových služeb a služeb založených na protokolu IP.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/09

| 1. | Komise dne 29. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Vitol B.V. („Vitol“, Nizozemsko) a Grindrod Limited („Grindrod“, Jižní Afrika) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podniky Cockett Marine Oil Pte Ltd (Singapur) a Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (Jižní Afrika) (dohromady skupina „Cockett Group“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 29. května 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Vitol B.V. („Vitol“, Nizozemsko) a Grindrod Limited („Grindrod“, Jižní Afrika) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik společnou kontrolu nad podniky Cockett Marine Oil Pte Ltd (Singapur) a Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (Jižní Afrika) (dohromady skupina „Cockett Group“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Vitol: fyzické obchodování s energetickými komoditami, zejména v odvětví ropy a plynu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Vitol: fyzické obchodování s energetickými komoditami, zejména v odvětví ropy a plynu,

| — | podniku Grindrod: silniční, železniční, námořní a letecká nákladní doprava včetně integrovaných logistických služeb prostřednictvím specializovaných prostředků a infrastruktury, |
| --- | --- |

—

podniku Grindrod: silniční, železniční, námořní a letecká nákladní doprava včetně integrovaných logistických služeb prostřednictvím specializovaných prostředků a infrastruktury,

| — | skupiny Cockett Group: další prodej lodních paliv – obchod s palivovými zásobníky. |
| --- | --- |

—

skupiny Cockett Group: další prodej lodních paliv – obchod s palivovými zásobníky.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 5.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 158/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 158/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2012/C 158/10

| 1. | Komise obdržela dne 29. května 2012 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Baycliffe Limited („Baycliffe“, Ostrov Man) a Trafigura Beheer B.V. („Trafigura“, Nizozemsko) hodlají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování získat nepřímou společnou kontrolu nad podnikem Blue Ocean Associates Limited („Blue Ocean“, Spojené království) a podnik Baycliffe získává rovněž ve významu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování výhradní kontrolu nad dvěma dceřinými společnosti podniku Blue Ocean, Blue Ocean International Limited („BOIL“) a Blue Ocean Mineralol GmbH („BOG“). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 29. května 2012 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Baycliffe Limited („Baycliffe“, Ostrov Man) a Trafigura Beheer B.V. („Trafigura“, Nizozemsko) hodlají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování získat nepřímou společnou kontrolu nad podnikem Blue Ocean Associates Limited („Blue Ocean“, Spojené království) a podnik Baycliffe získává rovněž ve významu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování výhradní kontrolu nad dvěma dceřinými společnosti podniku Blue Ocean, Blue Ocean International Limited („BOIL“) a Blue Ocean Mineralol GmbH („BOG“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Blue Ocean: míchání, marketing a distribuce nafty a benzinu maloobchodním a komerčním zákazníkům, obchodování s vedlejšími produkty petrochemického průmyslu a jejich uvádění na trh, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Blue Ocean: míchání, marketing a distribuce nafty a benzinu maloobchodním a komerčním zákazníkům, obchodování s vedlejšími produkty petrochemického průmyslu a jejich uvádění na trh,

| — | podniku Baycliffe: investiční firma, která se zabývá rozhlasovým vysíláním, maloobchodním prodejem kávy/potravin, náborem pracovních sil po internetu, službami souvisejícími s reakcemi na havárie, pronájmem letadel a mobilními telekomunikacemi, |
| --- | --- |

—

podniku Baycliffe: investiční firma, která se zabývá rozhlasovým vysíláním, maloobchodním prodejem kávy/potravin, náborem pracovních sil po internetu, službami souvisejícími s reakcemi na havárie, pronájmem letadel a mobilními telekomunikacemi,

| — | podniku Trafigura: obchodování s fyzickými komoditami, získávání ropy, ropných produktů, obnovitelných paliv, neželezných koncentrátů a zušlechtěných kovů a obchod s nimi. |
| --- | --- |

—

podniku Trafigura: obchodování s fyzickými komoditami, získávání ropy, ropných produktů, obnovitelných paliv, neželezných koncentrátů a zušlechtěných kovů a obchod s nimi.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---