# Az Európai Unió C 153/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.153.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 153 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. május 30. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.153.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 153

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. május 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Euronest Parlamenti Közgyűlés |
| 2012/C 153/01 | Állásfoglalás az energiabiztonságról, a megújuló energiáról, az energiahatékonyságról és az energetikai infrastruktúráról: fejlemények a keleti partnerségben és az uniós országokban | 1 |
| 2012/C 153/02 | Állásfoglalás az EU és a kelet-európai partnerek közötti kereskedelmi megállapodásokról, köztük az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségekről, valamint az e területen nyújtott uniós segítségről | 5 |
| 2012/C 153/03 | Állásfoglalás a demokrácia jövőjét érintő kihívásokról, a szabad és független média kérdését is ideértve a keleti partnerség és az Unió országaiban | 9 |
| 2012/C 153/04 | Állásfoglalás a keleti partnerség országaiban a civil társadalom megszilárdításáról, beleértve a kormány és a civil társadalom közötti együttműködés és a civil társadalom megerősítésére irányuló reformok kérdését | 16 |
| 2012/C 153/05 | Állásfoglalás Julija Timosenko helyzetéről | 21 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

2012/C 153/01

Állásfoglalás az energiabiztonságról, a megújuló energiáról, az energiahatékonyságról és az energetikai infrastruktúráról: fejlemények a keleti partnerségben és az uniós országokban

1

2012/C 153/02

Állásfoglalás az EU és a kelet-európai partnerek közötti kereskedelmi megállapodásokról, köztük az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségekről, valamint az e területen nyújtott uniós segítségről

5

2012/C 153/03

Állásfoglalás a demokrácia jövőjét érintő kihívásokról, a szabad és független média kérdését is ideértve a keleti partnerség és az Unió országaiban

9

2012/C 153/04

Állásfoglalás a keleti partnerség országaiban a civil társadalom megszilárdításáról, beleértve a kormány és a civil társadalom közötti együttműködés és a civil társadalom megerősítésére irányuló reformok kérdését

16

2012/C 153/05

Állásfoglalás Julija Timosenko helyzetéről

21

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Euronest Parlamenti Közgyűlés |
| 2012/C 153/06 | Eljárási szabályzat a 2011. május 3-án, Brüsszelben elfogadottaknak és a 2012. április 3-án, Bakuban módosítottaknak megfelelően | 23 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

2012/C 153/06

Eljárási szabályzat a 2011. május 3-án, Brüsszelben elfogadottaknak és a 2012. április 3-án, Bakuban módosítottaknak megfelelően

23

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/1

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az energiabiztonságról, a megújuló energiáról, az energiahatékonyságról és az energetikai infrastruktúráról: fejlemények a keleti partnerségben és az uniós országokban

2012/C 153/01

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozók következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozók következtetéseire,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Örmény Köztársaságról, az Azerbajdzsán Köztársaságról, a Belarusz Köztársaságról, a Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Örmény Köztársaságról, az Azerbajdzsán Köztársaságról, a Belarusz Köztársaságról, a Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére,

| — | tekintettel a Bizottságnak az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló, „Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című, 2011. szeptember 7-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló, „Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című, 2011. szeptember 7-i közleményére,

| — | tekintettel az EU Tanácsának az uniós energiapolitika külkapcsolati szempontjainak megerősítéséről szóló, 2011. november 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsának az uniós energiapolitika külkapcsolati szempontjainak megerősítéséről szóló, 2011. november 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU Tanácsának az „Energia 2020 – A versenyképes, fenntartható és biztonságos energia stratégiája” című közleményre vonatkozó 2011. február 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsának az „Energia 2020 – A versenyképes, fenntartható és biztonságos energia stratégiája” című közleményre vonatkozó 2011. február 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Oettinger biztos, valamint az Örmény Köztársaság, a Belarusz Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Orosz Föderáció, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság és Ukrajna energiaügyi miniszterhelyettesei és ezen államok energiaügyi minisztériumainak és az atomenergiáért felelős nemzeti hatóságainak vezető képviselői által az atomerőművek átfogó kockázat- és biztonságértékeléséről („stressztesztek”) tett, 2011. június 23-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oettinger biztos, valamint az Örmény Köztársaság, a Belarusz Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Orosz Föderáció, a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság és Ukrajna energiaügyi miniszterhelyettesei és ezen államok energiaügyi minisztériumainak és az atomenergiáért felelős nemzeti hatóságainak vezető képviselői által az atomerőművek átfogó kockázat- és biztonságértékeléséről („stressztesztek”) tett, 2011. június 23-i közös nyilatkozatra,

| A. | mivel a biztonságos, fenntartható és versenyképes energia nagyon fontos az EU és a kelet-európai partnerek polgárai, gazdaságai és környezete számára; mivel az EU nagyra törő célokat tűzött ki 2020-ig a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, a megújuló energia fejlesztése és az energiahatékonyság növelése tekintetében; mivel az EU-nak és a kelet-európai partnereknek közös érdeke fűződik e célkitűzések eléréséhez, figyelembe véve az energiaellátás és a közlekedés területén fennálló, egymástól való kölcsönös függőségüket; |
| --- | --- |

A.

mivel a biztonságos, fenntartható és versenyképes energia nagyon fontos az EU és a kelet-európai partnerek polgárai, gazdaságai és környezete számára; mivel az EU nagyra törő célokat tűzött ki 2020-ig a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, a megújuló energia fejlesztése és az energiahatékonyság növelése tekintetében; mivel az EU-nak és a kelet-európai partnereknek közös érdeke fűződik e célkitűzések eléréséhez, figyelembe véve az energiaellátás és a közlekedés területén fennálló, egymástól való kölcsönös függőségüket;

| B. | mivel a keleti partnerség keretében megvalósuló energetikai együttműködés a további piaci integrációra, a jobb energiabiztonságra, a nukleáris biztonságra és a megújuló energiaforrásokkal és energiahatékonysággal foglalkozó új partnerségek kialakítására irányuló politikai párbeszéden alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség keretében megvalósuló energetikai együttműködés a további piaci integrációra, a jobb energiabiztonságra, a nukleáris biztonságra és a megújuló energiaforrásokkal és energiahatékonysággal foglalkozó új partnerségek kialakítására irányuló politikai párbeszéden alapul;

| C. | mivel a szabályozási együttműködés és konvergencia alapvető az EU és a kelet-európai partnerek jól működő, egymással összekapcsolt és integrált energiapiacának létrehozásához; mivel az Energiaközösségről szóló szerződés egy hatékony regionális együttműködést hozott létre, amelynek keretében az EU és a többi szerződő fél a fenntartható növekedésnek és az energiaágazatba történő beruházásnak kedvező, stabil szabályozási keretet alakított ki; mivel a Moldovai Köztársaság és Ukrajna csatlakozása, valamint Örményország és Grúzia Energiaközösségben megszerzett megfigyelői státusza meghatározta az EU és e partnerországok közötti energiaügyi együttműködés és partnerségek elmélyítésének alapját és intézményi keretét; |
| --- | --- |

C.

mivel a szabályozási együttműködés és konvergencia alapvető az EU és a kelet-európai partnerek jól működő, egymással összekapcsolt és integrált energiapiacának létrehozásához; mivel az Energiaközösségről szóló szerződés egy hatékony regionális együttműködést hozott létre, amelynek keretében az EU és a többi szerződő fél a fenntartható növekedésnek és az energiaágazatba történő beruházásnak kedvező, stabil szabályozási keretet alakított ki; mivel a Moldovai Köztársaság és Ukrajna csatlakozása, valamint Örményország és Grúzia Energiaközösségben megszerzett megfigyelői státusza meghatározta az EU és e partnerországok közötti energiaügyi együttműködés és partnerségek elmélyítésének alapját és intézményi keretét;

| D. | mivel a versenyképes energiapiacok, az energiatermelő és -szállító létesítmények fejlesztése és létrehozása, a stabil energiaellátási és tranzitútvonalak, az energiahatékonyság és a megújuló energia további fejlesztése és az atomenergia biztonságos felhasználása alapvető elemek mind az EU, mind a kelet-európai partnerek energiabiztonságának erősítésében; |
| --- | --- |

D.

mivel a versenyképes energiapiacok, az energiatermelő és -szállító létesítmények fejlesztése és létrehozása, a stabil energiaellátási és tranzitútvonalak, az energiahatékonyság és a megújuló energia további fejlesztése és az atomenergia biztonságos felhasználása alapvető elemek mind az EU, mind a kelet-európai partnerek energiabiztonságának erősítésében;

| E. | mivel az EU és a kelet-európai partnerek, valamint a Fekete-tenger és a Kaszpi-tenger partján fekvő más államok a 2004-ben elindított bakui kezdeményezés keretében elismerték, hogy kölcsönös érdekük a regionális energiapiacok kialakítása és a kaszpi-tengeri térség vonzóvá tétele az új beruházások számára; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és a kelet-európai partnerek, valamint a Fekete-tenger és a Kaszpi-tenger partján fekvő más államok a 2004-ben elindított bakui kezdeményezés keretében elismerték, hogy kölcsönös érdekük a regionális energiapiacok kialakítása és a kaszpi-tengeri térség vonzóvá tétele az új beruházások számára;

| F. | mivel az EU energiaellátásában érintett szállítók, útvonalak és források diverzifikálása az EU kiemelt célkitűzése; mivel a különféle útvonalakból és különféle típusú infrastruktúrákból álló Déli Gázfolyosó megépítése nagyon fontos mind a gázellátás diverzifikálására irányuló uniós stratégia, mind pedig az EU, a kaszpi-tengeri térség és Közép-Ázsia közötti energiakereskedelem szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU energiaellátásában érintett szállítók, útvonalak és források diverzifikálása az EU kiemelt célkitűzése; mivel a különféle útvonalakból és különféle típusú infrastruktúrákból álló Déli Gázfolyosó megépítése nagyon fontos mind a gázellátás diverzifikálására irányuló uniós stratégia, mind pedig az EU, a kaszpi-tengeri térség és Közép-Ázsia közötti energiakereskedelem szempontjából;

| G. | mivel az energiafüggőség csökkentésének leginkább költséghatékony módja az energiamegtakarítással, megújuló energiával és energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések ösztönzése, amelyek a munkahelyteremtéshez, az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és az erőforrás-hatékony felé teendő előrelépéshez is hozzájárulnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az energiafüggőség csökkentésének leginkább költséghatékony módja az energiamegtakarítással, megújuló energiával és energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések ösztönzése, amelyek a munkahelyteremtéshez, az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és az erőforrás-hatékony felé teendő előrelépéshez is hozzájárulnak;

| H. | mivel az EU és a kelet-európai partnerek osztoznak abban a közös célkitűzésben, hogy növelni kívánják az atomenergia biztonságát; mivel az átláthatóság, az információk hozzáférhetősége és a nemzetközi nukleáris biztonsági és környezetvédelmi megállapodások teljes körű betartása alapvető az EU és a kelet-európai partnerek közötti eredményes együttműködés biztosításához e területen; mivel az EU és az Örmény Köztársaság, a Belarusz Köztársaság és Ukrajna atomenergiáért felelős nemzeti szervei megállapodtak abban, hogy értékelni kell az atomerőművek biztonságát, különösen egy önkéntes alapon elvégzett átfogó kockázat- és biztonságértékelés („stressztesztek”) révén; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és a kelet-európai partnerek osztoznak abban a közös célkitűzésben, hogy növelni kívánják az atomenergia biztonságát; mivel az átláthatóság, az információk hozzáférhetősége és a nemzetközi nukleáris biztonsági és környezetvédelmi megállapodások teljes körű betartása alapvető az EU és a kelet-európai partnerek közötti eredményes együttműködés biztosításához e területen; mivel az EU és az Örmény Köztársaság, a Belarusz Köztársaság és Ukrajna atomenergiáért felelős nemzeti szervei megállapodtak abban, hogy értékelni kell az atomerőművek biztonságát, különösen egy önkéntes alapon elvégzett átfogó kockázat- és biztonságértékelés („stressztesztek”) révén;

| 1. | az energiabiztonságról folytatott párbeszéd támogatását és erősítését ajánlja az EU és a kelet-európai partnerek között, az EU külső energiapolitikája, a bakui kezdeményezés és az Energiaközösségről szóló szerződés alapján, összhangban az uniós energiapolitika versenyképességre, ellátásbiztonságra és fenntarthatóságra vonatkozó általános célkitűzéseivel, valamint az EU 2050-re szóló energetikai és éghajlati célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

1.

az energiabiztonságról folytatott párbeszéd támogatását és erősítését ajánlja az EU és a kelet-európai partnerek között, az EU külső energiapolitikája, a bakui kezdeményezés és az Energiaközösségről szóló szerződés alapján, összhangban az uniós energiapolitika versenyképességre, ellátásbiztonságra és fenntarthatóságra vonatkozó általános célkitűzéseivel, valamint az EU 2050-re szóló energetikai és éghajlati célkitűzéseivel;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ma, a digitális gazdaság és társadalom korában, amely messze jobban függ a folyamatos és megbízható villamosenergia-ellátástól, nagy szükség van az energiabiztonság erősítésére az EU-ban és szomszédságában; emlékeztet arra, hogy e szükséglet kielégítése érdekében egy valódi kompetitív energiapiac megteremtésére és az energetikai infrastrukturális hálózatok teljes integrálására, valamint szabályozási konvergenciára van szükség; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ma, a digitális gazdaság és társadalom korában, amely messze jobban függ a folyamatos és megbízható villamosenergia-ellátástól, nagy szükség van az energiabiztonság erősítésére az EU-ban és szomszédságában; emlékeztet arra, hogy e szükséglet kielégítése érdekében egy valódi kompetitív energiapiac megteremtésére és az energetikai infrastrukturális hálózatok teljes integrálására, valamint szabályozási konvergenciára van szükség;

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU segítséget, együttműködést és támogatást biztosítson az EU és a kelet-európai partnerek által az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások felhasználásának ösztönzése céljából végrehajtott intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU segítséget, együttműködést és támogatást biztosítson az EU és a kelet-európai partnerek által az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások felhasználásának ösztönzése céljából végrehajtott intézkedések tekintetében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az EU és a kelet-európai partnerek között a zöld technológiákkal foglalkozó stratégiai partnerségeket az innováció, a kutatás és fejlesztés, az energiahatékonyság és -megtakarítás, a megújuló energiával kapcsolatos technológiák alkalmazása, valamint az energiatárolás, az intelligens hálózatok és az energiarendszerek kiegyensúlyozása terén; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az EU és a kelet-európai partnerek között a zöld technológiákkal foglalkozó stratégiai partnerségeket az innováció, a kutatás és fejlesztés, az energiahatékonyság és -megtakarítás, a megújuló energiával kapcsolatos technológiák alkalmazása, valamint az energiatárolás, az intelligens hálózatok és az energiarendszerek kiegyensúlyozása terén;

| 5. | ajánlja az energiaforrások előállítása és a piacokra való szállításuk területén az európai befektetések növelését, valamint a közös fejlesztésű szénhidrogénforrások volumenének növelését, különösen a Kaszpi-tenger medencéjében; ajánlja a meglévő csővezetékrendszerek, köztük a transzkaszpi rendszer politikai és pénzügyi támogatásának növelését; |
| --- | --- |

5.

ajánlja az energiaforrások előállítása és a piacokra való szállításuk területén az európai befektetések növelését, valamint a közös fejlesztésű szénhidrogénforrások volumenének növelését, különösen a Kaszpi-tenger medencéjében; ajánlja a meglévő csővezetékrendszerek, köztük a transzkaszpi rendszer politikai és pénzügyi támogatásának növelését;

| 6. | kéri azoknak a feltételeknek a megteremtését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy fokozódjon a kelet-európai partnerek jelenléte az energiaforrások közös, valamennyi termelő előtt nyitott piacán; ajánlja, hogy a harmadik villamosenergia- és gázpiaci csomag rendelkezéseinek megfelelően támogassák a kelet-európai partnerek energia-előállító és -szállító struktúráinak privatizálását, szétválasztását és kereskedelmi hasznosítását; |
| --- | --- |

6.

kéri azoknak a feltételeknek a megteremtését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy fokozódjon a kelet-európai partnerek jelenléte az energiaforrások közös, valamennyi termelő előtt nyitott piacán; ajánlja, hogy a harmadik villamosenergia- és gázpiaci csomag rendelkezéseinek megfelelően támogassák a kelet-európai partnerek energia-előállító és -szállító struktúráinak privatizálását, szétválasztását és kereskedelmi hasznosítását;

| 7. | ösztönzi, hogy a kelet-európai partnerországokban a szén-dioxid-kibocsátások mérséklésének elérése érdekében helyezzenek nagyobb hangsúlyt az energiatermelés és energiafogyasztás környezetvédelmi szempontjaira; ajánlja a megújuló energiaforrások és az energiamegtakarítási technológiák fejlesztésének további támogatását; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi, hogy a kelet-európai partnerországokban a szén-dioxid-kibocsátások mérséklésének elérése érdekében helyezzenek nagyobb hangsúlyt az energiatermelés és energiafogyasztás környezetvédelmi szempontjaira; ajánlja a megújuló energiaforrások és az energiamegtakarítási technológiák fejlesztésének további támogatását;

| 8. | ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy nemzeti energiapolitikáikba foglaljanak bele a megújuló és fenntartható energiára vonatkozó világos célokat; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy nemzeti energiapolitikáikba foglaljanak bele a megújuló és fenntartható energiára vonatkozó világos célokat;

| 9. | kéri, hogy mozdítsák elő a kelet-európai partnerek villamosenergia- és gázkapacitásainak és -hálózatainak egyesítését, valamint a cseppfolyósított földgáz (LNG) szállítására és felhasználására szolgáló fejlett technológiák kidolgozását; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy mozdítsák elő a kelet-európai partnerek villamosenergia- és gázkapacitásainak és -hálózatainak egyesítését, valamint a cseppfolyósított földgáz (LNG) szállítására és felhasználására szolgáló fejlett technológiák kidolgozását;

| 10. | ajánlja az EU és a kelet-európai partnerek szakértői közösségei közötti kapcsolatoknak az érintett intézmények hálózatának létrehozása révén történő megerősítését az energiabiztonsághoz kapcsolódó kérdésekben; üdvözli e tekintetben az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló bizottsági közleményt; a kelet-európai partnerek és az EU energiabiztonsági szakértőiből álló munkacsoportok (agytrösztök) létrehozását ajánlja; ajánlja, hogy ezeket a szakértői hálózatokat használják fel a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok szemináriumok és konferenciák keretében történő kicserélésére; |
| --- | --- |

10.

ajánlja az EU és a kelet-európai partnerek szakértői közösségei közötti kapcsolatoknak az érintett intézmények hálózatának létrehozása révén történő megerősítését az energiabiztonsághoz kapcsolódó kérdésekben; üdvözli e tekintetben az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló bizottsági közleményt; a kelet-európai partnerek és az EU energiabiztonsági szakértőiből álló munkacsoportok (agytrösztök) létrehozását ajánlja; ajánlja, hogy ezeket a szakértői hálózatokat használják fel a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok szemináriumok és konferenciák keretében történő kicserélésére;

| 11. | hangsúlyozza azokat az előnyöket, amelyekkel az energiaellátási források és útvonalak diverzifikálása járhat az energiabiztonság szempontjából; emlékeztet arra, hogy az EU és a kelet-európai partnerek a közeljövőben jelentős beruházásokat igényelnek majd a meglévő energetikai infrastruktúra kiépítése és korszerűsítése érdekében; üdvözli az Európai Bizottság transzeurópai energetikai infrastruktúrára irányuló javaslatát, és kiemeli az uniós politikák és fejlesztések kelet-európai partnerekkel való összehangolásának szükségességét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az energiaellátási útvonalak változatosságát; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a zárt határok politikájának gyakorlata mesterségesen növeli az energiahálózatok költségét, és megakadályozza és gátolja a tényleges együttműködést az energiaellátási források és útvonalak diverzifikálásának folyamatában; emlékeztet arra, hogy a Déli Gázfolyosó megnyitásának továbbra is a politikai napirend kiemelt pontjai között kell szerepelnie; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza azokat az előnyöket, amelyekkel az energiaellátási források és útvonalak diverzifikálása járhat az energiabiztonság szempontjából; emlékeztet arra, hogy az EU és a kelet-európai partnerek a közeljövőben jelentős beruházásokat igényelnek majd a meglévő energetikai infrastruktúra kiépítése és korszerűsítése érdekében; üdvözli az Európai Bizottság transzeurópai energetikai infrastruktúrára irányuló javaslatát, és kiemeli az uniós politikák és fejlesztések kelet-európai partnerekkel való összehangolásának szükségességét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az energiaellátási útvonalak változatosságát; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a zárt határok politikájának gyakorlata mesterségesen növeli az energiahálózatok költségét, és megakadályozza és gátolja a tényleges együttműködést az energiaellátási források és útvonalak diverzifikálásának folyamatában; emlékeztet arra, hogy a Déli Gázfolyosó megnyitásának továbbra is a politikai napirend kiemelt pontjai között kell szerepelnie;

| 12. | az energiabiztonság terén a teljes körű együttműködés biztosítása és az ellátási zavarok és lehetséges válságok elkerülése céljából kéri a kormányközi energiaszerződések átláthatóságának növelését; üdvözli e tekintetben a tagállamok és harmadik országok között az energiaellátás területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló határozatra irányuló bizottsági javaslatot mint az e célok irányába tett nélkülözhetetlen első lépést; ajánlja a kelet-európai partnereknek, hogy a stabil és megbízható együttműködési környezet megteremtése céljából csatlakozzanak ezekhez a kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

12.

az energiabiztonság terén a teljes körű együttműködés biztosítása és az ellátási zavarok és lehetséges válságok elkerülése céljából kéri a kormányközi energiaszerződések átláthatóságának növelését; üdvözli e tekintetben a tagállamok és harmadik országok között az energiaellátás területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló határozatra irányuló bizottsági javaslatot mint az e célok irányába tett nélkülözhetetlen első lépést; ajánlja a kelet-európai partnereknek, hogy a stabil és megbízható együttműködési környezet megteremtése céljából csatlakozzanak ezekhez a kezdeményezésekhez;

| 13. | elismeri, hogy a fekete-tengeri régió geostratégiai fontossággal bír az EU energiabiztonsága számára, különös tekintettel az energiaellátás diverzifikálására, mivel összekapcsolja Európát a Kaszpi-tenger térségével, a Közel-Kelettel és Közép-Ázsiával; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a többoldalú energiaügyi együttműködést a fekete-tengeri térségben, és ki kell fejleszteni annak energiainfrastruktúráját; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a fekete-tengeri régió geostratégiai fontossággal bír az EU energiabiztonsága számára, különös tekintettel az energiaellátás diverzifikálására, mivel összekapcsolja Európát a Kaszpi-tenger térségével, a Közel-Kelettel és Közép-Ázsiával; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a többoldalú energiaügyi együttműködést a fekete-tengeri térségben, és ki kell fejleszteni annak energiainfrastruktúráját;

| 14. | a kölcsönösen érvényes garanciák megbízható, eredményes és stabil rendszerének biztosítását ajánlja, hogy szavatolják a termelőlétesítmények és az energiaforrások szállításának biztonságát; kijelenti, hogy az energiatermelő létesítményekre (atomerőművek, gátak, olajfúrótornyok, csővezetékek és terminálok, olajfinomítók és vegyi üzemek) vonatkozó nyilvános fenyegetések a kelet-európai partnerországokban teljességgel elfogadhatatlanok és büntetendők; az ilyen létesítményeket érintő mindenfajta ellenséges fellépést úgy kell minősíteni, mint amely közvetlenül az EU és a kelet-európai partnerek érdekei ellen irányul; |
| --- | --- |

14.

a kölcsönösen érvényes garanciák megbízható, eredményes és stabil rendszerének biztosítását ajánlja, hogy szavatolják a termelőlétesítmények és az energiaforrások szállításának biztonságát; kijelenti, hogy az energiatermelő létesítményekre (atomerőművek, gátak, olajfúrótornyok, csővezetékek és terminálok, olajfinomítók és vegyi üzemek) vonatkozó nyilvános fenyegetések a kelet-európai partnerországokban teljességgel elfogadhatatlanok és büntetendők; az ilyen létesítményeket érintő mindenfajta ellenséges fellépést úgy kell minősíteni, mint amely közvetlenül az EU és a kelet-európai partnerek érdekei ellen irányul;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban és érintett kelet-európai partnerországokban az atomerőművek előkészítése, megépítése és üzemeltetése során biztosítani kell a legmagasabb nukleáris biztonsági és védelmi szabványok fenntartását; üdvözli Ukrajna és Örményország részvételét a stressztesztekben, és ösztönzi a többi érintett kelet-európai partnert, hogy erősítse meg a részvétel melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban és érintett kelet-európai partnerországokban az atomerőművek előkészítése, megépítése és üzemeltetése során biztosítani kell a legmagasabb nukleáris biztonsági és védelmi szabványok fenntartását; üdvözli Ukrajna és Örményország részvételét a stressztesztekben, és ösztönzi a többi érintett kelet-európai partnert, hogy erősítse meg a részvétel melletti elkötelezettségét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kelet-európai partnereknek az energetikai infrastruktúra és az erőművek hasznosítása, megépítése és üzemeltetése során biztosítaniuk kell a legmagasabb környezetvédelmi, szociális, hatékonysági és biztonsági szabványok fenntartását; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a kelet-európai partnereknek az energetikai infrastruktúra és az erőművek hasznosítása, megépítése és üzemeltetése során biztosítaniuk kell a legmagasabb környezetvédelmi, szociális, hatékonysági és biztonsági szabványok fenntartását;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és minden fontos energiaszállítónak és stratégiai szempontból fontos tranzitországnak közös energetikai menetrendeket kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy a technológiai, kutatási és ipari együttműködés révén előmozdítsák az ismeretek cseréjét; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és minden fontos energiaszállítónak és stratégiai szempontból fontos tranzitországnak közös energetikai menetrendeket kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy a technológiai, kutatási és ipari együttműködés révén előmozdítsák az ismeretek cseréjét;

| 18. | emlékeztet a kutatók közötti nemzetközi együttműködés fontosságára az energetikai tudományok területén; ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy aktívan vegyenek részt az EU hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjának energiával kapcsolatos egyedi programjaiban; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet a kutatók közötti nemzetközi együttműködés fontosságára az energetikai tudományok területén; ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy aktívan vegyenek részt az EU hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjának energiával kapcsolatos egyedi programjaiban;

| 19. | ajánlja, hogy a kelet-európai partnerek mozdítsák elő az olyan energiával kapcsolatos kezdeményezéseket, mint például az „intelligens városok és közösségek” és a polgármesterek szövetsége; |
| --- | --- |

19.

ajánlja, hogy a kelet-európai partnerek mozdítsák elő az olyan energiával kapcsolatos kezdeményezéseket, mint például az „intelligens városok és közösségek” és a polgármesterek szövetsége;

| 20. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerek kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerek kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az azerbajdzsáni Bakuban, 2012. április 3-án fogadták el.

---

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/5

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az EU és a kelet-európai partnerek közötti kereskedelmi megállapodásokról, köztük az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségekről, valamint az e területen nyújtott uniós segítségről

2012/C 153/02

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló, 2006. december 4-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló, 2006. december 4-i jelentésére,

| — | tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, valamint Ukrajna társulási menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, valamint Ukrajna társulási menetrendjére,

| — | tekintettel az Ukrajnával, Moldovával, Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő társulási megállapodások tárgyalásaira vonatkozó európai parlamenti ajánlásokra, valamint az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnával, Moldovával, Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő társulási megállapodások tárgyalásaira vonatkozó európai parlamenti ajánlásokra, valamint az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre,

| — | tekintettel a 2009. május 7-i prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón, valamint a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. május 7-i prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón, valamint a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. május 3-i alapító okiratára,

| A. | mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy pozitív hatást gyakoroljon azáltal, hogy platformként szolgál az eszmecseréhez és közös álláspontok kialakításához korunk globális kihívásaival kapcsolatban, amelyek a demokrácia, a politika, a gazdaság, az energiabiztonság és a szociális ügyek terén tapasztalhatók, valamint hogy erősítse a régió országai és az EU közötti kapcsolatokat, |
| --- | --- |

A.

mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy pozitív hatást gyakoroljon azáltal, hogy platformként szolgál az eszmecseréhez és közös álláspontok kialakításához korunk globális kihívásaival kapcsolatban, amelyek a demokrácia, a politika, a gazdaság, az energiabiztonság és a szociális ügyek terén tapasztalhatók, valamint hogy erősítse a régió országai és az EU közötti kapcsolatokat,

| B. | mivel az európai szomszédságpolitikán belül a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az uniós vívmányokhoz való közelítés megkönnyítése révén a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulás ösztönzéséhez és – az erőteljes földrajzi, történelmi és kulturális kötelékek alapján – a gazdasági integráció fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai szomszédságpolitikán belül a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az uniós vívmányokhoz való közelítés megkönnyítése révén a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulás ösztönzéséhez és – az erőteljes földrajzi, történelmi és kulturális kötelékek alapján – a gazdasági integráció fejlesztéséhez,

| C. | mivel a keleti partnerség megerősíti a közreműködő országok közötti többoldalú kapcsolatokat, az átalakulás, a reformok és a korszerűsítés kérdéseiben hozzájárul az információk és a tapasztalatok cseréjéhez, valamint további eszközöket biztosít az Európai Unió számára e folyamatok támogatásához, |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség megerősíti a közreműködő országok közötti többoldalú kapcsolatokat, az átalakulás, a reformok és a korszerűsítés kérdéseiben hozzájárul az információk és a tapasztalatok cseréjéhez, valamint további eszközöket biztosít az Európai Unió számára e folyamatok támogatásához,

| D. | mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve a partnerország sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek, |
| --- | --- |

D.

mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve a partnerország sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek,

| E. | mivel az Európai Unió és kelet-európai partnerei közötti kereskedelem dinamikusan fejlődik, és az együttműködés és a fokozatosan elmélyülő gazdasági integráció egyre több területét öleli fel, továbbá mivel az EU és a keleti partnerség országai egyaránt felismerték, hogy a minden eddiginél szorosabb kereskedelmi kapcsolatok elrendezésének szabályozása érdekében bővített szerződéses keret létrehozására van szükség kettőjük között, amelynek célja a meglévő kereskedelmi megállapodások magasabb szintre emelése, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió és kelet-európai partnerei közötti kereskedelem dinamikusan fejlődik, és az együttműködés és a fokozatosan elmélyülő gazdasági integráció egyre több területét öleli fel, továbbá mivel az EU és a keleti partnerség országai egyaránt felismerték, hogy a minden eddiginél szorosabb kereskedelmi kapcsolatok elrendezésének szabályozása érdekében bővített szerződéses keret létrehozására van szükség kettőjük között, amelynek célja a meglévő kereskedelmi megállapodások magasabb szintre emelése,

| F. | mivel az új szabadkereskedelmi megállapodások (DCFTA-k) jellegüket, hatókörüket és elkötelezettségük szintjét tekintve elmélyültek és átfogóak lesznek, és ezzel túllépnek a hagyományos szabadkereskedelmi megállapodásokon, minthogy az alkalmazandó WTO-elvek alapján felölelik mind az árukereskedelem liberalizálását, mind a szolgáltatások kereskedelmének és a befektetéseknek a liberalizálását, és kiterjednek más kereskedelemmel kapcsolatos területekre, így például a szellemi tulajdonjogokra, a vámügyekre, a közbeszerzésre, az energiával kapcsolatos kérdésekre, a versenyre, az átláthatóságra, az energiára és a fenntartható fejlődésre is, |
| --- | --- |

F.

mivel az új szabadkereskedelmi megállapodások (DCFTA-k) jellegüket, hatókörüket és elkötelezettségük szintjét tekintve elmélyültek és átfogóak lesznek, és ezzel túllépnek a hagyományos szabadkereskedelmi megállapodásokon, minthogy az alkalmazandó WTO-elvek alapján felölelik mind az árukereskedelem liberalizálását, mind a szolgáltatások kereskedelmének és a befektetéseknek a liberalizálását, és kiterjednek más kereskedelemmel kapcsolatos területekre, így például a szellemi tulajdonjogokra, a vámügyekre, a közbeszerzésre, az energiával kapcsolatos kérdésekre, a versenyre, az átláthatóságra, az energiára és a fenntartható fejlődésre is,

| G. | mivel a DCFTA létrehozása lehetséges előnyök széles körét biztosítja a szerződő felek számára; mivel azonban ezeknek az előnyöknek a többsége a DCFTA és a társulási megállapodás által meghatározott közelítési folyamat közötti szinergiából fog következni, |
| --- | --- |

G.

mivel a DCFTA létrehozása lehetséges előnyök széles körét biztosítja a szerződő felek számára; mivel azonban ezeknek az előnyöknek a többsége a DCFTA és a társulási megállapodás által meghatározott közelítési folyamat közötti szinergiából fog következni,

| H. | mivel az EU-val folytatott kereskedelem a nemzetközi kereskedelmi forgalom jelentős részét alkotja, és mivel a keleti partnerség gazdaságai függenek e kereskedelemtől, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-val folytatott kereskedelem a nemzetközi kereskedelmi forgalom jelentős részét alkotja, és mivel a keleti partnerség gazdaságai függenek e kereskedelemtől,

| 1. | az a véleménye, hogy a keleti partnerség országai kulturális és történelmi szempontból szorosan kötődnek az Európai Unióhoz, és osztoznak az európai örökségben és értékekben, továbbá felismeri, hogy gazdaságilag integrálódni kívánnak az EU-val; |
| --- | --- |

1.

az a véleménye, hogy a keleti partnerség országai kulturális és történelmi szempontból szorosan kötődnek az Európai Unióhoz, és osztoznak az európai örökségben és értékekben, továbbá felismeri, hogy gazdaságilag integrálódni kívánnak az EU-val;

| 2. | hangsúlyozza az árukra és a szolgáltatásokra vonatkozó közös szabványok jelentőségét az Európai Unió belső piacán, amelyek az európai integráció központi elemei; meggyőződése ezért, hogy a keleti partnerség országainak az e szabványokkal való összhang elérésére kell törekedniük a felek közötti kereskedelmi kapcsolatok terén folytatott együttműködés elmélyítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az árukra és a szolgáltatásokra vonatkozó közös szabványok jelentőségét az Európai Unió belső piacán, amelyek az európai integráció központi elemei; meggyőződése ezért, hogy a keleti partnerség országainak az e szabványokkal való összhang elérésére kell törekedniük a felek közötti kereskedelmi kapcsolatok terén folytatott együttműködés elmélyítése érdekében;

| 3. | üdvözli nemrégiben hozott uniós határozatokat, hogy Örményországgal, Grúziával és Moldovával tárgyalásokat kezdeményeznek a DCFTA-ról; hangsúlyozza, hogy a DCFTA-k az EU és a keleti partnerség országai közötti gazdasági integrációt segítő kiváló eszközök, amelyek – ha azokat helyesen alkalmazzák, és rendelkezéseiket megfelelően teljesítik – a későbbiekben a keleti partnerség országainak az EU-val való politikai integrációjához is elvezethetnek; ezért felszólítja az EU-t és a keleti partnerség országait, hogy fokozzák az együttműködést a DCFTA-król folytatott tárgyalások felgyorsítása érdekében, és nyissák meg a tárgyalásokat azokkal az országokkal, amelyek erre felkészültek, amellett, hogy parafálják, aláírják a ratifikálják a megállapodásokat azokkal az országokkal, amelyeknek a DCFTA-tárgyalásai már befejeződtek; |
| --- | --- |

3.

üdvözli nemrégiben hozott uniós határozatokat, hogy Örményországgal, Grúziával és Moldovával tárgyalásokat kezdeményeznek a DCFTA-ról; hangsúlyozza, hogy a DCFTA-k az EU és a keleti partnerség országai közötti gazdasági integrációt segítő kiváló eszközök, amelyek – ha azokat helyesen alkalmazzák, és rendelkezéseiket megfelelően teljesítik – a későbbiekben a keleti partnerség országainak az EU-val való politikai integrációjához is elvezethetnek; ezért felszólítja az EU-t és a keleti partnerség országait, hogy fokozzák az együttműködést a DCFTA-król folytatott tárgyalások felgyorsítása érdekében, és nyissák meg a tárgyalásokat azokkal az országokkal, amelyek erre felkészültek, amellett, hogy parafálják, aláírják a ratifikálják a megállapodásokat azokkal az országokkal, amelyeknek a DCFTA-tárgyalásai már befejeződtek;

| 4. | javasolja, hogy a keleti partnerség azon országai, amelyek nem tagjai a Kereskedelmi Világszervezetnek, fejezzék be a tárgyalásokat, és az uniós piacokkal való konvergencia DCFTA-kon keresztüli elmélyítésének szükséges lépéseként mielőbb csatlakozzanak a WTO-hoz; |
| --- | --- |

4.

javasolja, hogy a keleti partnerség azon országai, amelyek nem tagjai a Kereskedelmi Világszervezetnek, fejezzék be a tárgyalásokat, és az uniós piacokkal való konvergencia DCFTA-kon keresztüli elmélyítésének szükséges lépéseként mielőbb csatlakozzanak a WTO-hoz;

| 5. | sürgeti a Kereskedelmi Világszervezetet, hogy gyorsítsa fel és sürgősséggel zárja le az azon keleti partnerországokkal folytatott tárgyalások folyamatát, amelyek még nem tagjai a WTO-nak, és hangsúlyozza e tagság fontosságát a keleti partnerországok uniós tagállamokkal közös kereskedelmi elveinek a közeljövőben történő meghatározása szempontjából; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Kereskedelmi Világszervezetet, hogy gyorsítsa fel és sürgősséggel zárja le az azon keleti partnerországokkal folytatott tárgyalások folyamatát, amelyek még nem tagjai a WTO-nak, és hangsúlyozza e tagság fontosságát a keleti partnerországok uniós tagállamokkal közös kereskedelmi elveinek a közeljövőben történő meghatározása szempontjából;

| 6. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a keleti partnerországokkal nemrégiben elindított DCFTA-tárgyalások tisztességes és átlátható módon történő lebonyolítását, kellő hangsúlyt helyezve a hosszú távú fenntartható fejlődési célkitűzésekre, ideértve a verseny javítását és a korrupció visszaszorítását is; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a keleti partnerországokkal nemrégiben elindított DCFTA-tárgyalások tisztességes és átlátható módon történő lebonyolítását, kellő hangsúlyt helyezve a hosszú távú fenntartható fejlődési célkitűzésekre, ideértve a verseny javítását és a korrupció visszaszorítását is;

| 7. | felhívja a figyelmet az Európai Unió ahhoz fűződő közös érdekére, hogy segítse a keleti partnerség országait a hosszú távon stabil és megbízható gazdasági növekedés elérésében és egy modern gazdaságirányítás létrehozásában, ami a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak a DCFTA-k révén az Európai Unió közös piacával való összekapcsolásával érhető el; hangsúlyozza, hogy a DCFTA kritikus jelentőséggel bír a korszerű, átlátható és kiszámítható kereskedelem, valamint a közvetlen külföldi befektetések szempontjából, amelyek munkahelyteremtéshez és hosszú távú növekedéshez vezetnek; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet az Európai Unió ahhoz fűződő közös érdekére, hogy segítse a keleti partnerség országait a hosszú távon stabil és megbízható gazdasági növekedés elérésében és egy modern gazdaságirányítás létrehozásában, ami a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak a DCFTA-k révén az Európai Unió közös piacával való összekapcsolásával érhető el; hangsúlyozza, hogy a DCFTA kritikus jelentőséggel bír a korszerű, átlátható és kiszámítható kereskedelem, valamint a közvetlen külföldi befektetések szempontjából, amelyek munkahelyteremtéshez és hosszú távú növekedéshez vezetnek;

| 8. | sajnálatosnak tartja az európai szomszédság már területeihez képest elégtelen forrásokat és a keleti partnerség országaival szembeni következetes uniós politika tartós elmaradását; rámutat arra, hogy az elmúlt két évtized folyamán az ilyesfajta következetes politika folytatása az egykori Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa néhány tagjával szemben nagyon kedvező eredményeket hozott, ideértve többük jelenlegi uniós tagságát is; e tekintetben felhívja a figyelmet e hiány negatív szempontjaira, amelyek a keleti partnerség országaiban fokozott migrációhoz, nagyobb korrupcióhoz és a demokratikus intézmények gyengeségéhez vezetnek; |
| --- | --- |

8.

sajnálatosnak tartja az európai szomszédság már területeihez képest elégtelen forrásokat és a keleti partnerség országaival szembeni következetes uniós politika tartós elmaradását; rámutat arra, hogy az elmúlt két évtized folyamán az ilyesfajta következetes politika folytatása az egykori Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa néhány tagjával szemben nagyon kedvező eredményeket hozott, ideértve többük jelenlegi uniós tagságát is; e tekintetben felhívja a figyelmet e hiány negatív szempontjaira, amelyek a keleti partnerség országaiban fokozott migrációhoz, nagyobb korrupcióhoz és a demokratikus intézmények gyengeségéhez vezetnek;

| 9. | fokozott párbeszédet kér az EU és a keleti partnerség országai között – amely technikai és pénzügyi támogatást is magában foglal – az időszerű, kereskedelemmel összefüggő kérdésekről, különösen a kereskedelem technikai jellegű akadályairól, ideértve az élelmiszer-biztonsági és növény-egészségügyi kérdéseket, a vámügyi kérdéseket, a szabványosítást, a megfelelőségértékelést, a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel összefüggő szempontjait stb.; |
| --- | --- |

9.

fokozott párbeszédet kér az EU és a keleti partnerség országai között – amely technikai és pénzügyi támogatást is magában foglal – az időszerű, kereskedelemmel összefüggő kérdésekről, különösen a kereskedelem technikai jellegű akadályairól, ideértve az élelmiszer-biztonsági és növény-egészségügyi kérdéseket, a vámügyi kérdéseket, a szabványosítást, a megfelelőségértékelést, a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel összefüggő szempontjait stb.;

| 10. | ösztönzi a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak és az Európai Unió gazdaságainak integrációját; kiemeli, hogy ez megkönnyítheti az EU-val való további politikai integrációt; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak és az Európai Unió gazdaságainak integrációját; kiemeli, hogy ez megkönnyítheti az EU-val való további politikai integrációt;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a DCFTA-knak tágabb társulási megállapodások szerves részét kell képezniük, amelyek az emberi jogokról, a demokratikus értékekről és a jogállamiságról folytatott politikai párbeszédre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a DCFTA-knak tágabb társulási megállapodások szerves részét kell képezniük, amelyek az emberi jogokról, a demokratikus értékekről és a jogállamiságról folytatott politikai párbeszédre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EU és a keleti partnerség országai közötti mélyebb piaci integráció mindkét területen hozzájárulhat a gazdasági növekedés serkentéséhez, megszüntetve a regionális gazdasági egyensúlyhiányokat és a társadalmi egyenlőtlenségeket ezekben az országokban, és így növelheti lakosságaik jólétét, ami jelentős eredmény, különösen a gazdasági világválság idején; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EU és a keleti partnerség országai közötti mélyebb piaci integráció mindkét területen hozzájárulhat a gazdasági növekedés serkentéséhez, megszüntetve a regionális gazdasági egyensúlyhiányokat és a társadalmi egyenlőtlenségeket ezekben az országokban, és így növelheti lakosságaik jólétét, ami jelentős eredmény, különösen a gazdasági világválság idején;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióval a DCFTA-ról folytatott tárgyalások közvetlenül összekapcsolódnak az országok gazdasági reformjainak széles körű programjával, amelyek rövid távon fájdalmasak lehetnek gazdaságaik egyes ágazatai számára, de helyes megvalósításuk esetén céljuk a megfelelően működő piac megteremtése, amely hosszú távon erőteljes gazdasági növekedést tesz lehetővé; sürgeti a keleti partnerség országainak hatóságait, hogy tegyenek előrelépést a társulási megállapodás Bizottság által meghatározott követelményeinek teljesítése terén, és gondoskodjanak a szükséges előrelépés eléréséről a monopóliumok megszüntetése, a piaci liberalizáció és a jogállamiság megerősítése terén is; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióval a DCFTA-ról folytatott tárgyalások közvetlenül összekapcsolódnak az országok gazdasági reformjainak széles körű programjával, amelyek rövid távon fájdalmasak lehetnek gazdaságaik egyes ágazatai számára, de helyes megvalósításuk esetén céljuk a megfelelően működő piac megteremtése, amely hosszú távon erőteljes gazdasági növekedést tesz lehetővé; sürgeti a keleti partnerség országainak hatóságait, hogy tegyenek előrelépést a társulási megállapodás Bizottság által meghatározott követelményeinek teljesítése terén, és gondoskodjanak a szükséges előrelépés eléréséről a monopóliumok megszüntetése, a piaci liberalizáció és a jogállamiság megerősítése terén is;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szabályozás uniós vívmányokhoz való közelítése, amely a szabadkereskedelmi megállapodás elmélyültté és átfogóvá tételének kulcsfontosságú eszköze, lényeges változást tesz szükségessé a keleti partnerséghez tartozó államok és társadalmak legmélyebb alapjaiban, valamint jogi és gazdasági kultúrájuk szerkezetében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szabályozás uniós vívmányokhoz való közelítése, amely a szabadkereskedelmi megállapodás elmélyültté és átfogóvá tételének kulcsfontosságú eszköze, lényeges változást tesz szükségessé a keleti partnerséghez tartozó államok és társadalmak legmélyebb alapjaiban, valamint jogi és gazdasági kultúrájuk szerkezetében;

| 15. | felhívja a figyelmet a keleti partnerség országaival kötött DCFTA-k aszimmetriájára, amely a keleti partnerséghez tartozó országok piacainak és az uniós piacnak a méretével, valamint e piacok fejlettségének szintjével magyarázható; ezért hangsúlyozza, hogy a DCFTA-tárgyalások előrehaladása során a „többet többért” megközelítésből kell kiindulni; |
| --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet a keleti partnerség országaival kötött DCFTA-k aszimmetriájára, amely a keleti partnerséghez tartozó országok piacainak és az uniós piacnak a méretével, valamint e piacok fejlettségének szintjével magyarázható; ezért hangsúlyozza, hogy a DCFTA-tárgyalások előrehaladása során a „többet többért” megközelítésből kell kiindulni;

| 16. | megbízható rendszer létrehozását kéri a keleti partnerség országai által a DCFTA-tárgyalások során vállalt technikai kötelezettségek végrehajtásának ellenőrzésére, az érintett országban és az uniós intézményekben egyaránt; kiemeli a keleti partnerség országai közötti információmegosztás lehetőségét a technikai szabványok végrehajtásának legjobb gyakorlatairól; |
| --- | --- |

16.

megbízható rendszer létrehozását kéri a keleti partnerség országai által a DCFTA-tárgyalások során vállalt technikai kötelezettségek végrehajtásának ellenőrzésére, az érintett országban és az uniós intézményekben egyaránt; kiemeli a keleti partnerség országai közötti információmegosztás lehetőségét a technikai szabványok végrehajtásának legjobb gyakorlatairól;

| 17. | felszólítja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá annak a tehernek a megoldásához, amelyet a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak reformjához az uniós szabványoknak való megfelelésük érdekében szükséges pénzügyi és technikai támogatás jelent; e tekintetben az ismeretek elterjesztése érdekében javasolja az ikerintézményi együttműködési programok és a TAIEX segítségnyújtás kihasználását az uniós tagállamok különféle szervei és a keleti partnerség országaiban található partnereik között; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá annak a tehernek a megoldásához, amelyet a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságainak reformjához az uniós szabványoknak való megfelelésük érdekében szükséges pénzügyi és technikai támogatás jelent; e tekintetben az ismeretek elterjesztése érdekében javasolja az ikerintézményi együttműködési programok és a TAIEX segítségnyújtás kihasználását az uniós tagállamok különféle szervei és a keleti partnerség országaiban található partnereik között;

| 18. | felhívja a figyelmet a keleti partnerség programon keresztül a keleti partnerség országaiba eljuttatott helyes gyakorlatok továbbgyűrűző hatására, amely a nem uniós közvetlen szomszédságukra gyakorolt kiütési hatáson keresztül mutatkozik meg; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet a keleti partnerség programon keresztül a keleti partnerség országaiba eljuttatott helyes gyakorlatok továbbgyűrűző hatására, amely a nem uniós közvetlen szomszédságukra gyakorolt kiütési hatáson keresztül mutatkozik meg;

| 19. | ajánlja, hogy törekedjenek a jogi és technikai szabványok szintjének további javítására a keleti partnerség országaiban, ami szükséges ahhoz, hogy megteremtsék a keleti partnerség országai és az uniós tagállamok közötti gazdasági együttműködés elmélyítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

19.

ajánlja, hogy törekedjenek a jogi és technikai szabványok szintjének további javítására a keleti partnerség országaiban, ami szükséges ahhoz, hogy megteremtsék a keleti partnerség országai és az uniós tagállamok közötti gazdasági együttműködés elmélyítésének lehetőségét;

| 20. | nagyra törő megközelítést, valamint az EU és a keleti partnerség gazdaságainak a DCFTA-n keresztüli integrálására vonatkozó átfogóbb elképzelést kér annak révén, hogy nemcsak a szabad kereskedelemmel kapcsolatos szempontok – mint például a növény-egészségügyi intézkedések és kereskedelmi márkázás – tág körét, hanem a szabályozás közelítése és a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés szempontjait is figyelembe veszik; hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy kötelező érvényű fenntartható fejlődési fejezeteket foglaljanak a DCFTA-kba, amelyek a környezetvédelemre és a nemzetközi munkajogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, valamint hangsúlyozza az érintett országok politikai valóságához kapcsolódó kísérő társulási megállapodások elkészítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

20.

nagyra törő megközelítést, valamint az EU és a keleti partnerség gazdaságainak a DCFTA-n keresztüli integrálására vonatkozó átfogóbb elképzelést kér annak révén, hogy nemcsak a szabad kereskedelemmel kapcsolatos szempontok – mint például a növény-egészségügyi intézkedések és kereskedelmi márkázás – tág körét, hanem a szabályozás közelítése és a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés szempontjait is figyelembe veszik; hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy kötelező érvényű fenntartható fejlődési fejezeteket foglaljanak a DCFTA-kba, amelyek a környezetvédelemre és a nemzetközi munkajogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, valamint hangsúlyozza az érintett országok politikai valóságához kapcsolódó kísérő társulási megállapodások elkészítésének jelentőségét;

| 21. | felhívja a figyelmet a gazdasági integráció sikeres példáira a közép- és kelet-európai, valamint nyugat-balkáni országok körében, amelyeket az EU nagyrészt felhasználhatna modellként a keleti partnerség országaihoz fűződő kapcsolatokban; ugyanakkor hangsúlyozza a megközelítések, szükségletek, távlatok és lehetőségek differenciálásának szükségességét a mediterrán és a keleti dimenzió között; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet a gazdasági integráció sikeres példáira a közép- és kelet-európai, valamint nyugat-balkáni országok körében, amelyeket az EU nagyrészt felhasználhatna modellként a keleti partnerség országaihoz fűződő kapcsolatokban; ugyanakkor hangsúlyozza a megközelítések, szükségletek, távlatok és lehetőségek differenciálásának szükségességét a mediterrán és a keleti dimenzió között;

| 22. | megítélése szerint a keleti partnerséghez tartozó országok európai törekvéseit a differenciálás és a „többet többért elvek” alapján kell értékelni, és az esetleges csatlakozási kérelmet az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében foglalt rendelkezések alapján egyénileg kell kezelni; |
| --- | --- |

22.

megítélése szerint a keleti partnerséghez tartozó országok európai törekvéseit a differenciálás és a „többet többért elvek” alapján kell értékelni, és az esetleges csatlakozási kérelmet az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében foglalt rendelkezések alapján egyénileg kell kezelni;

| 23. | ajánlja, hogy a DCFTA-kba vegyék fel a keleti partnerség mezőgazdasági termékeinek piacra jutását, mivel a mezőgazdaság a keleti partnerség legtöbb országában jelentős szerepet játszik a gazdasági szerkezetben, és a mezőgazdasági termékek uniós piachoz való jobb hozzáférésének lehetősége továbbra is kiemelt prioritás a kelet partnerek számára; |
| --- | --- |

23.

ajánlja, hogy a DCFTA-kba vegyék fel a keleti partnerség mezőgazdasági termékeinek piacra jutását, mivel a mezőgazdaság a keleti partnerség legtöbb országában jelentős szerepet játszik a gazdasági szerkezetben, és a mezőgazdasági termékek uniós piachoz való jobb hozzáférésének lehetősége továbbra is kiemelt prioritás a kelet partnerek számára;

| 24. | támogatja a mezőgazdasági és vidékfejlesztési európai szomszédsági program (ENPARD) elindítására vonatkozó elképzelést, amelyet a korábban a közép- és délkelet-európai országok számára felkínált SAPARD program tapasztalataira alapozva lehetne kialakítani; |
| --- | --- |

24.

támogatja a mezőgazdasági és vidékfejlesztési európai szomszédsági program (ENPARD) elindítására vonatkozó elképzelést, amelyet a korábban a közép- és délkelet-európai országok számára felkínált SAPARD program tapasztalataira alapozva lehetne kialakítani;

| 25. | üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés keretében (eszmecsere a kereskedelemmel kapcsolatos problémákról és közös álláspontok kialakítása) és az EURONEST bizottságaiban (az EU és a kelet-európai partnerek közötti kereskedelemmel kapcsolatos konkrét fejlemények) folyó állandó országok közötti kommunikációt; üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés keretében folyó tapasztalatcserét, amely kedvező hatással van a keleti partnerség tagjai közötti együttműködés belső és külső dimenzióira; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés keretében (eszmecsere a kereskedelemmel kapcsolatos problémákról és közös álláspontok kialakítása) és az EURONEST bizottságaiban (az EU és a kelet-európai partnerek közötti kereskedelemmel kapcsolatos konkrét fejlemények) folyó állandó országok közötti kommunikációt; üdvözli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés keretében folyó tapasztalatcserét, amely kedvező hatással van a keleti partnerség tagjai közötti együttműködés belső és külső dimenzióira;

| 26. | felszólítja a kelet-európai partnerek nemzeti parlamentjeit, hogy gyorsítsák fel a nemzeti gazdasági jogszabályok közösségi vívmányokkal való harmonizálásának folyamatát, és a vonatkozó ajánlások elfogadásával támogatja a nemzeti parlamenteket a DCFTA-val kapcsolatos reformok életbe léptetésében; ösztönzi a többoldalú munkacsoportok létrehozását, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos uniós vívmányok teljes körét illetően segítsenek egymásnak a szabályozás közelítésében; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a kelet-európai partnerek nemzeti parlamentjeit, hogy gyorsítsák fel a nemzeti gazdasági jogszabályok közösségi vívmányokkal való harmonizálásának folyamatát, és a vonatkozó ajánlások elfogadásával támogatja a nemzeti parlamenteket a DCFTA-val kapcsolatos reformok életbe léptetésében; ösztönzi a többoldalú munkacsoportok létrehozását, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos uniós vívmányok teljes körét illetően segítsenek egymásnak a szabályozás közelítésében;

| 27. | az a véleménye, hogy a keleti partnerség országaival szembeni uniós kereskedelempolitika kulcsfontosságú eszközeit célzott és eredményorientált módon kell alkalmazni; |
| --- | --- |

27.

az a véleménye, hogy a keleti partnerség országaival szembeni uniós kereskedelempolitika kulcsfontosságú eszközeit célzott és eredményorientált módon kell alkalmazni;

| 28. | támogatja, hogy az EU külső kereskedelempolitikája által a DCFTA-partnerek nemzeti kereskedelempolitikáira gyakorolt hatás nyomon követésére egy rendszert hozzanak létre, amelynek lehetővé kellene tennie, hogy a civil társadalom és a vállalkozások hallassák hangjukat; |
| --- | --- |

28.

támogatja, hogy az EU külső kereskedelempolitikája által a DCFTA-partnerek nemzeti kereskedelempolitikáira gyakorolt hatás nyomon követésére egy rendszert hozzanak létre, amelynek lehetővé kellene tennie, hogy a civil társadalom és a vállalkozások hallassák hangjukat;

| 29. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az azerbajdzsáni Bakuban, 2012. április 3-án fogadták el.

(2)  HL L 310., 2006.11.9., 1 o.

---

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/9

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a demokrácia jövőjét érintő kihívásokról, a szabad és független média kérdését is ideértve a keleti partnerség és az Unió országaiban

2012/C 153/03

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án aláírt alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-án aláírt alapító okiratára,

| — | tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-én Prágában és 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozók következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-én Prágában és 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozók következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló, 2009. október 22-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló, 2009. október 22-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a sajtószabadságról szóló, 2009. május 25-i európai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sajtószabadságról szóló, 2009. május 25-i európai chartára,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Örmény Köztársaságról, Azerbajdzsán Köztárságról, Belarusz Köztársaságról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójáról, valamint az Örmény Köztársaságról, Azerbajdzsán Köztárságról, Belarusz Köztársaságról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Velencei Bizottságának a keleti partnerség országaiban az alkotmányos kérdésekkel, a választási kódexszel, a lelkiismereti és vallásszabadsággal, a politikai pártokkal, az emberi jogi normákkal, a nem kormányzati szervezetekkel, a polgárok politikai unióival, a gyülekezésről és tüntetésekről szóló törvénnyel, valamint a bírói kar függetlenségével foglalkozó, 2010-ben és 2011-ben elfogadott véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Velencei Bizottságának a keleti partnerség országaiban az alkotmányos kérdésekkel, a választási kódexszel, a lelkiismereti és vallásszabadsággal, a politikai pártokkal, az emberi jogi normákkal, a nem kormányzati szervezetekkel, a polgárok politikai unióival, a gyülekezésről és tüntetésekről szóló törvénnyel, valamint a bírói kar függetlenségével foglalkozó, 2010-ben és 2011-ben elfogadott véleményeire,

| — | tekintettel az EBESZ médiaszabadság-képviselője részéről az EBESZ Állandó Tanácsához benyújtott rendszeres jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ médiaszabadság-képviselője részéről az EBESZ Állandó Tanácsához benyújtott rendszeres jelentésekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az emberi jogok európai egyezményében foglalt 10. cikk tiszteletben tartásának előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2010. január 13-án elfogadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az emberi jogok európai egyezményében foglalt 10. cikk tiszteletben tartásának előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2010. január 13-án elfogadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| A. | mivel a demokrácia egyetemes érték és a kormányzás olyan formája, amelyben a polgárok egyenlő mértékben jogosultak a politikai életben való közreműködésre, valamint egyenlő hozzáféréssel rendelkeznek a jogalkotási folyamatokhoz; |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia egyetemes érték és a kormányzás olyan formája, amelyben a polgárok egyenlő mértékben jogosultak a politikai életben való közreműködésre, valamint egyenlő hozzáféréssel rendelkeznek a jogalkotási folyamatokhoz;

| B. | mivel a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozó közös nyilatkozata kimondja, hogy „a keleti partnerség a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság értékeinek és elveinek közösségén alapul”, továbbá hogy „a vonatkozó nemzetközi eszközök révén a keleti partnerségben közreműködő valamennyi ország elkötelezte magát ezen értékek mellett”; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett csúcstalálkozó közös nyilatkozata kimondja, hogy „a keleti partnerség a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság értékeinek és elveinek közösségén alapul”, továbbá hogy „a vonatkozó nemzetközi eszközök révén a keleti partnerségben közreműködő valamennyi ország elkötelezte magát ezen értékek mellett”;

| C. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke az Unió egyik alapvető értékeként hivatkozik a demokráciára, és megállapítja, hogy ez valamennyi uniós tagállamban közös; mivel e tagállamok mindannyian a képviseleti demokrácián alapuló kormányzási formán osztoznak; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke az Unió egyik alapvető értékeként hivatkozik a demokráciára, és megállapítja, hogy ez valamennyi uniós tagállamban közös; mivel e tagállamok mindannyian a képviseleti demokrácián alapuló kormányzási formán osztoznak;

| D. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az EU demokratikus értékeit és elkötelezett azok érvényesítése mellett; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az EU demokratikus értékeit és elkötelezett azok érvényesítése mellett;

| E. | mivel a demokratikus rendszerek különféle formát és alakot ölthetnek, eltérő történelmet, kultúrát és körülményeket tükrözve, azonban a népszuverenitást, a szabadságot és egyenlőséget, a hatalmi ágak szétválasztását és a bírói kar függetlenségét, valamint a közügyekben érvényesülő átláthatóságot és elszámoltathatóságot egyetemesen a demokrácia alapvető jellemzői között tartják számon; mivel az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság elengedhetetlen olyan demokratikus rendszerek kialakításához, amelyek lehetővé teszik polgáraik számára saját jogaik védelmét és az alapvető szabadságok gyakorlását; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokratikus rendszerek különféle formát és alakot ölthetnek, eltérő történelmet, kultúrát és körülményeket tükrözve, azonban a népszuverenitást, a szabadságot és egyenlőséget, a hatalmi ágak szétválasztását és a bírói kar függetlenségét, valamint a közügyekben érvényesülő átláthatóságot és elszámoltathatóságot egyetemesen a demokrácia alapvető jellemzői között tartják számon; mivel az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság elengedhetetlen olyan demokratikus rendszerek kialakításához, amelyek lehetővé teszik polgáraik számára saját jogaik védelmét és az alapvető szabadságok gyakorlását;

| F. | mivel a demokráciának biztosítania kell a törvény előtti egyenlőséget és a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását; mivel ez megköveteli, hogy a nők és férfiak egyenlő feltételek mellett vegyenek részt a politikai életben, valamint hogy minden polgár – a kisebbségekhez vagy kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó egyéneket is beleértve – egyforma jogokkal rendelkezzen; |
| --- | --- |

F.

mivel a demokráciának biztosítania kell a törvény előtti egyenlőséget és a megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolását; mivel ez megköveteli, hogy a nők és férfiak egyenlő feltételek mellett vegyenek részt a politikai életben, valamint hogy minden polgár – a kisebbségekhez vagy kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó egyéneket is beleértve – egyforma jogokkal rendelkezzen;

| G. | mivel a politikai osztály elszámoltathatóságának és kompromisszumkészségének alacsony szintje, valamint az elhúzódó bizonytalanság – korlátozott gazdasági növekedés és fejlődés kíséretében – széles körű lakossági elégedetlenséget eredményezhet, ami a demokráciaellenes populizmus megerősödéséhez vezethet; |
| --- | --- |

G.

mivel a politikai osztály elszámoltathatóságának és kompromisszumkészségének alacsony szintje, valamint az elhúzódó bizonytalanság – korlátozott gazdasági növekedés és fejlődés kíséretében – széles körű lakossági elégedetlenséget eredményezhet, ami a demokráciaellenes populizmus megerősödéséhez vezethet;

| H. | mivel a képviseleti demokrácia a nép akaratát képviselő egyének megválasztásának elvén alapul, és megköveteli a rendszeres időközönként kiírt, versengésen alapuló, szabad és tisztességes választásokat; mivel a képviseleti választásokhoz a szavazók aktív közreműködése és magas részvételi aránya szükséges; |
| --- | --- |

H.

mivel a képviseleti demokrácia a nép akaratát képviselő egyének megválasztásának elvén alapul, és megköveteli a rendszeres időközönként kiírt, versengésen alapuló, szabad és tisztességes választásokat; mivel a képviseleti választásokhoz a szavazók aktív közreműködése és magas részvételi aránya szükséges;

| I. | mivel az önálló hatáskörökkel felruházott, független végrehajtó, jogalkotási és igazságügyi intézmények képezik a demokratikus rendszerek és kormányzás alapját; mivel a demokratikus elvek alapján a nemzetközi, nemzeti és szubnacionális szintű kormányzatok és parlamentek felelősek a közpolitikák és a közigazgatás megvalósításáért, határozataikat pedig átláthatóvá teszik a polgárok számára; |
| --- | --- |

I.

mivel az önálló hatáskörökkel felruházott, független végrehajtó, jogalkotási és igazságügyi intézmények képezik a demokratikus rendszerek és kormányzás alapját; mivel a demokratikus elvek alapján a nemzetközi, nemzeti és szubnacionális szintű kormányzatok és parlamentek felelősek a közpolitikák és a közigazgatás megvalósításáért, határozataikat pedig átláthatóvá teszik a polgárok számára;

| J. | mivel az erős parlamenti intézmények képezik valamennyi demokratikus kormányzati rendszer központi elemét; mivel az Európai Parlament szívesen látott segítséget nyújt azáltal, hogy kapacitásnövelő támogatást kínál a kelet-európai partnerek parlamentjei számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az erős parlamenti intézmények képezik valamennyi demokratikus kormányzati rendszer központi elemét; mivel az Európai Parlament szívesen látott segítséget nyújt azáltal, hogy kapacitásnövelő támogatást kínál a kelet-európai partnerek parlamentjei számára;

| K. | mivel a demokráciában a polgárok képviseletét ellátni képes politikai pártok sokfélesége biztosítja azt, hogy különféle választási lehetőségek állnak rendelkezésre a szakpolitikákat, valamint a politikai elképzeléseket és programokat illetően, csakúgy mint a végrehajtó és jogalkotási intézményekben vállalt tisztségek jelöltjei esetében; mivel a politikai pártok felkínálják és biztosítják a polgárok számára annak lehetőségét, hogy nyíltan és átláthatóan megvitassák a társadalom törekvéseit és követeléseit, valamint hogy azokat politikai javaslatokra és alternatívákra váltsák; |
| --- | --- |

K.

mivel a demokráciában a polgárok képviseletét ellátni képes politikai pártok sokfélesége biztosítja azt, hogy különféle választási lehetőségek állnak rendelkezésre a szakpolitikákat, valamint a politikai elképzeléseket és programokat illetően, csakúgy mint a végrehajtó és jogalkotási intézményekben vállalt tisztségek jelöltjei esetében; mivel a politikai pártok felkínálják és biztosítják a polgárok számára annak lehetőségét, hogy nyíltan és átláthatóan megvitassák a társadalom törekvéseit és követeléseit, valamint hogy azokat politikai javaslatokra és alternatívákra váltsák;

| L. | mivel a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezés szabadsága, valamint a független politikai pártok, nem kormányzati szervezetek és egyesületek alapításának joga a demokrácia elengedhetetlen komponense; mivel alapvető fontosságú annak garantálása, hogy a polgárok számára engedélyezzék jogaik gyakorlását e területeken anélkül, hogy a bírósági eljárások vagy bebörtönzés fenyegetésével szembesülnének; |
| --- | --- |

L.

mivel a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezés szabadsága, valamint a független politikai pártok, nem kormányzati szervezetek és egyesületek alapításának joga a demokrácia elengedhetetlen komponense; mivel alapvető fontosságú annak garantálása, hogy a polgárok számára engedélyezzék jogaik gyakorlását e területeken anélkül, hogy a bírósági eljárások vagy bebörtönzés fenyegetésével szembesülnének;

| M. | mivel a média és a sajtó szabadsága és pluralizmusa elengedhetetlen ahhoz, hogy a polgárok különféle információforrásokból tájékozódva formáljanak véleményt és ítéletet; mivel a demokratikus politikai élet megköveteli a polgárok információkhoz való szabad és cenzúra nélküli hozzáférését, a nyomtatott sajtótól az elektronikus forrásokig terjedő kommunikációs csatornák révén – az internetet és a közösségi médiát is ideértve –, egyúttal pedig megbízható és biztonságos környezetet kell biztosítani az oknyomozó újságírás számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a média és a sajtó szabadsága és pluralizmusa elengedhetetlen ahhoz, hogy a polgárok különféle információforrásokból tájékozódva formáljanak véleményt és ítéletet; mivel a demokratikus politikai élet megköveteli a polgárok információkhoz való szabad és cenzúra nélküli hozzáférését, a nyomtatott sajtótól az elektronikus forrásokig terjedő kommunikációs csatornák révén – az internetet és a közösségi médiát is ideértve –, egyúttal pedig megbízható és biztonságos környezetet kell biztosítani az oknyomozó újságírás számára;

| N. | mivel a médiára vonatkozó jogalkotási keretek oly módon történő megalkotása vagy kiigazítása, amivel elkerülhető a monopóliumok kialakulása és előmozdítható a médiapluralizmus, visszatérő kihívás az államok számára; mivel az ilyen kereteknek megfelelő szabályozásokat kell megállapítaniuk az internetre, az elektronikus kommunikációs technológiákra és a közösségi hálózatokra vonatkozóan, amelyek új lehetőségeket kínálnak a politikai ismeretek elmélyítésére és a polgárok politikai életben való fokozott részvételére, valamint a polgári szerepvállalás iránti érdeklődésük felkeltésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a médiára vonatkozó jogalkotási keretek oly módon történő megalkotása vagy kiigazítása, amivel elkerülhető a monopóliumok kialakulása és előmozdítható a médiapluralizmus, visszatérő kihívás az államok számára; mivel az ilyen kereteknek megfelelő szabályozásokat kell megállapítaniuk az internetre, az elektronikus kommunikációs technológiákra és a közösségi hálózatokra vonatkozóan, amelyek új lehetőségeket kínálnak a politikai ismeretek elmélyítésére és a polgárok politikai életben való fokozott részvételére, valamint a polgári szerepvállalás iránti érdeklődésük felkeltésére;

| O. | mivel az önállóan és az állami struktúráktól függetlenül működő civil társadalmi szervezetek kiemelkedő szerepet játszanak a demokrácia működésében; mivel hathatósan hozzájárulnak a társadalom demokratikus kultúrájának erősítéséhez azáltal, hogy tájékoztatják a polgárokat, ösztönzik őket a politikai vitákban való közreműködésre, a közpolitikákat pedig számon kérik a kormányokon; |
| --- | --- |

O.

mivel az önállóan és az állami struktúráktól függetlenül működő civil társadalmi szervezetek kiemelkedő szerepet játszanak a demokrácia működésében; mivel hathatósan hozzájárulnak a társadalom demokratikus kultúrájának erősítéséhez azáltal, hogy tájékoztatják a polgárokat, ösztönzik őket a politikai vitákban való közreműködésre, a közpolitikákat pedig számon kérik a kormányokon;

| P. | mivel a demokrácia fejlesztése több szempontból is kihívást jelent, ami a polgárok politikai életben és vitákban való részvételét, a politikaformáló szervek, köztük a parlamentek részéről a társadalommal folytatott párbeszédekre való nyitottságot, továbbá a média szabadságát, valamint a politikai és gazdasági erőktől való függetlenségét illeti; |
| --- | --- |

P.

mivel a demokrácia fejlesztése több szempontból is kihívást jelent, ami a polgárok politikai életben és vitákban való részvételét, a politikaformáló szervek, köztük a parlamentek részéről a társadalommal folytatott párbeszédekre való nyitottságot, továbbá a média szabadságát, valamint a politikai és gazdasági erőktől való függetlenségét illeti;

| Q. | mivel a korrupció aláássa a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, valamint gyengíti a politikai vezetés elszámoltathatóságát, legitimitását és hitelességét; mivel a korrupció felszámolása kihívás, egyúttal pedig valamennyi társadalom demokratizálódásának szükséges feltétele is, és az megköveteli a politikai életre vonatkozó megfelelő törvények, valamint etikai, deontológiai és magatartási szabályok érvényesítését; |
| --- | --- |

Q.

mivel a korrupció aláássa a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, valamint gyengíti a politikai vezetés elszámoltathatóságát, legitimitását és hitelességét; mivel a korrupció felszámolása kihívás, egyúttal pedig valamennyi társadalom demokratizálódásának szükséges feltétele is, és az megköveteli a politikai életre vonatkozó megfelelő törvények, valamint etikai, deontológiai és magatartási szabályok érvényesítését;

| R. | mivel a kelet-európai partnerországok demokratikus reformjai kifejezetten előnyösek lennének az uniós tagállamokkal a keleti partnerség keretében folytatott együttműködés és párbeszéd szempontjából; mivel ebben az összefüggésben az ilyen demokratikus reformoknak kiemelten kell kezelniük a jogállamiságot, a bírói kar függetlenségét, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását és védelmét, valamint a szabad és tisztességes választásokat; mivel e demokratikus reformok nagyban függnek az egyes partnerországok uralkodó elitjének politikai akaratától és különféle politikai szándékaitól; |
| --- | --- |

R.

mivel a kelet-európai partnerországok demokratikus reformjai kifejezetten előnyösek lennének az uniós tagállamokkal a keleti partnerség keretében folytatott együttműködés és párbeszéd szempontjából; mivel ebben az összefüggésben az ilyen demokratikus reformoknak kiemelten kell kezelniük a jogállamiságot, a bírói kar függetlenségét, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását és védelmét, valamint a szabad és tisztességes választásokat; mivel e demokratikus reformok nagyban függnek az egyes partnerországok uralkodó elitjének politikai akaratától és különféle politikai szándékaitól;

| S. | mivel az átlátható és elszámoltatható közigazgatások új szervezeti kihívásokkal szembesülnek a tekintetben, hogy a határozatokat és szakpolitikai döntéshozatali folyamatokat – hozzáférés, megvitatás és megtárgyalás céljából – elérhetővé tegyék a polgárok számára; mivel ez utóbbiaknak lehetőségük nyílik követeléseik ismertetésére és javaslataik előterjesztésére, amelyeket a közigazgatásoknak figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

S.

mivel az átlátható és elszámoltatható közigazgatások új szervezeti kihívásokkal szembesülnek a tekintetben, hogy a határozatokat és szakpolitikai döntéshozatali folyamatokat – hozzáférés, megvitatás és megtárgyalás céljából – elérhetővé tegyék a polgárok számára; mivel ez utóbbiaknak lehetőségük nyílik követeléseik ismertetésére és javaslataik előterjesztésére, amelyeket a közigazgatásoknak figyelembe kell venniük;

| T. | mivel megfigyelhetők olyan tendenciák, amelyek a fokozott nemzetközi szakpolitikai döntéshozatalra irányulnak, tekintve hogy a globális gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kihívásokra adott politikai válaszoknak globális jelleget kell ölteniük; mivel ugyanakkor a nemzetközi szervezetek központi szerepet játszanak annak elérésében, hogy valamennyi globális szintű partner együttműködjön közös normák kidolgozása érdekében a demokratikus kormányzás terén; |
| --- | --- |

T.

mivel megfigyelhetők olyan tendenciák, amelyek a fokozott nemzetközi szakpolitikai döntéshozatalra irányulnak, tekintve hogy a globális gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kihívásokra adott politikai válaszoknak globális jelleget kell ölteniük; mivel ugyanakkor a nemzetközi szervezetek központi szerepet játszanak annak elérésében, hogy valamennyi globális szintű partner együttműködjön közös normák kidolgozása érdekében a demokratikus kormányzás terén;

| U. | mivel az emberek, és különösen a fiatalok megismertetése a demokratikus értékekkel, valamint egy polgári társadalom kialakítása létfontosságú a demokrácia jövője szempontjából, a szavazók alacsony részvételi arányának elkerülése céljából, amely aláássa a képviseleti intézmények és szervek legitimitását; |
| --- | --- |

U.

mivel az emberek, és különösen a fiatalok megismertetése a demokratikus értékekkel, valamint egy polgári társadalom kialakítása létfontosságú a demokrácia jövője szempontjából, a szavazók alacsony részvételi arányának elkerülése céljából, amely aláássa a képviseleti intézmények és szervek legitimitását;

A demokrácia alapvető elemeinek kiemelten történő kezelése

| 1. | úgy véli, hogy a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság terén történő előrehaladás rendkívül fontos az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek számára, együttműködésük, gazdasági integrációjuk és politikai társulásuk szempontjából is; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság terén történő előrehaladás rendkívül fontos az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek számára, együttműködésük, gazdasági integrációjuk és politikai társulásuk szempontjából is;

| 2. | úgy véli, hogy a hatalmi ágak szétválasztására és az állami intézmények közötti megfelelő egyensúlyra van szükség a demokratikus intézmények stabilitásához, függetlenségéhez és hatékonyságához, ami az egyetlen garancia a polgárok ezen intézményekbe vetett bizalmának növelésére; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a hatalmi ágak szétválasztására és az állami intézmények közötti megfelelő egyensúlyra van szükség a demokratikus intézmények stabilitásához, függetlenségéhez és hatékonyságához, ami az egyetlen garancia a polgárok ezen intézményekbe vetett bizalmának növelésére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a demokratizálódási folyamatokban kiemelt fontosságot kell tulajdonítani az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és védelmének, a jogállamiság megerősítésének, a bírói kar függetlenségének, az átlátható beszerzési eljárásoknak, a politikai élet és az üzleti szféra szétválasztásának, a megbízható bírósági eljárásoknak, valamint a tisztességes és átlátható választásoknak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a demokratizálódási folyamatokban kiemelt fontosságot kell tulajdonítani az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és védelmének, a jogállamiság megerősítésének, a bírói kar függetlenségének, az átlátható beszerzési eljárásoknak, a politikai élet és az üzleti szféra szétválasztásának, a megbízható bírósági eljárásoknak, valamint a tisztességes és átlátható választásoknak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a polgárok számára, hogy jelöltként szabadon versenybe indulhassanak egy választás útján betöltött hivatalért; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a polgárok arra irányuló jogát, hogy politikai pártot alapítsanak, szabadon felvállalják tagságukat és részt vegyenek a választási kampányokban; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a polgárok számára, hogy jelöltként szabadon versenybe indulhassanak egy választás útján betöltött hivatalért; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a polgárok arra irányuló jogát, hogy politikai pártot alapítsanak, szabadon felvállalják tagságukat és részt vegyenek a választási kampányokban;

| 5. | felszólítja az érintett kormányokat annak biztosítására, hogy a választások – különös tekintettel a kelet-európai partnerországok soron következő parlamenti és elnökválasztásaira – tisztességesek és átláthatóak legyenek, valamint teljes mértékben megfeleljenek a demokratikus választások nemzetközi előírásainak, illetve az Európa Tanács Velencei Bizottsága és az EBESZ/ODIHR ajánlásainak; hangsúlyozza, hogy a választásokat megelőző időszakban valamennyi versengő fél számára biztosítani kell a tisztességes választási folyamatot, az egyenlő arányú média-hozzáférést is ideértve; kéri – szükséges esetben – a nemzeti választási keretek és kódexek kritikus felülvizsgálatát és módosítását; e tekintetben üdvözli Örményország választási kódexének legújabb változtatásait; úgy véli, hogy a nemzetközi választási megfigyelők fontos szerepet játszanak a lakosság mindennemű választási folyamat iránti bizalmának elősegítésében, és felszólítja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy a nemzetközi megfigyelés a kelet-európai partnerországokban tartandó választások alkalmával is megvalósuljon, valamint hogy tárgyilagos értékelés készüljön a teljes választási folyamatról, amelyet valamennyi kelet-európai partnerországban egyformán közzétesznek, és amely azonos normákon alapul; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az érintett kormányokat annak biztosítására, hogy a választások – különös tekintettel a kelet-európai partnerországok soron következő parlamenti és elnökválasztásaira – tisztességesek és átláthatóak legyenek, valamint teljes mértékben megfeleljenek a demokratikus választások nemzetközi előírásainak, illetve az Európa Tanács Velencei Bizottsága és az EBESZ/ODIHR ajánlásainak; hangsúlyozza, hogy a választásokat megelőző időszakban valamennyi versengő fél számára biztosítani kell a tisztességes választási folyamatot, az egyenlő arányú média-hozzáférést is ideértve; kéri – szükséges esetben – a nemzeti választási keretek és kódexek kritikus felülvizsgálatát és módosítását; e tekintetben üdvözli Örményország választási kódexének legújabb változtatásait; úgy véli, hogy a nemzetközi választási megfigyelők fontos szerepet játszanak a lakosság mindennemű választási folyamat iránti bizalmának elősegítésében, és felszólítja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy a nemzetközi megfigyelés a kelet-európai partnerországokban tartandó választások alkalmával is megvalósuljon, valamint hogy tárgyilagos értékelés készüljön a teljes választási folyamatról, amelyet valamennyi kelet-európai partnerországban egyformán közzétesznek, és amely azonos normákon alapul;

| 6. | felszólítja a kelet-európai partnereket annak biztosítására, hogy a soron következő, folyamatban lévő parlamenti és elnökválasztások szabad, tisztességes és demokratikus választások legyenek, amelyek lebonyolítására az EBESZ normáinak megfelelően kerül sor; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a kelet-európai partnereket annak biztosítására, hogy a soron következő, folyamatban lévő parlamenti és elnökválasztások szabad, tisztességes és demokratikus választások legyenek, amelyek lebonyolítására az EBESZ normáinak megfelelően kerül sor;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés elleni jogszabályok elfogadása és végrehajtása a nyílt, többetnikumú és multikulturális társadalmakban megvalósuló demokratikus fejlődés létfontosságú eleme; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés elleni jogszabályok elfogadása és végrehajtása a nyílt, többetnikumú és multikulturális társadalmakban megvalósuló demokratikus fejlődés létfontosságú eleme;

| 8. | felszólít a politikai életre vonatkozó magatartási kódexek betartatására, tökéletesítésére, illetve elfogadására, amelyek a nemzeti kormányzati szervekre és a parlamentekre alkalmazandó etikai elveket és normákat is magukban foglalják; hangsúlyozza, hogy ez utóbbiakat támogatni kell arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy betöltsék megfelelő szerepüket a nemzeti politikák kialakítása, a kormányok elszámoltatása, valamint a múltbeli teljesítmények és elért eredmények nyomon követése és értékelése terén; felszólít a gazdasági és politikai szférák egyértelmű szétválasztására a döntéshozatalban, mégpedig az összeférhetetlenség elkerülése érdekében, nem kevésbé a politikai pártok finanszírozását illetően; hangsúlyozza a politikai pártokra és kampányfinanszírozásra vonatkozó világos jogalkotási keret és rendelkezések fontosságát, amelyek garantálják a szabályozás átláthatóságát, a politikai pártok finanszírozásának felügyeletét és az esélyegyenlőséget valamennyi politikai párt számára; |
| --- | --- |

8.

felszólít a politikai életre vonatkozó magatartási kódexek betartatására, tökéletesítésére, illetve elfogadására, amelyek a nemzeti kormányzati szervekre és a parlamentekre alkalmazandó etikai elveket és normákat is magukban foglalják; hangsúlyozza, hogy ez utóbbiakat támogatni kell arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy betöltsék megfelelő szerepüket a nemzeti politikák kialakítása, a kormányok elszámoltatása, valamint a múltbeli teljesítmények és elért eredmények nyomon követése és értékelése terén; felszólít a gazdasági és politikai szférák egyértelmű szétválasztására a döntéshozatalban, mégpedig az összeférhetetlenség elkerülése érdekében, nem kevésbé a politikai pártok finanszírozását illetően; hangsúlyozza a politikai pártokra és kampányfinanszírozásra vonatkozó világos jogalkotási keret és rendelkezések fontosságát, amelyek garantálják a szabályozás átláthatóságát, a politikai pártok finanszírozásának felügyeletét és az esélyegyenlőséget valamennyi politikai párt számára;

| 9. | felkéri az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy vállaljanak határozott politikai kötelezettséget a korrupció minden formája elleni küzdelemre, valamint erősítsék meg és hatékonyan hajtsák végre a korrupcióellenes jogszabályokat, mivel a korrupció nemcsak gátolja a hosszú távú gazdasági növekedést és a polgárok politikai fejlődésbe vetett bizalmát, hanem a társadalom szövetére és a társadalom alakuló kilátásaira is kedvezőtlenül hat; |
| --- | --- |

9.

felkéri az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy vállaljanak határozott politikai kötelezettséget a korrupció minden formája elleni küzdelemre, valamint erősítsék meg és hatékonyan hajtsák végre a korrupcióellenes jogszabályokat, mivel a korrupció nemcsak gátolja a hosszú távú gazdasági növekedést és a polgárok politikai fejlődésbe vetett bizalmát, hanem a társadalom szövetére és a társadalom alakuló kilátásaira is kedvezőtlenül hat;

| 10. | felszólít az EU és az Európa Tanács közös programjának megerősítésére, amely a kelet-európai partnerországok igazságügyi reformjának ösztönzésére törekszik; ajánlja, hogy azt terjesszék ki az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok bíráinak közös képzésére és tapasztalatcseréjére is; |
| --- | --- |

10.

felszólít az EU és az Európa Tanács közös programjának megerősítésére, amely a kelet-európai partnerországok igazságügyi reformjának ösztönzésére törekszik; ajánlja, hogy azt terjesszék ki az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerországok bíráinak közös képzésére és tapasztalatcseréjére is;

A keleti partnerség politikai párbeszédének és a demokrácia építésére irányuló együttműködésének elmélyítése

| 11. | felszólít az Unió és a kelet-európai partnerek között a demokrácia építésének és a demokratikus reformok megvalósításának kérdéseiről folytatott politikai párbeszéd megerősítésére; ígéretet tesz arra, hogy növeli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés szerepét a szóban forgó, politikai intézményekkel és egyéb érdekelt felekkel folytatott párbeszédben, különösen azáltal, hogy eszmecseréket és vitákat rendez saját tagjai, valamint a kormányzati szervek, a parlamenti és parlamenten kívüli politikai pártok, a civil társadalom, a média és a nem kormányzati szervezetek képviselői között; |
| --- | --- |

11.

felszólít az Unió és a kelet-európai partnerek között a demokrácia építésének és a demokratikus reformok megvalósításának kérdéseiről folytatott politikai párbeszéd megerősítésére; ígéretet tesz arra, hogy növeli az EURONEST Parlamenti Közgyűlés szerepét a szóban forgó, politikai intézményekkel és egyéb érdekelt felekkel folytatott párbeszédben, különösen azáltal, hogy eszmecseréket és vitákat rendez saját tagjai, valamint a kormányzati szervek, a parlamenti és parlamenten kívüli politikai pártok, a civil társadalom, a média és a nem kormányzati szervezetek képviselői között;

| 12. | ösztönzi azon tagállamokat, amelyek megtapasztalták az önkényuralmi rendszerekből a demokráciába való átmenetet, hogy adjanak tanácsot a kelet-európai partnerek számára, mindazon sikerekből és nehézségekből levont tanulságok alapján, amelyekkel az elmúlt húsz év során szembesültek; azt ajánlja, hogy a demokrácia és az Unióval kialakított politikai társulás elmélyítése felé vezető úton a partnerországok fogadjanak el jogalkotási és gyakorlati intézkedéseket, amelyek biztosítják polgáraik hozzáférését az egykori önkényuralmi rendszerek megfigyelő tevékenységeihez kapcsolódó nemzeti archívumokhoz; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi azon tagállamokat, amelyek megtapasztalták az önkényuralmi rendszerekből a demokráciába való átmenetet, hogy adjanak tanácsot a kelet-európai partnerek számára, mindazon sikerekből és nehézségekből levont tanulságok alapján, amelyekkel az elmúlt húsz év során szembesültek; azt ajánlja, hogy a demokrácia és az Unióval kialakított politikai társulás elmélyítése felé vezető úton a partnerországok fogadjanak el jogalkotási és gyakorlati intézkedéseket, amelyek biztosítják polgáraik hozzáférését az egykori önkényuralmi rendszerek megfigyelő tevékenységeihez kapcsolódó nemzeti archívumokhoz;

| 13. | azt ajánlja, hogy növeljék a szolidaritást, és erősítsék a kelet-európai partnerek számára a demokratikus reformok végrehajtásához nyújtott uniós támogatást, különös tekintettel az igazságügyi és bírósági rendszerek reformjára, valamint a bírói kar és a bíróságok függetlenségének, pártatlanságának, elszámoltathatóságának és szakmaiságának garantálására; |
| --- | --- |

13.

azt ajánlja, hogy növeljék a szolidaritást, és erősítsék a kelet-európai partnerek számára a demokratikus reformok végrehajtásához nyújtott uniós támogatást, különös tekintettel az igazságügyi és bírósági rendszerek reformjára, valamint a bírói kar és a bíróságok függetlenségének, pártatlanságának, elszámoltathatóságának és szakmaiságának garantálására;

| 14. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítson fokozott pénzügyi, technikai és szakértői támogatást a kelet-európai partnerországok nemzeti parlamentjeinek igazgatása számára az átfogó intézményfejlesztési program keretében, annak érdekében, hogy megerősítsék hatékonyságukat, átláthatóságukat és elszámoltathatóságukat, ami elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy a parlamentek megfelelően betölthessék szerepüket a demokratikus döntéshozatali folyamatokban; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítson fokozott pénzügyi, technikai és szakértői támogatást a kelet-európai partnerországok nemzeti parlamentjeinek igazgatása számára az átfogó intézményfejlesztési program keretében, annak érdekében, hogy megerősítsék hatékonyságukat, átláthatóságukat és elszámoltathatóságukat, ami elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy a parlamentek megfelelően betölthessék szerepüket a demokratikus döntéshozatali folyamatokban;

| 15. | azt ajánlja, hogy határozottan támogassák az EU által Belarusszal kialakított, fennálló emberi jogi párbeszédet, valamint az emberi jogok kérdéseiben más kelet-európai partnerekkel folytatott együttműködés egyéb formáit; felszólítja az Uniót és partnereit, hogy e célra biztosítsanak további pénzügyi és humán erőforrásokat; |
| --- | --- |

15.

azt ajánlja, hogy határozottan támogassák az EU által Belarusszal kialakított, fennálló emberi jogi párbeszédet, valamint az emberi jogok kérdéseiben más kelet-európai partnerekkel folytatott együttműködés egyéb formáit; felszólítja az Uniót és partnereit, hogy e célra biztosítsanak további pénzügyi és humán erőforrásokat;

| 16. | kéri az Európai Demokráciáért Alapítvány (EED) létrehozását a politikai szereplők, így például a politikai pártok, a nyilvántartásba nem vett nem kormányzati szervezetek és a kereskedelmi kamarák támogatásának céljából, amelyek a demokratikus változás elősegítésére törekednek; azt ajánlja, hogy az EED-t független, rugalmas és szakértői eszközként hasznosítsák a kelet-európai partnerországokban; |
| --- | --- |

16.

kéri az Európai Demokráciáért Alapítvány (EED) létrehozását a politikai szereplők, így például a politikai pártok, a nyilvántartásba nem vett nem kormányzati szervezetek és a kereskedelmi kamarák támogatásának céljából, amelyek a demokratikus változás elősegítésére törekednek; azt ajánlja, hogy az EED-t független, rugalmas és szakértői eszközként hasznosítsák a kelet-európai partnerországokban;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli EED-nek ki kell egészítenie a demokrácia támogatására irányuló, meglévő eszközöket, és különösen fontos, hogy nem helyettesíteti vagy ismételheti meg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) keretében végrehajtott tevékenységeket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli EED-nek ki kell egészítenie a demokrácia támogatására irányuló, meglévő eszközöket, és különösen fontos, hogy nem helyettesíteti vagy ismételheti meg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) keretében végrehajtott tevékenységeket;

| 18. | arra ösztönzi az uniós tagállamok politikai pártjait, hogy dolgozzanak ki együttműködési programokat a kelet-európai partnerországokban működő kollégáikkal, és más uniós demokratikus szereplők, így például a szakszervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a munkáltatói, mezőgazdasági termelői és női szervezetek, a vallási és kulturális párbeszéddel foglalkozó testületek, a fogyasztóvédelmi, ifjúsági, újságírói és tanári szervezetek, a helyi önkormányzati szervek és egyetemek összepárosítását is szorgalmazza a kelet-európai partnerországok hasonló szervezeteivel; |
| --- | --- |

18.

arra ösztönzi az uniós tagállamok politikai pártjait, hogy dolgozzanak ki együttműködési programokat a kelet-európai partnerországokban működő kollégáikkal, és más uniós demokratikus szereplők, így például a szakszervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a munkáltatói, mezőgazdasági termelői és női szervezetek, a vallási és kulturális párbeszéddel foglalkozó testületek, a fogyasztóvédelmi, ifjúsági, újságírói és tanári szervezetek, a helyi önkormányzati szervek és egyetemek összepárosítását is szorgalmazza a kelet-európai partnerországok hasonló szervezeteivel;

| 19. | azt ajánlja, hogy fokozzák a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy növelik a korrupció elleni tervek és intézkedések finanszírozását, valamint megerősítik az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek között az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) keretében megvalósuló együttműködést; arra ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy dolgozzanak ki konkrét intézkedéseket és határidőket megállapító, átfogó többéves korrupcióellenes stratégiákat és cselekvési terveket, valamint irányozzák elő a végrehajtásukhoz szükséges költségvetési forrásokat; |
| --- | --- |

19.

azt ajánlja, hogy fokozzák a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy növelik a korrupció elleni tervek és intézkedések finanszírozását, valamint megerősítik az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek között az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) keretében megvalósuló együttműködést; arra ösztönzi a kelet-európai partnereket, hogy dolgozzanak ki konkrét intézkedéseket és határidőket megállapító, átfogó többéves korrupcióellenes stratégiákat és cselekvési terveket, valamint irányozzák elő a végrehajtásukhoz szükséges költségvetési forrásokat;

| 20. | azt ajánlja, hogy fokozzák az EU és a kelet-európai partnerek közötti párbeszédet a kiszolgáltatott egyének és a kisebbségek megkülönböztetéstől való védelmére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokról; felhívja az EU és a kelet-európai partnerek figyelmét, hogy miközben a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében nemzeti mechanizmusokat alakítanak ki, elegendő pénzügyi és humán erőforrást kell rendelkezésre bocsátani azon intézmény számára, amelyet a későbbiekben kiválasztanak a megbízatás teljesítésére; |
| --- | --- |

20.

azt ajánlja, hogy fokozzák az EU és a kelet-európai partnerek közötti párbeszédet a kiszolgáltatott egyének és a kisebbségek megkülönböztetéstől való védelmére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokról; felhívja az EU és a kelet-európai partnerek figyelmét, hogy miközben a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében nemzeti mechanizmusokat alakítanak ki, elegendő pénzügyi és humán erőforrást kell rendelkezésre bocsátani azon intézmény számára, amelyet a későbbiekben kiválasztanak a megbízatás teljesítésére;

A véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a szabad és független média kialakításának támogatása

| 21. | hangsúlyozza, hogy a szabad média valamennyi uniós tagállamban és kelet-európai partnerországban elengedhetetlen a demokráciához és annak működéséhez, mivel biztosítja a civil társadalom részvételét a közügyekben, és ösztönzi a polgárok szerepvállalását; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a szabad média valamennyi uniós tagállamban és kelet-európai partnerországban elengedhetetlen a demokráciához és annak működéséhez, mivel biztosítja a civil társadalom részvételét a közügyekben, és ösztönzi a polgárok szerepvállalását;

| 22. | sürgeti a tagállamokat és a kelet-európai partnereket a polgárok tájékoztatáshoz való alapvető jogának biztosítására az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének megfelelően, azáltal hogy nyomon követik és teljes mértékben tiszteletben tartják a média függetlenségének és pluralizmusának elvét annak érdekében, hogy megakadályozzák a monopolhelyzet kialakulását és a médiatevékenységekbe való indokolatlan beavatkozást; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a tagállamokat és a kelet-európai partnereket a polgárok tájékoztatáshoz való alapvető jogának biztosítására az Európai Unió Alapjogi Chartája 11. cikkének megfelelően, azáltal hogy nyomon követik és teljes mértékben tiszteletben tartják a média függetlenségének és pluralizmusának elvét annak érdekében, hogy megakadályozzák a monopolhelyzet kialakulását és a médiatevékenységekbe való indokolatlan beavatkozást;

| 23. | kifogásolja, hogy bátor és független munkájuk miatt számos újságírónak megfélemlítésben és zaklatásban van része, illetve hogy agresszív megnyilvánulások és támadások áldozatai, és felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy teljes körűen vizsgálják ki e tényeket, és állítsák bíróság elé a felelős személyeket; |
| --- | --- |

23.

kifogásolja, hogy bátor és független munkájuk miatt számos újságírónak megfélemlítésben és zaklatásban van része, illetve hogy agresszív megnyilvánulások és támadások áldozatai, és felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy teljes körűen vizsgálják ki e tényeket, és állítsák bíróság elé a felelős személyeket;

| 24. | azt ajánlja, hogy hozzanak létre vagy tökéletesítsék a közszolgálati műsorsugárzásra és a magán műsorszórásra alkalmazandó jogalkotási keretet, az EBESZ nemzetközi normáinak megfelelően; úgy véli, hogy az új vagy módosított szabályozásoknak a média-tulajdonviszonyok koncentrálódásának elkerülésére, a műsorszórási engedélyeztetési pályázatok tisztességes lebonyolításának biztosítására, valamint a közvetített médiatartalom politikai és gazdasági nyomástól való megóvására kell irányulnia, különösen a választási folyamatok során, valamennyi versengő fél számára megakadályozva a tisztességtelen feltételeket, valamint bizonyos politikai opciók és korlátozások kizárását; |
| --- | --- |

24.

azt ajánlja, hogy hozzanak létre vagy tökéletesítsék a közszolgálati műsorsugárzásra és a magán műsorszórásra alkalmazandó jogalkotási keretet, az EBESZ nemzetközi normáinak megfelelően; úgy véli, hogy az új vagy módosított szabályozásoknak a média-tulajdonviszonyok koncentrálódásának elkerülésére, a műsorszórási engedélyeztetési pályázatok tisztességes lebonyolításának biztosítására, valamint a közvetített médiatartalom politikai és gazdasági nyomástól való megóvására kell irányulnia, különösen a választási folyamatok során, valamennyi versengő fél számára megakadályozva a tisztességtelen feltételeket, valamint bizonyos politikai opciók és korlátozások kizárását;

| 25. | azt ajánlja, hogy mozdítsák elő a szabadon hozzáférhető internetet, ami a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiapluralizmust szolgálja, és eszközként felhasználható a politikai viták, a demokratikus kezdeményezések, valamint a politikai kultúra és ismeretek terjesztésének támogatására; |
| --- | --- |

25.

azt ajánlja, hogy mozdítsák elő a szabadon hozzáférhető internetet, ami a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiapluralizmust szolgálja, és eszközként felhasználható a politikai viták, a demokratikus kezdeményezések, valamint a politikai kultúra és ismeretek terjesztésének támogatására;

| 26. | felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy szervezzenek csereprogramokat és képzési programokat annak érdekében, hogy növeljék az újságírók szakmaiságát, azonosítsák a helyes újságírói gyakorlatokat, előmozdítsák az újságírás etikai és szakmai normáit, valamint fejlesszék az oknyomozó újságírást; hangsúlyozza, hogy ha a média jobban ismerné és népszerűsítené a keleti partnerséget, az jelentősen javítaná az Unió támogatásával és ösztönzésével megvalósuló demokratikus reformprogramok megértését és az értük vállalt felelősséget a kelet-európai partnerországok lakosságának körében; |
| --- | --- |

26.

felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy szervezzenek csereprogramokat és képzési programokat annak érdekében, hogy növeljék az újságírók szakmaiságát, azonosítsák a helyes újságírói gyakorlatokat, előmozdítsák az újságírás etikai és szakmai normáit, valamint fejlesszék az oknyomozó újságírást; hangsúlyozza, hogy ha a média jobban ismerné és népszerűsítené a keleti partnerséget, az jelentősen javítaná az Unió támogatásával és ösztönzésével megvalósuló demokratikus reformprogramok megértését és az értük vállalt felelősséget a kelet-európai partnerországok lakosságának körében;

A polgárok demokratikus intézményekbe vetett bizalmának és politikai érdeklődésének növelése

| 27. | felszólítja az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket a politikaformáló döntések átláthatóságának biztosítására oly módon, hogy információval látják el az érdekelt feleket, valamint bevonják őket a nyilvános, nyílt vitákba és konzultációkba; azt ajánlja, hogy fokozzák a polgárok politikai viták iránti érdeklődését azáltal, hogy még inkább nyitottá teszik a parlamenteket és a demokratikus közgyűléseket a polgárokkal folytatott konzultációra és eszmecserére, különösen a nőket és az ifjúság képviselőit vonva be a kérdések megvitatásába; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket a politikaformáló döntések átláthatóságának biztosítására oly módon, hogy információval látják el az érdekelt feleket, valamint bevonják őket a nyilvános, nyílt vitákba és konzultációkba; azt ajánlja, hogy fokozzák a polgárok politikai viták iránti érdeklődését azáltal, hogy még inkább nyitottá teszik a parlamenteket és a demokratikus közgyűléseket a polgárokkal folytatott konzultációra és eszmecserére, különösen a nőket és az ifjúság képviselőit vonva be a kérdések megvitatásába;

| 28. | egyúttal felszólítja az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy mozdítsák elő a politikai pártok és mozgalmak demokratikus szerepét, aminek keretében közvetítő szerepet vállalnak az állami intézmények és a polgárok között, alakítják a közvéleményt, összefogják az érdekeket, valamint különféle politikai opciókat terjesztenek elő, illetve lehetővé teszik azok versengését; |
| --- | --- |

28.

egyúttal felszólítja az Uniót, az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy mozdítsák elő a politikai pártok és mozgalmak demokratikus szerepét, aminek keretében közvetítő szerepet vállalnak az állami intézmények és a polgárok között, alakítják a közvéleményt, összefogják az érdekeket, valamint különféle politikai opciókat terjesztenek elő, illetve lehetővé teszik azok versengését;

| 29. | azt ajánlja, hogy még inkább ösztönözzék a politikai pártokat a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására a választásokon induló jelöltek kijelölésének folyamatában; |
| --- | --- |

29.

azt ajánlja, hogy még inkább ösztönözzék a politikai pártokat a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására a választásokon induló jelöltek kijelölésének folyamatában;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható demokratikus reformokhoz azok mélyebb ismeretére és az értük vállalt nagyobb felelősségre van szükség; ezért felhívja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy a reformprogramok elindítása előtt konzultáljanak a civil társadalommal, a lehető legszélesebb körű lakossági támogatás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható demokratikus reformokhoz azok mélyebb ismeretére és az értük vállalt nagyobb felelősségre van szükség; ezért felhívja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy a reformprogramok elindítása előtt konzultáljanak a civil társadalommal, a lehető legszélesebb körű lakossági támogatás biztosítása érdekében;

A civil társadalom megerősítése

| 31. | hangsúlyozza az erős, aktív és valóban önálló civil társadalom fontosságát, amely a demokrácia fejlesztésének egyik kulcsszereplője; e tekintetben felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy növeljék a civil társadalmi szervezetek, illetve intézmények számára nyújtott technikai és pénzügyi támogatást, valamint biztosítsák e támogatás átláthatóságát és hatékonyságát; ezenkívül megfelelő garanciákat és védelmet kér az emberi jogok védelmezői számára; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az erős, aktív és valóban önálló civil társadalom fontosságát, amely a demokrácia fejlesztésének egyik kulcsszereplője; e tekintetben felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy növeljék a civil társadalmi szervezetek, illetve intézmények számára nyújtott technikai és pénzügyi támogatást, valamint biztosítsák e támogatás átláthatóságát és hatékonyságát; ezenkívül megfelelő garanciákat és védelmet kér az emberi jogok védelmezői számára;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fóruma rendkívül fontos eszköz a civil társadalom szerepének előmozdítására a demokrácia támogatásában; felszólít a civil társadalmi fórum fokozott közreműködésére a keleti partnerség megvalósításában; azt ajánlja, hogy a civil társadalmi fórum küldöttei nagyobb mértékben vegyenek részt az Unió és a kelet-európai partnerek képviselőinek közös találkozóin; kellő odafigyeléssel és megfontolással tekint a fórum tevékenységeire és ajánlásaira az emberek közötti személyes kapcsolattartást illetően; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fóruma rendkívül fontos eszköz a civil társadalom szerepének előmozdítására a demokrácia támogatásában; felszólít a civil társadalmi fórum fokozott közreműködésére a keleti partnerség megvalósításában; azt ajánlja, hogy a civil társadalmi fórum küldöttei nagyobb mértékben vegyenek részt az Unió és a kelet-európai partnerek képviselőinek közös találkozóin; kellő odafigyeléssel és megfontolással tekint a fórum tevékenységeire és ajánlásaira az emberek közötti személyes kapcsolattartást illetően;

| 33. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nem kormányzati szervezetek függetlenségét, amelyek hozzájárulnak a nyilvános viták dinamizmusához és az információk társadalmon belüli terjesztéséhez; e tekintetben ragaszkodik ahhoz, hogy az állami intézmények – és különösen a nemzeti parlamentek és kormányok – parlamenti meghallgatások és nyilvános konzultációk szervezésével előmozdítsák a polgári társadalommal folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nem kormányzati szervezetek függetlenségét, amelyek hozzájárulnak a nyilvános viták dinamizmusához és az információk társadalmon belüli terjesztéséhez; e tekintetben ragaszkodik ahhoz, hogy az állami intézmények – és különösen a nemzeti parlamentek és kormányok – parlamenti meghallgatások és nyilvános konzultációk szervezésével előmozdítsák a polgári társadalommal folytatott párbeszédet;

| 34. | megjegyzi, hogy a keleti partnerség ifjúsági dimenziójának megerősítése fontos befektetés az EU és az európai szomszédságpolitika kapcsolatának jövője szempontjából, ami az elkövetkező évekre nézve komoly lehetőségeket rejt, egyúttal pedig lényeges befektetés e partnerek demokratizálódása és jogszabályaiknak az európai normákkal való összehangolása szempontjából is; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy a keleti partnerség ifjúsági dimenziójának megerősítése fontos befektetés az EU és az európai szomszédságpolitika kapcsolatának jövője szempontjából, ami az elkövetkező évekre nézve komoly lehetőségeket rejt, egyúttal pedig lényeges befektetés e partnerek demokratizálódása és jogszabályaiknak az európai normákkal való összehangolása szempontjából is;

| 35. | hangsúlyozza mindazon kezdeményezések kiemelkedő szerepét, amelyek célja a fiatalok oktatásának és készségeinek javítása a demokratikus folyamatok és a részvételi civil társadalom fejlesztése terén; ezért üdvözli az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek által az ifjúsági parlamentek megszervezésére tett erőfeszítéseket; arra ösztönzi az Uniót, hogy indítson útjára e törekvések támogatására irányuló programokat – ilyen például az ifjúsági parlamentközi baráti csoportok létrehozása is az Európai Ifjúsági Parlament és a kelet-európai partnerek nemzeti ifjúsági parlamentjei között; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza mindazon kezdeményezések kiemelkedő szerepét, amelyek célja a fiatalok oktatásának és készségeinek javítása a demokratikus folyamatok és a részvételi civil társadalom fejlesztése terén; ezért üdvözli az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek által az ifjúsági parlamentek megszervezésére tett erőfeszítéseket; arra ösztönzi az Uniót, hogy indítson útjára e törekvések támogatására irányuló programokat – ilyen például az ifjúsági parlamentközi baráti csoportok létrehozása is az Európai Ifjúsági Parlament és a kelet-európai partnerek nemzeti ifjúsági parlamentjei között;

| 36. | felszólítja az Uniót, hogy növelje az ifjúsági csereprogramok számát, mivel ez a leghatékonyabb módja annak, hogy előmozdítsák a részvételi demokrácia és a civil társadalom fejlesztése terén szerzett tapasztalatok cseréjét és megosztását; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az Uniót, hogy növelje az ifjúsági csereprogramok számát, mivel ez a leghatékonyabb módja annak, hogy előmozdítsák a részvételi demokrácia és a civil társadalom fejlesztése terén szerzett tapasztalatok cseréjét és megosztását;

| 37. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerek kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerek kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadva 2012. április 3-án, Bakuban (Azerbajdzsán)

---

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/16

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a keleti partnerség országaiban a civil társadalom megszilárdításáról, beleértve a kormány és a civil társadalom közötti együttműködés és a civil társadalom megerősítésére irányuló reformok kérdését

2012/C 153/04

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón, valamint a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségről szóló, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón, valamint a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 49. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Keleti partnerség” című, 2008. december 3-i közleményére (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett „Keleti partnerség” című, 2008. december 3-i közleményére (COM(2008)0823),

| — | tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (2009/2216(INI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (2009/2216(INI)),

| — | tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Határozott európai szomszédságpolitika” című, 2007. december 5-i, az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2006. december 4-i, „Az európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című, 2004. május 12-i, valamint „A tágabb Európa – Szomszédság: a keleti és déli szomszédainkkal fenntartott kapcsolatok új keretei” című, 2003. március 1-jei közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Határozott európai szomszédságpolitika” című, 2007. december 5-i, az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2006. december 4-i, „Az európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című, 2004. május 12-i, valamint „A tágabb Európa – Szomszédság: a keleti és déli szomszédainkkal fenntartott kapcsolatok új keretei” című, 2003. március 1-jei közleményére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A civil társadalom részvétele a keleti partnerségben” című, 2009. május 13-i véleményére (feltáró vélemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A civil társadalom részvétele a keleti partnerségben” című, 2009. május 13-i véleményére (feltáró vélemény),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A civil társadalom hozzájárulása a keleti partnerséghez” című, 2011. augusztus 25-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A civil társadalom hozzájárulása a keleti partnerséghez” című, 2011. augusztus 25-i véleményére,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ESZP) keleti dimenziójáról, valamint az Örményországról, Azerbajdzsánról, Belaruszról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ESZP) keleti dimenziójáról, valamint az Örményországról, Azerbajdzsánról, Belaruszról, Grúziáról, a Moldovai Köztársaságról és Ukrajnáról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárására, az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és a Moldovai Köztársasággal folytatott kétoldalú tárgyalásokra, valamint az EU és Belarusz által 1995-ben aláírt, azonban nem ratifikált partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások lezárására, az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és a Moldovai Köztársasággal folytatott kétoldalú tárgyalásokra, valamint az EU és Belarusz által 1995-ben aláírt, azonban nem ratifikált partnerségi és együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájára,

| — | tekintettel a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság 2011. szeptember 14-én elfogadott véleményére a keleti partnerségi csúcstalálkozóra kidolgozott ajánlásokról szóló jelentésről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság 2011. szeptember 14-én elfogadott véleményére a keleti partnerségi csúcstalálkozóra kidolgozott ajánlásokról szóló jelentésről,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| A. | mivel a keleti partnerség – az ESZP sajátos dimenziója – közös értékeken, köztük a demokrácián, a jogállamiságon, a felelősségteljes kormányzáson és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul, és elismeri a szociális és a civil társadalmi párbeszéd fontosságát, csakúgy, mint a civil társadalmi szervezetek által a demokratikus társadalmak fejlődésében és megszilárdításában betöltött elengedhetetlen szerepet; mivel a valódi demokrácia alapfeltétele, hogy a nők és a férfiak egyenlő feltételekkel vehessenek részt a politikai életben és a döntéshozatalban; mivel a közös értékek és elvek melletti szilárd elkötelezettség alapvető fontosságú a folyamat előbbre viteléhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség – az ESZP sajátos dimenziója – közös értékeken, köztük a demokrácián, a jogállamiságon, a felelősségteljes kormányzáson és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapul, és elismeri a szociális és a civil társadalmi párbeszéd fontosságát, csakúgy, mint a civil társadalmi szervezetek által a demokratikus társadalmak fejlődésében és megszilárdításában betöltött elengedhetetlen szerepet; mivel a valódi demokrácia alapfeltétele, hogy a nők és a férfiak egyenlő feltételekkel vehessenek részt a politikai életben és a döntéshozatalban; mivel a közös értékek és elvek melletti szilárd elkötelezettség alapvető fontosságú a folyamat előbbre viteléhez;

| B. | mivel a civil társadalmi szervezetek és nem állami szereplők a jól működő demokrácia létfontosságú elemei, és jelentős szerepet játszanak egy mélyen a társadalomban gyökerező demokratikus kultúra kialakításában; |
| --- | --- |

B.

mivel a civil társadalmi szervezetek és nem állami szereplők a jól működő demokrácia létfontosságú elemei, és jelentős szerepet játszanak egy mélyen a társadalomban gyökerező demokratikus kultúra kialakításában;

| C. | mivel a keleti partnerség célja, hogy támogassa a kelet-európai partnereket a fenntartható reformfolyamatok végrehajtására irányuló törekvéseikben, az Unióval kialakuló politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség célja, hogy támogassa a kelet-európai partnereket a fenntartható reformfolyamatok végrehajtására irányuló törekvéseikben, az Unióval kialakuló politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk felgyorsítása érdekében;

| D. | mivel a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett második csúcstalálkozón Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna állam-, illetve kormányfői és képviselői, valamint az EU megújították a keleti partnerség célkitűzései és folyamatos végrehajtása melletti elkötelezettségüket; |
| --- | --- |

D.

mivel a keleti partnerségről szóló, 2011. szeptember 29–30-án Varsóban megrendezett második csúcstalálkozón Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna állam-, illetve kormányfői és képviselői, valamint az EU megújították a keleti partnerség célkitűzései és folyamatos végrehajtása melletti elkötelezettségüket;

| E. | mivel a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és annak nemzeti platformjai értékes eszközök, amelyek révén elérhetők a keleti partnerség által kijelölt, a civil társadalom bevonására irányuló célkitűzések; |
| --- | --- |

E.

mivel a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és annak nemzeti platformjai értékes eszközök, amelyek révén elérhetők a keleti partnerség által kijelölt, a civil társadalom bevonására irányuló célkitűzések;

| 1. | hangsúlyozza a valóban független civil társadalom létfontosságú és nélkülözhetetlen szerepét a demokrácia és a jogállamiság megerősítésében, valamint a kormányok elszámoltatásában; kiemeli, hogy ahhoz, hogy a civil társadalmi szervezetek és szereplők képesek legyenek e szerep betöltésére, garantálni kell az alapvető szabadságokat, ideértve a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, a véleménynyilvánítás szabadságát, a sajtó- és médiaszabadságot, valamint az internethez való szabad hozzáférést; úgy véli, hogy mindent meg kell tenni a civil társadalmi szervezetek munkájának elősegítésére egy olyan világos jogi kereten belül, amely mentes a szükségtelen adminisztratív terhektől és az önkényes bürokratikus követelményektől; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a valóban független civil társadalom létfontosságú és nélkülözhetetlen szerepét a demokrácia és a jogállamiság megerősítésében, valamint a kormányok elszámoltatásában; kiemeli, hogy ahhoz, hogy a civil társadalmi szervezetek és szereplők képesek legyenek e szerep betöltésére, garantálni kell az alapvető szabadságokat, ideértve a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, a véleménynyilvánítás szabadságát, a sajtó- és médiaszabadságot, valamint az internethez való szabad hozzáférést; úgy véli, hogy mindent meg kell tenni a civil társadalmi szervezetek munkájának elősegítésére egy olyan világos jogi kereten belül, amely mentes a szükségtelen adminisztratív terhektől és az önkényes bürokratikus követelményektől;

| 2. | hangsúlyozza az EU és keleti partnerei, illetve azok civil társadalmai közötti partnerségek létrehozásának és megerősítésének fontosságát, és azt, hogy e partnerségeknek befogadónak kell lenniük; felszólítja a keleti partnereket, hogy vonják be a civil társadalmat a regionális párbeszédbe és együttműködésbe annak érdekében, hogy friss szemléletmódot kínálhassanak különféle témákban, amilyen például a demokrácia előmozdítása, a gazdasági reformok, a kereskedelem, az ágazati együttműködés, a nemek közötti egyenlőség, a fiatalok gazdasági és társadalmi helyzete, a fenntartható fejlődésre irányuló kezdeményezések és a korrupció elleni küzdelem; megjegyzi, hogy eddig változó eredményeket sikerült elérni a nemzeti kormányok és a civil társadalom közötti párbeszéd kialakításában; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az EU és keleti partnerei, illetve azok civil társadalmai közötti partnerségek létrehozásának és megerősítésének fontosságát, és azt, hogy e partnerségeknek befogadónak kell lenniük; felszólítja a keleti partnereket, hogy vonják be a civil társadalmat a regionális párbeszédbe és együttműködésbe annak érdekében, hogy friss szemléletmódot kínálhassanak különféle témákban, amilyen például a demokrácia előmozdítása, a gazdasági reformok, a kereskedelem, az ágazati együttműködés, a nemek közötti egyenlőség, a fiatalok gazdasági és társadalmi helyzete, a fenntartható fejlődésre irányuló kezdeményezések és a korrupció elleni küzdelem; megjegyzi, hogy eddig változó eredményeket sikerült elérni a nemzeti kormányok és a civil társadalom közötti párbeszéd kialakításában;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló bármely stratégiának a helyi szereplők lehető legszélesebb körével folytatott párbeszéden kell alapulnia ahhoz, hogy teljesen legitim legyen és a népakaratban gyökerezzen; ezért a civil társadalom politikai párbeszédben és döntéshozatalban való részvételének lehetővé tétele érdekében felszólít a demokratikus normák megerősítésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló bármely stratégiának a helyi szereplők lehető legszélesebb körével folytatott párbeszéden kell alapulnia ahhoz, hogy teljesen legitim legyen és a népakaratban gyökerezzen; ezért a civil társadalom politikai párbeszédben és döntéshozatalban való részvételének lehetővé tétele érdekében felszólít a demokratikus normák megerősítésére;

| 4. | hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a törvényes és demokratikus politikai pártok, a valódi társadalmi mozgalmak és a szabad sajtó töltenek be a közérdek védelmében azáltal, hogy felügyelik a kormányok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, ily módon pedig lehetővé teszik az államok számára az emberi jogok védelmezését, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a törvényes és demokratikus politikai pártok, a valódi társadalmi mozgalmak és a szabad sajtó töltenek be a közérdek védelmében azáltal, hogy felügyelik a kormányok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, ily módon pedig lehetővé teszik az államok számára az emberi jogok védelmezését, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását;

| 5. | felszólítja az Unió és a keleti partnerség országait a bevált gyakorlatok cseréjére a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek jogainak védelme, szociális problémáik megoldása és a civil társadalom építésében vállalt részvételük terén; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az Unió és a keleti partnerség országait a bevált gyakorlatok cseréjére a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek jogainak védelme, szociális problémáik megoldása és a civil társadalom építésében vállalt részvételük terén;

| 6. | üdvözli a keleti partnerség civil társadalmi fórumának és nemzeti platformjainak munkáját; támogatja a civil társadalmi párbeszéd kialakításához különböző szinteken – regionális és helyi szinten egyaránt –, valamint különféle ágazatokban nyújtott hozzájárulását; kitart amellett, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fórumának részt kell vennie a keleti partnerség kormányközi platformjainak ülésein; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a keleti partnerség civil társadalmi fórumának és nemzeti platformjainak munkáját; támogatja a civil társadalmi párbeszéd kialakításához különböző szinteken – regionális és helyi szinten egyaránt –, valamint különféle ágazatokban nyújtott hozzájárulását; kitart amellett, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fórumának részt kell vennie a keleti partnerség kormányközi platformjainak ülésein;

| 7. | üdvözli az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát, amely hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társadalmakkal partnerséget alakítsanak ki, és kilátásba helyezi egy civil társadalmi eszköz és az Európai Demokráciáért Alapítvány (EED) létrehozását; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát, amely hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társadalmakkal partnerséget alakítsanak ki, és kilátásba helyezi egy civil társadalmi eszköz és az Európai Demokráciáért Alapítvány (EED) létrehozását;

| 8. | felszólítja a keleti partnereket a teljes média függetlenségének garantálására, különös tekintettel a közmédiára, és arra ösztönzi a civil társadalmat, hogy ellenőrizzék a médiaügynökségek tulajdonosi szerkezetének átláthatóságát; hangsúlyozza továbbá az újságírói függetlenség szükségességét, és felszólít arra, hogy szüntessenek meg az újságírók ellen irányuló mindennemű politikai beavatkozást, nyomásgyakorlást, megfélemlítést, zaklatást és politikai indíttatású pert; kiemeli annak szükségességét, hogy biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségét, valamint a nemzeti és külföldi médiumok műsorszolgáltatáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a keleti partnereket a teljes média függetlenségének garantálására, különös tekintettel a közmédiára, és arra ösztönzi a civil társadalmat, hogy ellenőrizzék a médiaügynökségek tulajdonosi szerkezetének átláthatóságát; hangsúlyozza továbbá az újságírói függetlenség szükségességét, és felszólít arra, hogy szüntessenek meg az újságírók ellen irányuló mindennemű politikai beavatkozást, nyomásgyakorlást, megfélemlítést, zaklatást és politikai indíttatású pert; kiemeli annak szükségességét, hogy biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségét, valamint a nemzeti és külföldi médiumok műsorszolgáltatáshoz való hozzáférését;

| 9. | felszólít a civil társadalmi szervezetek emberi jogi párbeszédekben való aktív közreműködésére és részvételére, a kisebbségi jogokról szóló párbeszédeket is ideértve; széles körű részvételre ösztönzi a civil társadalmi szervezeteket a választási megfigyelő missziókban, amelyek segítenek abban, hogy a választásokat a nemzetközileg elismert normáknak megfelelően, szabad, demokratikus és átlátható módon bonyolítsák le; |
| --- | --- |

9.

felszólít a civil társadalmi szervezetek emberi jogi párbeszédekben való aktív közreműködésére és részvételére, a kisebbségi jogokról szóló párbeszédeket is ideértve; széles körű részvételre ösztönzi a civil társadalmi szervezeteket a választási megfigyelő missziókban, amelyek segítenek abban, hogy a választásokat a nemzetközileg elismert normáknak megfelelően, szabad, demokratikus és átlátható módon bonyolítsák le;

| 10. | arra sürgeti a keleti partnerség országait és az uniós tagállamokat, hogy jogalkotási, intézményi és közoktatási stratégiák végrehajtása révén harcoljanak a nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen; hangsúlyozza, hogy fokozottan fel kell hívni a nyilvánosság figyelmét arra, hogy a nők elleni erőszak bűncselekmény és az emberi jogok megsértése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes körűen megvalósítsák a nemek közötti egyenlőséget a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák és a nemek közötti jelentős bérszakadék megszüntetésére irányuló cselekvési tervek elfogadásával, ami a nők gazdasági függetlensége szempontjából továbbra is döntő fontosságú; határozottan támogat az EU külső politikáiban foglalt minden olyan kezdeményezést, ösztönzőt és kapacitásépítő intézkedést, amely arra irányul, hogy minden szinten előmozdítsa a nők részvételét a döntéshozatali folyamatokban, a köz- és a magánszférában egyaránt, valamint a civil társadalomnak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekben való közreműködését; emlékeztet a nemek közötti egyenlőség vonatkozásában tett nemzetközi kötelezettségvállalásokra; |
| --- | --- |

10.

arra sürgeti a keleti partnerség országait és az uniós tagállamokat, hogy jogalkotási, intézményi és közoktatási stratégiák végrehajtása révén harcoljanak a nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen; hangsúlyozza, hogy fokozottan fel kell hívni a nyilvánosság figyelmét arra, hogy a nők elleni erőszak bűncselekmény és az emberi jogok megsértése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes körűen megvalósítsák a nemek közötti egyenlőséget a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák és a nemek közötti jelentős bérszakadék megszüntetésére irányuló cselekvési tervek elfogadásával, ami a nők gazdasági függetlensége szempontjából továbbra is döntő fontosságú; határozottan támogat az EU külső politikáiban foglalt minden olyan kezdeményezést, ösztönzőt és kapacitásépítő intézkedést, amely arra irányul, hogy minden szinten előmozdítsa a nők részvételét a döntéshozatali folyamatokban, a köz- és a magánszférában egyaránt, valamint a civil társadalomnak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekben való közreműködését; emlékeztet a nemek közötti egyenlőség vonatkozásában tett nemzetközi kötelezettségvállalásokra;

| 11. | hangsúlyozza a fiatalok társadalomban betöltött elengedhetetlen szerepét, és olyan politikák végrehajtására ösztönöz, amelyek célja a fiatalok foglalkoztatásának és társadalmi integrációjának növelése; hangsúlyozza a mobilitási programok fontosságát a kultúrák közötti párbeszéd és a tudás mechanizmusaiként; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a fiatalok társadalomban betöltött elengedhetetlen szerepét, és olyan politikák végrehajtására ösztönöz, amelyek célja a fiatalok foglalkoztatásának és társadalmi integrációjának növelése; hangsúlyozza a mobilitási programok fontosságát a kultúrák közötti párbeszéd és a tudás mechanizmusaiként;

| 12. | ösztönzi a keleti partnerség országait, hogy járuljanak hozzá a közös európai társadalmi értékek előmozdításához; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tájékoztatást nyújtsanak és növeljék a tudatosságot a kormány, a munkavállalók és a munkáltatók közötti szociális párbeszéddel kapcsolatban, különösen a keleti partnerség tevékenységeinek és célkitűzéseinek, valamint egy európai együttműködési hálózat létrehozásának előmozdításával összefüggésben; felszólít a szakszervezetek és a munkáltatók – ideértve a kkv-kat is – azon jogának biztosítására, hogy részt vehessenek a szociális párbeszédben; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a keleti partnerség országait, hogy járuljanak hozzá a közös európai társadalmi értékek előmozdításához; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tájékoztatást nyújtsanak és növeljék a tudatosságot a kormány, a munkavállalók és a munkáltatók közötti szociális párbeszéddel kapcsolatban, különösen a keleti partnerség tevékenységeinek és célkitűzéseinek, valamint egy európai együttműködési hálózat létrehozásának előmozdításával összefüggésben; felszólít a szakszervezetek és a munkáltatók – ideértve a kkv-kat is – azon jogának biztosítására, hogy részt vehessenek a szociális párbeszédben;

| 13. | elismeri a nem kormányzati szervezetek és egyéb nem állami szereplők elengedhetetlen szerepét a demokrácia, a társadalmi igazságosság és az emberi jogok előmozdításában; sürgeti, hogy a nem kormányzati szervezetekre – amennyiben nem ösztönöznek faji, etnikai, vallási vagy egyéb megkülönböztetésre, illetve gyűlöletre – egyenlő feltételek vonatkozzanak a nyilvántartásba vétel terén, egyúttal pedig biztosítsák számukra a szabad működéshez való jogot, a kormányzat beavatkozásától és mindenfajta politikai nyomástól mentesen, integritásuk megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

13.

elismeri a nem kormányzati szervezetek és egyéb nem állami szereplők elengedhetetlen szerepét a demokrácia, a társadalmi igazságosság és az emberi jogok előmozdításában; sürgeti, hogy a nem kormányzati szervezetekre – amennyiben nem ösztönöznek faji, etnikai, vallási vagy egyéb megkülönböztetésre, illetve gyűlöletre – egyenlő feltételek vonatkozzanak a nyilvántartásba vétel terén, egyúttal pedig biztosítsák számukra a szabad működéshez való jogot, a kormányzat beavatkozásától és mindenfajta politikai nyomástól mentesen, integritásuk megőrzése érdekében;

| 14. | úgy véli, hogy az igazságügyi rendszerek és függetlenségük megerősítése, a korrupció elleni küzdelem, az alapvető szabadságok és a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalások biztosítása és végrehajtása, valamint a civil társadalmi szervezetek független működéséhez szükséges jogi és gazdasági feltételek garantálása mind olyan tényezők, amelyek nagymértékben hozzájárulnának a civil társadalom fokozott fejlődéséhez és megerősödéséhez a partnerországokban; felszólít az igazságszolgáltatási és végrehajtási hatáskörök nagyobb fokú szétválasztására; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az igazságügyi rendszerek és függetlenségük megerősítése, a korrupció elleni küzdelem, az alapvető szabadságok és a nemzetközi emberi jogi kötelezettségvállalások biztosítása és végrehajtása, valamint a civil társadalmi szervezetek független működéséhez szükséges jogi és gazdasági feltételek garantálása mind olyan tényezők, amelyek nagymértékben hozzájárulnának a civil társadalom fokozott fejlődéséhez és megerősödéséhez a partnerországokban; felszólít az igazságszolgáltatási és végrehajtási hatáskörök nagyobb fokú szétválasztására;

| 15. | arra ösztönöz, hogy minden polgárnak legyen joga a közéletben való részvételhez és ahhoz, hogy közfunkció betöltésére jelentkezzen; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy minden polgár maradéktalanul élhessen petíciós jogával, és meg kell erősíteni az ombudsman szerepét a keleti partnerség országaiban, többek között az ilyen intézmények működésével kapcsolatos átfogó tájékoztató kampányok, valamint az ombudsmani hivatal végrehajtási hatalomtól való függetlenségének megerősítése révén; |
| --- | --- |

15.

arra ösztönöz, hogy minden polgárnak legyen joga a közéletben való részvételhez és ahhoz, hogy közfunkció betöltésére jelentkezzen; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy minden polgár maradéktalanul élhessen petíciós jogával, és meg kell erősíteni az ombudsman szerepét a keleti partnerség országaiban, többek között az ilyen intézmények működésével kapcsolatos átfogó tájékoztató kampányok, valamint az ombudsmani hivatal végrehajtási hatalomtól való függetlenségének megerősítése révén;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a közigazgatási reform szempontjából elengedhetetlen, hogy javítsák a hatalom és a felelősség helyi és központi hatóságok közötti elosztását, többek között azáltal, hogy lehetővé teszik független jelöltek indulását a helyhatósági választásokon; a helyi önkormányzatok esetében nagyobb fokú decentralizáció és függetlenség megvalósítására ösztönöz, ideértve a költségvetési függetlenséget is, és szorgalmazza a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának teljes körű végrehajtását; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a közigazgatási reform szempontjából elengedhetetlen, hogy javítsák a hatalom és a felelősség helyi és központi hatóságok közötti elosztását, többek között azáltal, hogy lehetővé teszik független jelöltek indulását a helyhatósági választásokon; a helyi önkormányzatok esetében nagyobb fokú decentralizáció és függetlenség megvalósítására ösztönöz, ideértve a költségvetési függetlenséget is, és szorgalmazza a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának teljes körű végrehajtását;

| 17. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy osszák meg egymással tapasztalataikat, és fogalmazzanak meg ajánlásokat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációkkal és e szervezetek finanszírozásával kapcsolatban, valamint kéri, hogy dolgozzák ki az emberekkel folytatott kommunikáció új módszereit és eszközeit (korszerű kommunikációs technológiák alkalmazásával); ösztönzi az e-kormányzati és e-önkormányzati politikák támogatását; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy osszák meg egymással tapasztalataikat, és fogalmazzanak meg ajánlásokat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációkkal és e szervezetek finanszírozásával kapcsolatban, valamint kéri, hogy dolgozzák ki az emberekkel folytatott kommunikáció új módszereit és eszközeit (korszerű kommunikációs technológiák alkalmazásával); ösztönzi az e-kormányzati és e-önkormányzati politikák támogatását;

| 18. | úgy véli, hogy a nemzeti kisebbségek a társadalom egésze számára hozzáadott értéket képviselnek, ezért jogaik és szervezeteik támogatására ösztönöz; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a nemzeti kisebbségek a társadalom egésze számára hozzáadott értéket képviselnek, ezért jogaik és szervezeteik támogatására ösztönöz;

| 19. | sürgeti a keleti partnerség kormányait, hogy független és átlátható mechanizmusok kidolgozásának ösztönzésével támogassák a civil társadalmi intézmények pénzügyi fenntarthatóságát, többek között ágazati megközelítések révén, a fenntartható fejlődés prioritásaként; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a keleti partnerség kormányait, hogy független és átlátható mechanizmusok kidolgozásának ösztönzésével támogassák a civil társadalmi intézmények pénzügyi fenntarthatóságát, többek között ágazati megközelítések révén, a fenntartható fejlődés prioritásaként;

| 20. | azt javasolja a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti parlamentjeinek, hogy javítsák a civil társadalmi intézményekre vonatkozó jogszabályaikat, és azokat hozzák összhangba az uniós normákkal; |
| --- | --- |

20.

azt javasolja a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti parlamentjeinek, hogy javítsák a civil társadalmi intézményekre vonatkozó jogszabályaikat, és azokat hozzák összhangba az uniós normákkal;

| 21. | ösztönzi a civil társadalmi dimenzió fejlesztését a meglévő és tervezett regionális és transznacionális hálózatokban és a határokon átnyúló együttműködési programokban, valamint a kapacitásépítés előmozdításának eszközeként; felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy teljes körűen használják ki a rendelkezésükre álló eszközöket ezen együttműködés előmozdítása érdekében; hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd konfliktusrendezésben és bizalomépítésben betöltött szerepét; figyelembe veszi a sajátos földrajzi, történelmi és politikai jellemzőket; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a civil társadalmi dimenzió fejlesztését a meglévő és tervezett regionális és transznacionális hálózatokban és a határokon átnyúló együttműködési programokban, valamint a kapacitásépítés előmozdításának eszközeként; felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy teljes körűen használják ki a rendelkezésükre álló eszközöket ezen együttműködés előmozdítása érdekében; hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd konfliktusrendezésben és bizalomépítésben betöltött szerepét; figyelembe veszi a sajátos földrajzi, történelmi és politikai jellemzőket;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az uniós együttműködési elvek betartása kedvező hatást gyakorolhat a regionális és nemzetközi békére, illetve stabilitásra; hangsúlyozza, hogy a béke és stabilitás elengedhetetlen a demokratikus reformokhoz és a civil társadalom fejlődéséhez szükséges kedvező környezet kialakításához; kiemeli és üdvözli a nem kormányzati szervezetek által a béke, a megértés és a bizalomépítés előmozdításában betöltött szerepet és az e téren tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az uniós együttműködési elvek betartása kedvező hatást gyakorolhat a regionális és nemzetközi békére, illetve stabilitásra; hangsúlyozza, hogy a béke és stabilitás elengedhetetlen a demokratikus reformokhoz és a civil társadalom fejlődéséhez szükséges kedvező környezet kialakításához; kiemeli és üdvözli a nem kormányzati szervezetek által a béke, a megértés és a bizalomépítés előmozdításában betöltött szerepet és az e téren tett kezdeményezéseket;

| 23. | úgy véli, hogy az egyének és a civil társadalom szerepvállalásának az oktatás, képzés és figyelemfelkeltés révén történő növelése, az emberi jogok – többek között a szociális, gazdasági és kulturális jogok – hatékony védelmének elősegítése mellett, lényeges kiegészítője a demokratizálódást célzó politikák és programok kidolgozásának és végrehajtásának; hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítása érdekében elengedhetetlen a köz- és a magánszféra közötti szoros partnerség, valamint a felügyelő intézmények – köztük a nemzeti parlamentek – szerepének megerősítése; megjegyzi, hogy a kultúra, az oktatás, a képzés és a kutatás terén megvalósuló együttműködés elősegítheti az emberek közötti kapcsolatokat, és ehhez biztosítani kell a szükséges finanszírozást; hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd fokozásának fontosságát a rendelkezésre álló uniós programok révén (2); rámutat, hogy a fiatalokra, az oktatásra, a képzésre és a készségekre irányuló befektetéseket előtérbe helyező politikák és projektek kiemelt kezelése növelheti a munkahely-teremtési potenciált, és fenntarthatóbb gazdaságot eredményezhet; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a mobilitás elősegíti a kulturális és társadalmi párbeszédet, valamint előmozdítja az EU és a keleti partnerség országai közötti integrációt; ezért sürgeti az Uniót és a keleti partnerség országait, hogy zárják le a vízumkönnyítésről folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az egyének és a civil társadalom szerepvállalásának az oktatás, képzés és figyelemfelkeltés révén történő növelése, az emberi jogok – többek között a szociális, gazdasági és kulturális jogok – hatékony védelmének elősegítése mellett, lényeges kiegészítője a demokratizálódást célzó politikák és programok kidolgozásának és végrehajtásának; hangsúlyozza, hogy a demokrácia előmozdítása érdekében elengedhetetlen a köz- és a magánszféra közötti szoros partnerség, valamint a felügyelő intézmények – köztük a nemzeti parlamentek – szerepének megerősítése; megjegyzi, hogy a kultúra, az oktatás, a képzés és a kutatás terén megvalósuló együttműködés elősegítheti az emberek közötti kapcsolatokat, és ehhez biztosítani kell a szükséges finanszírozást; hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd fokozásának fontosságát a rendelkezésre álló uniós programok révén (2); rámutat, hogy a fiatalokra, az oktatásra, a képzésre és a készségekre irányuló befektetéseket előtérbe helyező politikák és projektek kiemelt kezelése növelheti a munkahely-teremtési potenciált, és fenntarthatóbb gazdaságot eredményezhet; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a mobilitás elősegíti a kulturális és társadalmi párbeszédet, valamint előmozdítja az EU és a keleti partnerség országai közötti integrációt; ezért sürgeti az Uniót és a keleti partnerség országait, hogy zárják le a vízumkönnyítésről folytatott tárgyalásokat;

| 24. | rámutat, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédhez és a társadalommal kialakított partnerségekhez valamennyi szinten megfelelő pénzügyi forrásokra van szükség; hosszú távú, kiegyensúlyozott és megfelelő megközelítés érvényesítésére szólít fel az EU déli és keleti szomszédait illetően; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy a polgárokkal folytatott párbeszédhez és a társadalommal kialakított partnerségekhez valamennyi szinten megfelelő pénzügyi forrásokra van szükség; hosszú távú, kiegyensúlyozott és megfelelő megközelítés érvényesítésére szólít fel az EU déli és keleti szomszédait illetően;

| 25. | hangsúlyozza az országok civil társadalmának és parlamentjének a demokratikus költségvetési felügyeletben betöltött fontos szerepét, és meggyőződése, hogy az Európai Unió által nyújtott közvetlen költségvetési támogatásnak minden esetben ki kell egészülnie a nemzeti parlamentek felügyeleti kapacitásának technikai és politikai megerősítésével; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió proaktívan tájékoztassa a harmadik országok parlamentjeit az uniós együttműködés hatályáról; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza az országok civil társadalmának és parlamentjének a demokratikus költségvetési felügyeletben betöltött fontos szerepét, és meggyőződése, hogy az Európai Unió által nyújtott közvetlen költségvetési támogatásnak minden esetben ki kell egészülnie a nemzeti parlamentek felügyeleti kapacitásának technikai és politikai megerősítésével; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Unió proaktívan tájékoztassa a harmadik országok parlamentjeit az uniós együttműködés hatályáról;

| 26. | úgy véli, hogy az EU és a keleti partnerei közötti társulási megállapodások tárgyalásai és későbbi végrehajtása során különösen fontos a civil társadalom szerepének megerősítése, többek között a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultáció és a megerősített párbeszéd révén; megjegyzi, hogy a keleti partnerség országaiban a civil társadalom helyzetéhez kapcsolódó reformok haladásának üteme közvetlenül befolyásolhatja az EU-val folytatott együttműködés intenzitását; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az EU és a keleti partnerei közötti társulási megállapodások tárgyalásai és későbbi végrehajtása során különösen fontos a civil társadalom szerepének megerősítése, többek között a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultáció és a megerősített párbeszéd révén; megjegyzi, hogy a keleti partnerség országaiban a civil társadalom helyzetéhez kapcsolódó reformok haladásának üteme közvetlenül befolyásolhatja az EU-val folytatott együttműködés intenzitását;

| 27. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A 2012. április 3-án, Bakuban (Azerbajdzsán) elfogadottaknak megfelelően

(2)  Tempus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci stb.

---

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/21

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

Julija Timosenko helyzetéről

2012/C 153/05

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a 2012. április 2–4-én Bakuban (Azerbajdzsán) rendezett találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. április 2–4-én Bakuban (Azerbajdzsán) rendezett találkozóra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 9. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 9. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel gazdasági és politikai fejlődését tekintve Ukrajna fontos lépéseket tett a demokrácia felé vezető úton, |
| --- | --- |

A.

mivel gazdasági és politikai fejlődését tekintve Ukrajna fontos lépéseket tett a demokrácia felé vezető úton,

| B. | mivel Ukrajnában a politikai szabadságjogok, a jogállamiság és a demokrácia állapotát illetően aggályokat vet fel az, hogy Julija Timosenko volt miniszterelnökre 2011. október 11-én hét év börtönbüntetést szabtak ki hatalommal való állítólagos visszaélés miatt az Oroszországgal 2009-ben kötött gázszerződések aláírásakor, állítólagos kártérítésként pedig 1,5 milliárd ukrán hrivnya megfizetésére kötelezték az ukrán Naftogaz számára, |
| --- | --- |

B.

mivel Ukrajnában a politikai szabadságjogok, a jogállamiság és a demokrácia állapotát illetően aggályokat vet fel az, hogy Julija Timosenko volt miniszterelnökre 2011. október 11-én hét év börtönbüntetést szabtak ki hatalommal való állítólagos visszaélés miatt az Oroszországgal 2009-ben kötött gázszerződések aláírásakor, állítólagos kártérítésként pedig 1,5 milliárd ukrán hrivnya megfizetésére kötelezték az ukrán Naftogaz számára,

| C. | mivel Viktor Janukovics elnököt is beleértve az ukrán állami vezetők többször is kifejezték az európai értékek és az integrációs folyamat melletti elkötelezettségüket, és hosszú távon arra törekednek, hogy az ország uniós tagállammá váljon; hangsúlyozva Viktor Janukovics azzal kapcsolatos személyes felelősségét, hogy eleget tegyen a nemzetközi és európai partnereknek tett többszörös ígéreteinek, |
| --- | --- |

C.

mivel Viktor Janukovics elnököt is beleértve az ukrán állami vezetők többször is kifejezték az európai értékek és az integrációs folyamat melletti elkötelezettségüket, és hosszú távon arra törekednek, hogy az ország uniós tagállammá váljon; hangsúlyozva Viktor Janukovics azzal kapcsolatos személyes felelősségét, hogy eleget tegyen a nemzetközi és európai partnereknek tett többszörös ígéreteinek,

| D. | mivel az Emberi Jogok Európai Bíróságának ötödik tanácsa 2012. március 15-én úgy döntött, hogy a Bíróság eljárási szabályzatának 391. cikke alapján felhívja az ukrán kormány figyelmét, hogy köteles gondoskodni arról, hogy Julija Timosenko volt ukrán miniszterelnök egy megfelelő létesítményben kellő orvosi ellátásban részesüljön, |
| --- | --- |

D.

mivel az Emberi Jogok Európai Bíróságának ötödik tanácsa 2012. március 15-én úgy döntött, hogy a Bíróság eljárási szabályzatának 391. cikke alapján felhívja az ukrán kormány figyelmét, hogy köteles gondoskodni arról, hogy Julija Timosenko volt ukrán miniszterelnök egy megfelelő létesítményben kellő orvosi ellátásban részesüljön,

| E. | mivel Ukrajna legfelsőbb polgári és büntetőbírósága 2012. május 15-én bírálja el a Julija Timosenko védőügyvédei által benyújtott, megsemmisítés iránti kérelmet, |
| --- | --- |

E.

mivel Ukrajna legfelsőbb polgári és büntetőbírósága 2012. május 15-én bírálja el a Julija Timosenko védőügyvédei által benyújtott, megsemmisítés iránti kérelmet,

| 1. | sajnálattal veszi tudomásul Julija Timosenko korábbi miniszterelnök elítélését; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, valamint a korrupció elleni hiteles küzdelem elindítása nemcsak az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítése, hanem a demokrácia Ukrajnában történő megszilárdítása szempontjából is elengedhetetlen; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal veszi tudomásul Julija Timosenko korábbi miniszterelnök elítélését; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, valamint a korrupció elleni hiteles küzdelem elindítása nemcsak az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok elmélyítése, hanem a demokrácia Ukrajnában történő megszilárdítása szempontjából is elengedhetetlen;

| 2. | arra sürgeti az ukrán hatóságokat, hogy biztosítsanak tisztességes, átlátható és pártatlan fellebbezési eljárást Julija Timosenko és a kormány gazdasági bűncselekményekkel vádolt további tagjai számára; |
| --- | --- |

2.

arra sürgeti az ukrán hatóságokat, hogy biztosítsanak tisztességes, átlátható és pártatlan fellebbezési eljárást Julija Timosenko és a kormány gazdasági bűncselekményekkel vádolt további tagjai számára;

| 3. | arra sürgeti a Verkhovna Radát, hogy késedelem nélkül vizsgálja felül és módosítsa a Julija Timosenkóra alkalmazott büntető törvénykönyvet, különösen annak a szovjet büntető törvénykönyvből fennmaradt, a politikai döntések büntetőjogi üldözéséről rendelkező 365. cikkét, amely nem felel meg a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

3.

arra sürgeti a Verkhovna Radát, hogy késedelem nélkül vizsgálja felül és módosítsa a Julija Timosenkóra alkalmazott büntető törvénykönyvet, különösen annak a szovjet büntető törvénykönyvből fennmaradt, a politikai döntések büntetőjogi üldözéséről rendelkező 365. cikkét, amely nem felel meg a nemzetközi normáknak;

| 4. | felszólít arra, hogy az ukrán hatóságok biztosítsák Julija Timosenko, Jurij Lucsenko és Valerij Ivasenko egészségügyi ellátáshoz és jóléthez való alapvető jogát, valamint arra is, hogy a nemzetközi normáknak megfelelően megkapják a számukra szükséges orvosi ellátást; |
| --- | --- |

4.

felszólít arra, hogy az ukrán hatóságok biztosítsák Julija Timosenko, Jurij Lucsenko és Valerij Ivasenko egészségügyi ellátáshoz és jóléthez való alapvető jogát, valamint arra is, hogy a nemzetközi normáknak megfelelően megkapják a számukra szükséges orvosi ellátást;

| 5. | tudomásul veszi a nemzetközi orvos szakértők közelmúltbeli látogatását, és felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ajánlásaikat, adott esetben pedig engedélyezzék a fogvatartási rendszeren kívüli orvosi kezelést; arra sürgeti Ukrajna kormányát, hogy a jövőben engedélyezze hasonló nemzetközi orvosi vizsgálatok rendszeres időközönként történő elvégzését; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi a nemzetközi orvos szakértők közelmúltbeli látogatását, és felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben ajánlásaikat, adott esetben pedig engedélyezzék a fogvatartási rendszeren kívüli orvosi kezelést; arra sürgeti Ukrajna kormányát, hogy a jövőben engedélyezze hasonló nemzetközi orvosi vizsgálatok rendszeres időközönként történő elvégzését;

| 6. | arra kéri az ukrán hatóságokat, hogy engedélyezzék az Európai Unió független laboratóriumaiban elvégzett rendszeres toxikológiai vizsgálatokat; |
| --- | --- |

6.

arra kéri az ukrán hatóságokat, hogy engedélyezzék az Európai Unió független laboratóriumaiban elvégzett rendszeres toxikológiai vizsgálatokat;

| 7. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Unió Tanácsának, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottságnak és az Európai Parlamentnek, valamint Ukrajna elnökének, illetve a kelet-európai partnerek kormányainak és nemzetgyűléseinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Unió Tanácsának, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottságnak és az Európai Parlamentnek, valamint Ukrajna elnökének, illetve a kelet-európai partnerek kormányainak és nemzetgyűléseinek.

---

(1)  A 2012. április 3-án, Bakuban elfogadottaknak megfelelően

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Euronest Parlamenti Közgyűlés

| 30.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/23

---

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

a 2011. május 3-án, Brüsszelben elfogadottaknak és a 2012. április 3-án, Bakuban módosítottaknak megfelelően

2012/C 153/06

1. cikk

Jogi természet és célkitűzések

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés az Európai Unió és kelet-európai partnereinek parlamenti intézménye, amelyre elviekben alkalmazható az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke, és amely kölcsönös érdekeken és kötelezettségvállalásokon, valamint a differenciálás, az osztott tulajdonlás és a felelősség elvén alapul.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés az Európai Unió és a kelet-európai partnerek közötti politikai társulás és további gazdasági integráció felgyorsításához szükséges feltételeket elősegítő parlamenti fórum. A partnerség parlamenti konzultációjáért, felügyeletéért és nyomon követéséért felelős intézményként hozzájárul a keleti partnerség erősítéséhez, fejlesztéséhez és ismertségének javításához.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlésben való részvétel önkéntes, amennyiben teljesülnek az alapító okiratban megállapított tagsági feltételek, és az EURONEST Parlamenti Közgyűlést mindenkor az integráció és a nyitottság szelleme jellemzi.

4.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés támogatja, előmozdítja és gyakorlati szempontból megszilárdítja a keleti partnerséget azáltal, hogy foglalkozik annak négy tematikus platformjával, nevezetesen:

| (a) | az alapvető értékekhez, köztük a demokráciához, a jogállamisághoz, az emberi jogok tiszteletben tartásához és az alapvető szabadságokhoz kapcsolódó kérdések, valamint a piacgazdasággal, a fenntartható fejlődéssel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

(a)

az alapvető értékekhez, köztük a demokráciához, a jogállamisághoz, az emberi jogok tiszteletben tartásához és az alapvető szabadságokhoz kapcsolódó kérdések, valamint a piacgazdasággal, a fenntartható fejlődéssel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos kérdések;

| (b) | szorosabb gazdasági integráció az EU és kelet-európai partnerei között, támogatva a kelet-európai partnerek társadalmi-gazdasági reformjait, valamint a kereskedelem és a beruházások liberalizációját, ami elvezet az uniós jogszabályokkal és szabványokkal való konvergenciához, az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségek hálózatának létrehozása céljából; |
| --- | --- |

(b)

szorosabb gazdasági integráció az EU és kelet-európai partnerei között, támogatva a kelet-európai partnerek társadalmi-gazdasági reformjait, valamint a kereskedelem és a beruházások liberalizációját, ami elvezet az uniós jogszabályokkal és szabványokkal való konvergenciához, az elmélyült és átfogó szabadkereskedelmi térségek hálózatának létrehozása céljából;

| (c) | kölcsönös energiatámogatás és biztonsági mechanizmusok, valamint a kelet-európai partnerek energiapolitikáinak és jogszabályainak harmonizációja; |
| --- | --- |

(c)

kölcsönös energiatámogatás és biztonsági mechanizmusok, valamint a kelet-európai partnerek energiapolitikáinak és jogszabályainak harmonizációja;

| (d) | az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása, valamint az Európai Unió és a kelet-európai partnerek állampolgárai – különösen a fiatalok – közötti párbeszéd elősegítése; a kulturális együttműködés és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, továbbá az oktatás, a kutatás, valamint az információs és médiatársadalom fejlődésének támogatása. |
| --- | --- |

(d)

az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása, valamint az Európai Unió és a kelet-európai partnerek állampolgárai – különösen a fiatalok – közötti párbeszéd elősegítése; a kulturális együttműködés és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, továbbá az oktatás, a kutatás, valamint az információs és médiatársadalom fejlődésének támogatása.

2. cikk

Összetétel

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés közös parlamenti közgyűlés, amely a következőképpen tevődik össze:

| (a) | az Európai Parlament 60 tagja; |
| --- | --- |

(a)

az Európai Parlament 60 tagja;

| (b) | minden egyes részt vevő kelet-európai partner parlamentjéből 10 tag. |
| --- | --- |

(b)

minden egyes részt vevő kelet-európai partner parlamentjéből 10 tag.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés képviselőit, azaz az Európai Parlament és a kelet-európai partnerek nemzeti parlamentjei által delegált képviselőket az Európai Parlament és a kelet-európai partnerek parlamentjei által meghatározott eljárásokkal összhangban jelölik ki oly módon, hogy az összetétel lehetőség szerint tükrözze a képviselt különböző képviselőcsoportokat és küldöttségeket. Ugyanezen eljárásoknak megfelelően minden részt vevő parlament dönthet az EURONEST Parlamenti Közgyűlésbe delegált pótképviselők kijelöléséről is.

3   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés a két ága által létrehozott parlamenti küldöttségek alapján szerveződik. A képviselők saját politikai hovatartozásuk keretében is szerveződhetnek az EURONEST Parlamenti Közgyűlésben.

4.   A részt vevő parlamentek támogatják a nemek egyenlő részvételét az EURONEST Parlamenti Közgyűlésben és annak szerveiben.

5.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés biztosítja, hogy a politikai hovatartozások aránya és a képviselők nemzetisége tekintetében valamennyi szervének összetétele kiegyensúlyozott legyen.

6.   A betöltetlen helyek minden esetben rendelkezésre állnak azon parlamentek számára, amelyeknek kiosztották őket.

3. cikk

Felelősségi körök

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés a parlamenti vita, konzultáció, felügyelet és nyomon követés fóruma a keleti partnerséghez kapcsolódó valamennyi kérdésben. E célból az EURONEST Parlamenti Közgyűlés felhatalmazással rendelkezik többek között arra, hogy a keleti partnerség csúcstalálkozóhoz, valamint a keleti partnerség fejlesztése, illetve az Európai Unió és a kelet-európai partnerek intézményei iránt elkötelezett intézményekhez és miniszteri konferenciákhoz címzett állásfoglalásokat, ajánlásokat és véleményeket fogadjon el. Hasonlóképpen felel azért, hogy a csúcstalálkozó vagy a miniszteri konferenciák felkérésére jelentéseket és javaslatokat dolgozzon ki a partnerség különböző tevékenységi köreivel kapcsolatos egyedi intézkedések elfogadása céljából.

4. cikk

Elnöki testület és elnökség

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés két ága tagjainak köréből megválasztja az elnökséget, amely két egyenlő jogállású társelnökből (egy-egy társelnök az EURONEST Parlamenti Közgyűlés két ágából) és több alelnökből áll (egy-egy alelnök a mindenkori alelnök országától eltérő, minden egyes részt vevő kelet-európai partner képviseletében, és azonos számú alelnök az Európai Parlamentből). A választási eljárásokról és a megbízási időről az egyes ágak döntenek.

2.   Az elnökség azon tagját, aki nem tud részt venni az elnökség soron következő ülésén, az EURONEST Parlamenti Közgyűlés azon tagja helyettesítheti, aki az Európai Parlament azonos képviselőcsoportjához vagy ugyanazon kelet-európai partner küldöttségéhez tartozik. A társelnököket az ülést megelőzően írásban tájékoztatni kell a helyettesítésről. A társelnök helyettesítésekor a helyettes a társelnököt kizárólag az elnökség tagjaként, és nem társelnökként megillető hatásköröket gyakorolja.

3.   Az elnökség felel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkájának koordinálásáért, tevékenységeinek, állásfoglalásainak és ajánlásainak nyomon követéséért, valamint a keleti partnerség csúcstalálkozóhoz, a miniszteri konferenciákhoz, a magas rangú tisztviselőkhöz és nagykövetekhez, illetve a civil társadalom képviselőihez és más testületekhez fűződő kapcsolatok kialakításáért. A Közgyűlést a többi intézmény irányába az elnökség képviseli.

4.   Az elnökség a társelnökök kezdeményezésére évente legalább kétszer ülésezik, és az egyik ülés egybeesik az EURONEST Parlamenti Közgyűlés plenáris ülésével. Az elnökség akkor határozatképes, ha a kelet-európai partnerek képviselőinek legalább fele és az Európai Parlament képviselőinek legalább fele jelen van.

5.   Az elnökség állítja össze az EURONEST Parlamenti Közgyűlés napirendtervezetét, valamint eljárásokat határoz meg a Közgyűlés működésére vonatkozóan.

6.   Az elnökség feladatkörébe tartoznak az állandó bizottságok és munkacsoportok összetételével és hatásköreivel kapcsolatos kérdések. Egyúttal az elnökség felelős azért, hogy engedélyezze a bizottságok számára jelentések, valamint állásfoglalásra és ajánlásokra irányuló indítványok kidolgozását. Az elnökség különböző ügyeket a bizottságok elé is terjeszthet megvizsgálásra, amelyek jelentéseket dolgozhatnak ki egy adott témában.

7.   Az elnökség határozatait a jelen levő képviselők kétharmados többségével fogadja el. Ha az elnökség valamely kelet-európai partner küldöttséget képviselő tagja vagy helyettes tagja küldöttsége nevében kijelenti, hogy az elnökség által elfogadandó határozat hatást gyakorolna országa alapvető érdekeire, és a sérelem bemutatásával egyidejűleg ezt alátámasztó írásbeli magyarázatot nyújt be, az elfogadáshoz az elnökség tagjai közötti konszenzus szükséges. Ez a lehetőség csak kivételes esetekben és kizárólag akkor alkalmazható, ha a javasolt határozat különösen befolyásolja az adott nemzet fennmaradását, biztonságát és életképességét, valamint kizárólag a határozat azon részére vonatkozhat, amely hatást gyakorolna az érintett kelet-európai partnerország alapvető érdekeire. E lehetőség semmiképpen sem használható fel oly módon, hogy megakadályozza az elnökséget a teljes határozat vagy a technikai és eljárási jellegű határozatok elfogadásában.

5. cikk

Kapcsolatok a keleti partnerség csúcstalálkozóval, a Miniszterek Tanácsával, az Európai Bizottsággal és a miniszteri konferenciákkal

1.   Az elnökség valamennyi területen szorosabb kötelékeket hoz létre a keleti partnerség intézményeivel és szerveivel, valamint a keleti partnerség szervezeteivel. Ezen együttműködés gyakorlati szabályait adott esetben a megfelelő egyetértési megállapodásokban és jegyzőkönyvekben rögzítik.

2.   A keleti partnerség csúcstalálkozója, a Miniszterek Tanácsa, az Európai Bizottság, valamint a keleti partnerség fejlesztése és megszilárdítása mellett elkötelezett miniszteri konferenciák képviselői meghívást kapnak az elnökségtől arra, hogy részt vegyenek az EURONEST Parlamenti Közgyűlés és szerveinek ülésszakain és ülésein.

6. cikk

Megfigyelők

1.   Az elnökség javaslata alapján az EURONEST Parlamenti Közgyűlés engedélyezheti az EU-trojka parlamentjeinek képviselői számára a megfigyelőként való részvételt az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésein.

2.   Az elnökség eseti alapon meghívhatja más intézmények és testületek képviselőit, valamint egyéb személyeket is az EURONEST Parlamenti Közgyűlés, valamint a bizottságok és munkacsoportok ülésszakain és ülésein való részvételre.

7. cikk

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés plenáris ülései

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlést társelnökei hívják össze, és az általános elvként évente egyszer ülésezik, felváltva az egyik kelet-európai partnerországban és az Európai Parlament épületeiben, az Európai Parlament valamelyik munkahelyén. Az ülésekre az Európai Parlament vagy az ülésnek otthont adó kelet-európai partner parlamentjének összehívására kerül sor.

2.   Az elnökség felkérésére a társelnökök összehívhatják az EURONEST Parlamenti Közgyűlés rendkívüli ülését.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés első ülését az Európai Parlament elnöke vagy az ülésnek otthont adó kelet-európai partner parlamentjének elnöke nyitja meg.

8. cikk

Elnöklés az üléseken

1.   A társelnökök együttesen döntenek arról, hogy melyikük elnököljön az EURONEST Parlamenti Közgyűlés egyes ülésein. Bármelyik társelnök dönthet úgy, hogy az ülés közben a helyét egy másik társelnök vagy alelnök vegye át.

2.   Az elnök nyitja meg, napolja el és rekeszti be az üléseket. Az elnök biztosítja az eljárási szabályzat betartását, fenntartja a rendet, felhívja a felszólalókat, korlátozza a felszólalási időt, szavazásra bocsátja az ügyeket és bejelenti a szavazás eredményét.

3.   Az elnök dönt azokról az ügyekről, amelyek az ülések során merülnek fel, és amelyekről az eljárási szabályzat nem rendelkezik. Szükség esetén konzultál az elnökséggel.

4.   Az elnök csak a téma bevezetésekor vagy a felszólalók rendreutasításakor szólalhat fel a vitában. Amennyiben részt kíván venni a vitában, le kell mondania az elnöklésről egy másik társelnök vagy alelnök javára.

9. cikk

Napirend

1.   A társelnökök jóváhagyás céljából benyújtják az EURONEST Parlamenti Közgyűlésnek a plenáris ülés elnökség által készített napirendtervezetét.

2.   Az egyes plenáris ülések napirendtervezete két témakategóriát tartalmaz:

| (a) | az állandó bizottságok által benyújtott jelentések; ezekből ülésenként és bizottságonként főszabály szerint egy lehet. Az állásfoglalásra irányuló indítványokat, amelyek jelentésben is szerepelhetnek, négy héttel az ülésszak megnyitását megelőzően kell előterjeszteni. Az állásfoglalásra irányuló indítványok maximális hosszát az eljárási szabályzat II. melléklete tartalmazza. Az elnökség a bizottságok társelnökeinek kérésére és az előkészületi munkák állásától függően megállapíthatja, hogy ülésszakonként hány jelentésről szavaznak. |
| --- | --- |

(a)

az állandó bizottságok által benyújtott jelentések; ezekből ülésenként és bizottságonként főszabály szerint egy lehet. Az állásfoglalásra irányuló indítványokat, amelyek jelentésben is szerepelhetnek, négy héttel az ülésszak megnyitását megelőzően kell előterjeszteni. Az állásfoglalásra irányuló indítványok maximális hosszát az eljárási szabályzat II. melléklete tartalmazza. Az elnökség a bizottságok társelnökeinek kérésére és az előkészületi munkák állásától függően megállapíthatja, hogy ülésszakonként hány jelentésről szavaznak.

| (b) | az állandó bizottságok által javasolt vagy maga az elnökség által benyújtott sürgős témák; sürgős témákat csak rendkívüli esetekben vesznek fel a napirendre, számuk pedig ülésenként nem haladhatja meg a hármat. |
| --- | --- |

(b)

az állandó bizottságok által javasolt vagy maga az elnökség által benyújtott sürgős témák; sürgős témákat csak rendkívüli esetekben vesznek fel a napirendre, számuk pedig ülésenként nem haladhatja meg a hármat.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés legalább két küldöttségéből vagy az Európai Parlament egy képviselőcsoportjától érkező legalább 10 képviselő állásfoglalásra irányuló indítványt terjeszthet elő sürgős témában. A sürgős témákról szóló állásfoglalási indítványokat kizárólag az adott ülés napirendjén szereplő „Sürgős témák” keretében kell tárgyalni, terjedelmük pedig nem haladhatja meg az 1 000 szót. A sürgős témákról szóló állásfoglalási indítványokat 48 órával azon ülést megelőzően kell előterjeszteni, amelyen megvitatásukra és a kapcsolódó szavazásra sor kerül.

4.   A sürgős témákról szóló állásfoglalásra irányuló indítványokat az elnökségnek kell benyújtani, amely ellenőrzi, hogy minden egyes indítvány teljesíti-e a (3) bekezdésben foglalt kritériumokat, felvették-e a napirendre és rendelkezésre áll-e az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkanyelvein. Az elnökség javaslatait az EURONEST Parlamenti Közgyűlés elé terjesztik jóváhagyásra.

10. cikk

A határozatképesség feltételei

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés akkor határozatképes, ha a kelet-európai partnerek képviselőinek legalább egyharmada és az Európai Parlament képviselőinek legalább egyharmada jelen van.

2.   A szavazók számától függetlenül minden szavazat érvényes, kivéve, ha az elnök legalább 15 jelen levő képviselő szavazást megelőző kérelmére a szavazás során megállapítja, hogy a határozatképesség nem áll fenn. Ha a szavazás során a határozatképesség nem áll fenn, a szavazást a következő ülés napirendjére kell kitűzni.

11. cikk

Ülésrend

1.   Minden képviselő név szerinti ábécé sorrendben, állampolgárságától függetlenül foglal helyet. A Közgyűlés elnöksége az első sorokban foglal helyet.

2.   A keleti partnerség csúcstalálkozó, a Miniszterek Tanácsa, az Európai Bizottság és a miniszteri konferenciák képviselői, a megfigyelők és a vendégek a képviselőktől külön foglalnak helyet.

12. cikk

Hivatalos nyelvek és munkanyelvek

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés hivatalos nyelvei az Európai Unió és a kelet-európai partnerek hivatalos nyelvei. A Közgyűlés munkanyelvei az angol, a német, a francia és az orosz. Az annak biztosítását szolgáló nyelvi támogatást, hogy az EURONEST Parlamenti Közgyűlés minden képviselője teljes mértékben részt vehessen annak munkájában, minden munkahelyen az Európai Parlament nyújthatja, az üléseknek otthont adó parlament jóváhagyása mellett.

2.   Az ülésnek otthont adó parlament a munkanyelveken, és lehetőség szerint az összes hivatalos nyelven az EURONEST Parlamenti Közgyűlés képviselőinek rendelkezésére bocsátja a munkadokumentumokat.

3.   Elviekben lehetőség szerint minden képviselő felszólalhat az EURONEST Parlamenti Közgyűlés egyik hivatalos nyelvén a vitákban. A felszólalások tolmácsolása az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkanyelveire történik, valamint – csak abban az esetben, ha ez az Európai Parlament Többnyelvűségi Magatartási Kódexe alapján lehetséges – az Európai Unió vonatkozó hivatalos nyelveire is, amennyiben az EURONEST Parlamenti Közgyűlés üléseit az Európai Parlament munkahelyein tartják.

4.   A bizottságok és adott esetben a munkacsoportok üléseit, valamint a meghallgatásokat a munkanyelveken tartják, az eljárási szabályzatban említett lehetőségek sérelme nélkül.

5.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés által elfogadott szövegeket az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a kelet-európai partnerek parlamentjei pedig saját hivatalos nyelvükön, az általuk megfelelőnek tartott formában.

13. cikk

A viták nyilvános jellege

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülései nyilvánosak, kivéve, ha arról másként határoznak.

14. cikk

Felszólaláshoz való jog

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés képviselői akkor szólalhatnak fel, amikor erre az elnök felhívja őket.

2.   A keleti partnerség csúcstalálkozó, a Miniszterek Tanácsa, az Európai Bizottság, valamint a miniszteri konferenciák és megfigyelők képviselői az elnök engedélye alapján kapnak szót.

3.   Ha a felszólaló eltér a tárgytól, az elnök rendreutasítja a felszólalót. Ha a felszólaló nem változtatja meg magatartását, az elnök az általa megfelelőnek tartott időtartamra eltilthatja a felszólalót a felszólalástól.

15. cikk

Ügyrendi javaslatok

1.   Bármely képviselő előterjeszthet ügyrendi javaslatot vagy tehet eljárási indítványt, és ez a képviselő elsőbbségi, legfeljebb két percig terjedő felszólalási joggal rendelkezik.

2.   Kérésre az elnök egy felszólalónak szót adhat, aki állást foglalhat az eljárási indítvánnyal szemben, és legfeljebb két percig beszélhet.

3.   További felszólalók meghallgatására nem kerül sor.

4.   Az elnök ismerteti az ügyrendi kérdésről vagy az eljárási indítványról szóló határozatát. Szükség esetén konzultál az elnökséggel.

16. cikk

Szavazati jogok és szavazási eljárás

1.   Minden képviselő egy, személyes, át nem ruházható szavazattal rendelkezik.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés kézfeltartással szavaz. Ha a kézfeltartással történő szavazás eredménye kétséges, új szavazásra kerül sor színes kártyákkal, vagy lehetőség szerint elektronikus szavazással.

3.   A szavazatok összeszámlálását a szavazatszámláló bizottság végzi, amely az EURONEST Parlamenti Közgyűlés két ága titkárságainak képviselőiből egyenlő arányban áll össze. A szavazatszámláló bizottságot az ülések kezdete előtt az elnökség jelöli ki, és a bizottság közvetlenül a társelnököknek jelenti a szavazatszámlálás eredményét.

4.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés titkos szavazásról dönthet, ha a Közgyűlés legalább 15 képviselője a szavazást megelőző napon délután hat óráig írásban ilyen irányú kérelmet nyújt be.

5.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés határozatait a jelen levő képviselők egyszerű többségével hozza meg. Ha a szavazás kezdete előtt az Európai Parlament legalább két képviselőcsoportjához vagy az EURONEST Parlamenti Közgyűlés kelet-európai partnerekből álló ágának legalább két küldöttségéhez tartozó képviselőknek legalább az egytizede kérelmet nyújt be arra vonatkozóan, hogy a két ág külön szavazzon, ez esetben olyan szavazásra kerül sor, amelynek keretében a kelet-európai partnerekből álló ág képviselői és az európai parlamenti ág képviselői külön, de egyidejűleg szavaznak. A szóban forgó szöveg csak akkor tekinthető elfogadottnak, ha a mindkét ágban külön leadott szavazatok kétharmada azt támogatja.

17. cikk

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés állásfoglalásai és ajánlásai

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés állásfoglalásokat és ajánlásokat fogadhat el a keleti partnerség csúcstalálkozóhoz, valamint a keleti partnerség erősítése mellett elkötelezett szervekhez, csoportokhoz és miniszteri konferenciákhoz címezve, illetve az Európai Unióhoz és a kelet-európai partnerintézményekhez címezve, a partnerség különböző szempontjaihoz kapcsolódó ügyekben.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés szavaz az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalásra irányuló indítványokról.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés adott esetben a sürgős témákkal foglalkozó állásfoglalásra irányuló indítványokról is szavaz.

4.   Az elnök adott esetben felkéri a sürgős témákról szóló hasonló állásfoglalásra irányuló indítványok szerzőit, hogy együttes állásfoglalásra irányuló indítványt dolgozzanak ki. A vita végén az EURONEST Parlamenti Közgyűlés először az egyes indítványokról és az azokhoz tartozó módosításokról szavaz. Amint együttes állásfoglalást nyújtanak be, az ugyanebben a tárgyban ugyanazon szerző által előterjesztett minden más indítvány tárgytalanná válik. Hasonlóképpen, amint együttes állásfoglalást fogadnak el, az ebben a témában született összes többi szöveg tárgytalanná válik. Amennyiben nem fogadnak el együttes állásfoglalást, a fennmaradó állásfoglalásra irányuló indítványokat előterjesztésük sorrendjében szavazásra bocsátják.

18. cikk

A keleti partnerség csúcstalálkozóhoz intézett üzenetek

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés elnöksége benyújtja a csúcstalálkozóhoz, illetve adott esetben a keleti partnerség miniszteri üléséhez intézendő üzenet tervezetét, amely az EURONEST Parlamenti Közgyűlés által elfogadott állásfoglalásokon és ajánlásokon alapul. Az üzenetet a társelnökök közösen továbbítják az adott intézményeknek.

19. cikk

Nyilatkozatok

Az elnökség sürgős eljárás keretében nyilatkozatot adhat ki a keleti partnerséghez kapcsolódó bármely kérdésben és természeti szükséghelyzet, válság vagy konfliktus kitörése esetén, amelyekkel kapcsolatban helyénvalónak vagy szükségesnek tartja a higgadtságra és/vagy az érintett felek közötti politikai tárgyalásokra, illetve az érintett személyek és országok iránti szolidaritásra irányuló intézményi felhívás közzétételét. A nyilatkozatoknak az EURONEST Parlamenti Közgyűlés által már elfogadott állásfoglalásokon és ajánlásokon kell alapulniuk, és ezeket tájékoztatás céljából lehetőség szerint minél hamarabb el kell juttatni az EURONEST Parlamenti Közgyűlés minden képviselőjének. A nyilatkozatokat a társelnökök hozzák nyilvánosságra.

20. cikk

Módosítások

1.   Az ülés során megvitatandó szövegekhez fűzött módosításokat az EURONEST Parlamenti Közgyűlés legalább 5 képviselője vagy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti képviselőcsoport nyújthatja be. A módosítások a módosítandó szövegre vonatkoznak, és azokat írásban nyújtják be. Az elnökség ezen kritériumok alapján dönthet úgy, hogy a módosítást elfogadhatatlannak minősíti.

2.   A módosítások előterjesztésének határidejét az ülés kezdetén jelentik be.

3.   Amikor szavazásra kerül sor, a módosítások elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyre vonatkoznak.

4.   Amennyiben a szöveg ugyanazon részére vonatkozóan két vagy több módosítást terjesztenek elő, azt a módosítást bocsátják szavazásra legelőször, amelyik tartalmában a leginkább eltér az eredeti szövegtől. Csak ténybeli vagy nyelvi hibákat helyesbítő módosítás fogadható el szóban. Egyéb szóbeli módosításra nem kerülhet sor.

5.   A Közgyűlés nem vitatja meg azokat a módosításokat (a szóbeli módosításokat is beleértve), amelyekkel szemben az alapvető érdekekkel kapcsolatos kifogást emeltek.

21. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés bármelyik képviselője írásbeli választ igénylő kérdést tehet fel a keleti partnerség miniszteri szintű szerveinek, a csúcstalálkozó hivatalban levő elnökségének, az Európai Unió Miniszterek Tanácsának vagy az Európai Bizottságnak.

2.   E kérdéseknek a keleti partnerséghez, és különösen annak négy tematikus platformjához kell kapcsolódniuk. A kérdéseket írásban kell benyújtani az elnökségnek, amely dönt azok elfogadhatóságáról, és ha elfogadhatók, továbbítja azokat az illetékes szerveknek, külön felkérve őket arra, hogy a kérdés továbbításától számított két hónapon belül arra írásbeli választ adjanak.

22. cikk

Szóbeli választ igénylő kérdések

1.   Minden ülésen az elnökség által meghatározott időpontban kérdések óráját tartanak, amikor lehetőség van kérdéseket intézni a keleti partnerség minisztériumi szerveihez, a csúcstalálkozó hivatalban levő elnökségéhez, az Európai Unió Miniszterek Tanácsához vagy az Európai Bizottsághoz, a fent említett intézmények legmagasabb szintű jelenlétének biztosítása érdekében.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés bármelyik képviselője egy szóbeli választ igénylő kérdést terjeszthet elő. E kérdéseknek a keleti partnerséghez, és különösen annak négy tematikus platformjához kell kapcsolódniuk. Amennyiben több képviselő teszi fel ugyanazt a kérdést, csak egyet szólítanak fel, hogy tegye fel szóban a kérdést. A kérdéseket – amelyek terjedelme nem haladhatja meg a 100 szót – írásban kell benyújtani az elnökséghez, ez utóbbi által meghatározott határidőn belül. Ezek elfogadhatóságáról az elnökség határoz. Az elnökségnek elfogadhatatlannak kell nyilvánítania különösen az olyan tárgyra irányuló kérdéseket, amelyek már szerepelnek az ülés napirendjén. Az elfogadhatónak nyilvánított kérdéseket továbbítják a megfelelő intézményhez. A társelnökök határoznak a szóbeli kérdések feltevésének sorrendjéről, a kérdések szerzőit pedig tájékoztatják erről a döntésről.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés minden ülésen legfeljebb két órát biztosít a szóbeli választ igénylő kérdések megvitatására. Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdésekre írásbeli választ adnak, kivéve, ha a szerző visszavonja kérdését. A szóbeli választ igénylő kérdés csak akkor válaszolható meg, ha szerzője jelen van.

4.   A keleti partnerség minisztériumi szerveit, a csúcstalálkozó hivatalban levő elnökségét, az Európai Unió Miniszterek Tanácsát és az Európai Bizottságot felkérik, hogy adjon rövid választ a kérdésekre. Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés húsz vagy több képviselőjének kérelmére a választ vita követheti. Az elnök határozza meg az e vitára rendelkezésre álló időt.

23. cikk

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés véleményének kikérése

A keleti partnerség csúcstalálkozó, a miniszteri konferenciák, az Európai Bizottság vagy más megfelelő uniós vagy keleti partnerségi intézmény kérésére az EURONEST Parlamenti Közgyűlés az elnökség ajánlására véleményeket és javaslatokat dolgozhat ki a keleti partnerség különböző tevékenységi területeire vonatkozó egyedi intézkedések elfogadása céljából. Ezekben az esetekben a kérelmet az elnökséghez kell benyújtani, amely az ügyet ajánlással kísérve az EURONEST Parlamenti Közgyűlés elé terjeszti.

24. cikk

Az ülések jegyzőkönyve

A plenáris ülések, valamint az elnökség, az állandó bizottságok és a munkacsoportok üléseinek jegyzőkönyvtervezeteit a jelenléti ívekkel és az elfogadott határozatok szövegeivel együtt az üléseknek otthont adó küldöttség titkársága készíti és őrzi. E jegyzőkönyvtervezetek elkészültét követően a többi küldöttség megkapja azok másolatát.

25. cikk

Állandó bizottságok

1.   A keleti partnerség meghatározott szempontjainak mélyebb vizsgálata érdekében az EURONEST Parlamenti Közgyűlés létrehozza a következő négy állandó bizottságot:

| — | a politikai és emberi jogi kérdésekkel, valamint a demokráciával foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

a politikai és emberi jogi kérdésekkel, valamint a demokráciával foglalkozó bizottság;

| — | a gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

a gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottság;

| — | az energiabiztonsággal foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

az energiabiztonsággal foglalkozó bizottság;

| — | a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság. |
| --- | --- |

—

a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés működésére vonatkozó általános rendelkezésekkel összhangban az állandó bizottságok a Közgyűlés képviselőiből állnak a 2. cikknek megfelelően, és szigorúan közösen eljárva működnek. A hatásköröket, a felelősségi köröket, a tagságot és az állandó bizottságok eljárásait az I. melléklet állapítja meg.

3.   Az állandó bizottságok eljárási szabályzatait az elnökség javaslatára az EURONEST Parlamenti Közgyűlés fogadja el.

26. cikk

Ideiglenes bizottságok és nyomon követéssel foglalkozó bizottságok

Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés az elnökség vagy a Közgyűlés – legalább a kelet-európai partnerekből álló ág egyharmadát, valamint az európai parlamenti ág egyharmadát alkotó – képviselőinek javaslatára bármikor létrehozhat ideiglenes vagy nyomon követéssel foglalkozó bizottságokat, és amikor azok létrehozásáról dönt, meghatározza felelősségi körüket, összetételüket és megbízásukat. Egyidejűleg legfeljebb két ilyen bizottság működhet. A nyomon követéssel foglalkozó bizottságoknak egy éven belül be kell fejezniük munkájukat, különleges esetben ez a határidő további hat hónapra meghosszabbítható.

27. cikk

Munkacsoportok és meghallgatások

1.   Az elnökség határozhat úgy, hogy munkacsoportokat hoz létre a keleti partnerség meghatározott szempontjait illetően, vagy – a költségvetési megszorításokra is figyelemmel – tényfeltáró küldöttségeket indít a kelet-európai partnerekhez, illetve az Európai Unió országaiba vagy nemzetközi szervezetekhez. Minden esetben az elnökség dönt ezek megszervezéséről, felelősségi köréről és összetételéről. A munkacsoportokat vagy küldöttségeket utasíthatják, hogy készítsenek jelentéseket és állásfoglalásra irányuló indítványokat, illetve az EURONEST Parlamenti Közgyűlésnek címezve dolgozzanak ki ajánlásokat. A létrehozott munkacsoportokat az EURONEST Parlamenti Közgyűlés soron következő általános ülésén iktatják be. A munkacsoport tagjainak száma 10 (5 tag mindkét ágból).

2.   Az Európai Unió és a kelet-európai partnerek népei közötti kölcsönös megértés fokozása, valamint a stratégiai partnerség kérdéseivel kapcsolatos lakossági tudatosság növelése érdekében az EURONEST Parlamenti Közgyűlés rendszeres időközönként meghallgatásokat szervezhet. A meghallgatásokat az elnökség saját felelősségi körében szervezi meg, és azok lehetőséget biztosítanak olyan személyek meghívására, akik első kézből tudnak tájékoztatást adni az EURONEST Parlamenti Közgyűlés számára az érdeklődésre számot tartó politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális helyzetről.

28. cikk

Kapcsolatok a parlamenti együttműködési bizottságokkal és küldöttségekkel

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés együttműködésre kéri fel munkájában a hatályos megállapodások alapján létrehozott parlamenti együttműködési bizottságokat és küldöttségeket, valamint minden más, később létrehozott bizottságot és küldöttséget.

2.   E felkérésben szerepelhet különösen a meglévő parlamenti együttműködési bizottságoknak és küldöttségeknek az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszaka során tartott ülése.

29. cikk

A szervezés, részvétel, tolmácsolás és fordítás költségeinek finanszírozása

1.   A 12. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakának, az elnökség ülésének vagy valamelyik bizottság vagy munkacsoport ülésének otthont adó parlament felel az ülésszak vagy ülés szervezésével kapcsolatos gyakorlati intézkedésekért.

2.   Az elnökség javaslatára az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ajánlást tehet arra vonatkozóan, hogy az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakának, illetve valamelyik bizottság vagy munkacsoport ülésének megszervezésével kapcsolatos kiadások fedezését a többi parlament is pénzügyi hozzájárulásával segítse.

3.   A résztvevők úti-, tartózkodási és helyi utazási költségeit azon intézmény fedezi, amelynek képviseletét ellátják.

4.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakának, az elnökség ülésének, illetve valamely bizottság vagy munkacsoport ülésének otthont adó parlament viseli a szervezéssel kapcsolatos költségeket, az alábbi bekezdésekben meghatározott feltételek mellett.

5.   Amennyiben az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakát, az elnökség ülését, illetve valamelyik bizottság vagy munkacsoport ülését az Európai Parlament tevékenységi helyén tartják, az egyes ülések követelményeitől függően és az Európai Parlament Többnyelvűségi Magatartási Kódexének megfelelően az Európai Parlament – a 12. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül és saját nyelvi sokszínűségére való tekintettel – tolmácsolást biztosít az Európai Unió hivatalos nyelveire.

6.   Amennyiben az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakát, az elnökség ülését, illetve valamelyik bizottság vagy munkacsoport ülését az Európai Parlament tevékenységi helyén kívül tartják, az Európai Parlament a 12. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül és saját nyelvi sokszínűségére való tekintettel csak a Közgyűlés munkanyelveire és az Európai Unió azon hivatalos nyelveire biztosítja a tolmácsolást, amelyeket az Európai Parlament képviselői használni kívánnak, az Európai Parlament Többnyelvűségi Magatartási Kódexének megfelelően.

7.   Az Európai Parlament vállalja a felelősséget az EURONEST Parlamenti Közgyűlés által elfogadott hivatalos dokumentumoknak az Európai Unió hivatalos nyelveire történő lefordításáért. Az Európai Parlament – a kelet-európai partnerek parlamentjeinek beleegyezésével és saját nyelvi sokszínűségére való tekintettel – vállalja azon dokumentumoknak az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkanyelveire való lefordítását is, amelyeket az EURONEST Parlamenti Közgyűlés és szervei üléseinek előkészítéseként vagy azok során dolgoztak ki. A kelet-európai partnerek parlamentjei vállalják a felelősséget az EURONEST Parlamenti Közgyűlés által elfogadott hivatalos dokumentumoknak az országuk hivatalos nyelvére történő lefordításáért.

30. cikk

Főtitkárság

1.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlést a Közgyűlés munkájának előkészítésében és gördülékeny lebonyolításában a titkárság segíti, amely az EURONEST Parlamenti Közgyűlés mindkét ágából kiválasztott tisztviselőkből áll.

A titkárság támogatást nyújt a plenáris ülésekhez, valamint az elnökség, a bizottságok és a munkacsoportok számára. A Közgyűlés független szakmai támogatásának biztosítása érdekében a két ág előmozdítja a szoros együttműködést és a kapacitásépítést, valamint a titkárság különböző ágai közötti kölcsönös szakmai tapasztalatcserét.

2.   A titkárság személyzetének bérezését és egyéb személyzeti kiadásait saját parlamentjük fedezi.

3.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszakának vagy valamely bizottsági ülésnek otthont adó parlament segítséget nyújt ezen ülésszakok vagy ülések megszervezésében.

31. cikk

Az eljárási szabályzat értelmezése

A társelnökök, illetve felkérésükre az elnökség dönt az eljárási szabályzat értelmezésével kapcsolatos kérdésekben.

32. cikk

Az eljárási szabályzat módosítása

1.   Az eljárási szabályzat módosítását az elnökség javaslata alapján az EURONEST Parlamenti Közgyűlés fogadja el.

2.   A módosításokat a jelen levő képviselők kétharmados többségével kell elfogadni. Ha a szavazás kezdete előtt az Európai Parlament legalább két képviselőcsoportjához vagy az EURONEST Parlamenti Közgyűlés kelet-európai partnerekből álló ágának legalább két küldöttségéhez tartozó képviselőknek legalább az egytizede kérelmet nyújt be arra vonatkozóan, hogy a két ág külön szavazzon, ez esetben olyan szavazásra kerül sor, amelynek keretében a kelet-európai partnerekből álló ág képviselői és az európai parlamenti ág képviselői külön szavaznak. A szóban forgó szöveg csak akkor tekinthető elfogadottnak, ha mindkét ágban külön leadott szavazatok kétharmada azt támogatja.

3.   A szavazáskor hozott eltérő rendelkezés hiányában az eljárási szabályzat módosításai az elfogadást követő ülés első napján lépnek hatályba.

---

I. MELLÉKLET

HATÁSKÖRÖK, FELELŐSSÉGI KÖRÖK, TAGSÁG ÉS AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSAI

1. cikk

Négy állandó parlamenti bizottság jön létre a következő hatáskörökkel és felelősségi körökkel:

| — | a politikai és emberi jogi kérdésekkel, valamint a demokráciával foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

a politikai és emberi jogi kérdésekkel, valamint a demokráciával foglalkozó bizottság;

| — | a gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

a gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottság;

| — | az energiabiztonsággal foglalkozó bizottság; |
| --- | --- |

—

az energiabiztonsággal foglalkozó bizottság;

| — | a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság. |
| --- | --- |

—

a szociális kérdésekkel, oktatással, kultúrával és civil társadalommal foglalkozó bizottság.

Ez a bizottság a következőkkel kapcsolatos ügyekért felel:

| 1. | a szilárd, demokratikus intézmények kialakítása, a kormányzáshoz kapcsolódó kérdések és a politikai pártok szerepe; |
| --- | --- |

1.

a szilárd, demokratikus intézmények kialakítása, a kormányzáshoz kapcsolódó kérdések és a politikai pártok szerepe;

| 2. | a politikai párbeszéd előmozdítása, többoldalú bizalomépítő intézkedések, valamint a békés konfliktusrendezéshez történő hozzájárulás; |
| --- | --- |

2.

a politikai párbeszéd előmozdítása, többoldalú bizalomépítő intézkedések, valamint a békés konfliktusrendezéshez történő hozzájárulás;

| 3. | más nemzeti és nemzetközi szervezetekhez és parlamenti közgyűlésekhez fűződő kapcsolatok a feladatkörébe tartozó ügyekben; |
| --- | --- |

3.

más nemzeti és nemzetközi szervezetekhez és parlamenti közgyűlésekhez fűződő kapcsolatok a feladatkörébe tartozó ügyekben;

| 4. | béke, biztonság és stabilitás; |
| --- | --- |

4.

béke, biztonság és stabilitás;

| 5. | választási normák, a média szabályozása és a korrupció elleni küzdelem. |
| --- | --- |

5.

választási normák, a média szabályozása és a korrupció elleni küzdelem.

Ez a bizottság a következőkkel kapcsolatos ügyekért felel:

| 1. | az EU és a kelet-európai partnerek közötti, valamint a harmadik országokhoz és regionális szervezetekhez fűződő gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi kapcsolatok nyomon követése; |
| --- | --- |

1.

az EU és a kelet-európai partnerek közötti, valamint a harmadik országokhoz és regionális szervezetekhez fűződő gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi kapcsolatok nyomon követése;

| 2. | kapcsolatok az ezen a területen tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel (különösen a Kereskedelmi Világszervezettel) és regionális szinten a gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel; |
| --- | --- |

2.

kapcsolatok az ezen a területen tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel (különösen a Kereskedelmi Világszervezettel) és regionális szinten a gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel;

| 3. | műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések a nemzetközi jogi aktusok által szabályozott ágazatokban; |
| --- | --- |

3.

műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések a nemzetközi jogi aktusok által szabályozott ágazatokban;

| 4. | a partnerség finanszírozásával kapcsolatos intézkedések, beleértve az Európai Beruházási Bank eszközeinek és más ilyen típusú eszközök és mechanizmusok végrehajtásának nyomon követését; |
| --- | --- |

4.

a partnerség finanszírozásával kapcsolatos intézkedések, beleértve az Európai Beruházási Bank eszközeinek és más ilyen típusú eszközök és mechanizmusok végrehajtásának nyomon követését;

| 5. | szociális és humántőke-fejlesztés, szociális infrastruktúra és szolgáltatások, beleértve az egészségügyi kérdéseket is; |
| --- | --- |

5.

szociális és humántőke-fejlesztés, szociális infrastruktúra és szolgáltatások, beleértve az egészségügyi kérdéseket is;

| 6. | migráció és csereprogramok; |
| --- | --- |

6.

migráció és csereprogramok;

| 7. | fenntartható fejlődés, természeti erőforrások, globális felmelegedés és energiapolitika; |
| --- | --- |

7.

fenntartható fejlődés, természeti erőforrások, globális felmelegedés és energiapolitika;

| 8. | környezeti irányítás, regionális beruházás, éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

8.

környezeti irányítás, regionális beruházás, éghajlatváltozás;

| 9. | a közlekedési és távközlési hálózatok kölcsönös összekapcsolásának elősegítése; |
| --- | --- |

9.

a közlekedési és távközlési hálózatok kölcsönös összekapcsolásának elősegítése;

| 10. | a szabályozási környezet harmonizálása; |
| --- | --- |

10.

a szabályozási környezet harmonizálása;

| 11. | határokon átnyúló együttműködés. |
| --- | --- |

11.

határokon átnyúló együttműködés.

Ez a bizottság a következőkkel kapcsolatos ügyekért felel:

| 1. | a kölcsönös energiatámogatási és -biztonsági mechanizmusok fejlesztésének és megvalósításának nyomon követése; |
| --- | --- |

1.

a kölcsönös energiatámogatási és -biztonsági mechanizmusok fejlesztésének és megvalósításának nyomon követése;

| 2. | az energiabiztonságot és az energiaválságra való felkészülést szolgáló kapcsolatok erősítése; |
| --- | --- |

2.

az energiabiztonságot és az energiaválságra való felkészülést szolgáló kapcsolatok erősítése;

| 3. | az energiabiztonsági munkacsoport munkájának támogatása; |
| --- | --- |

3.

az energiabiztonsági munkacsoport munkájának támogatása;

| 4. | a partnerek energiapolitikái és energiaügyi jogszabályai közötti harmonizáció, valamint az ellátási és tranzitútvonalak diverzifikációjának nyomon követése; |
| --- | --- |

4.

a partnerek energiapolitikái és energiaügyi jogszabályai közötti harmonizáció, valamint az ellátási és tranzitútvonalak diverzifikációjának nyomon követése;

| 5. | az összekapcsolt és diverzifikált energiapiac létrehozásának támogatása. |
| --- | --- |

5.

az összekapcsolt és diverzifikált energiapiac létrehozásának támogatása.

Ez a bizottság a következőkkel kapcsolatos ügyekért felel:

| 1. | a kultúra és az oktatás terén folytatott együttműködés támogatása, valamint kapcsolatok az ezen a területen működő nemzetközi szervezetekkel és hivatalokkal; |
| --- | --- |

1.

a kultúra és az oktatás terén folytatott együttműködés támogatása, valamint kapcsolatok az ezen a területen működő nemzetközi szervezetekkel és hivatalokkal;

| 2. | az ifjúsággal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

2.

az ifjúsággal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdések;

| 3. | az információs társadalom fejlődésének és a média szerepének nyomon követése; |
| --- | --- |

3.

az információs társadalom fejlődésének és a média szerepének nyomon követése;

| 4. | az oktatás, nyelvtanulás, ifjúság és kutatás terén folytatott együttműködés támogatása; |
| --- | --- |

4.

az oktatás, nyelvtanulás, ifjúság és kutatás terén folytatott együttműködés támogatása;

| 5. | kapcsolatok a civil társadalom fórumával, valamint az EU és a kelet-európai partnerek nem kormányzati szervezeteivel; |
| --- | --- |

5.

kapcsolatok a civil társadalom fórumával, valamint az EU és a kelet-európai partnerek nem kormányzati szervezeteivel;

| 6. | a kulturális együttműködés és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása. |
| --- | --- |

6.

a kulturális együttműködés és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása.

2. cikk

1.   Mindegyik állandó bizottság legfeljebb 30 tagból áll, akik lehetőség szerint egyenlő számban érkeznek az EURONEST Parlamenti Közgyűlés mindkét ágából és tükrözik a Közgyűlés összetételét. Az állandó bizottságok méretéről és összetételéről az elnökség javaslatára az EURONEST Parlamenti Közgyűlés dönt.

2.   Az EURONEST Parlamenti Közgyűlés minden tagja jogosult arra, hogy az egyik állandó bizottság tagja legyen. Kivételes esetben egy képviselő lehet két állandó bizottság tagja is.

3.   A képviselőket az egyes parlamentek által meghatározott eljárással összhangban nevezik ki oly módon, hogy az összetétel lehetőség szerint minél pontosabban tükrözze az Európai Parlamentben, illetve a kelet-európai partnerágban képviselt különböző képviselőcsoportokat és küldöttségeket.

3. cikk

1.   A bizottságok saját tagjaik közül elnökséget választanak, amely két egyenlő jogállású társelnökből (egy-egy társelnök az EURONEST Parlamenti Közgyűlés két ágából) és négy alelnökből (két-két alelnök az EURONEST Parlamenti Közgyűlés két ágából) áll, akiknek választási eljárásairól és hivatali idejéről az egyes ágak döntenek.

2.   A két társelnök közösen dönt arról, hogy melyikük elnököl a bizottság egyes ülésein.

3.   A bizottságok előadókat jelölhetnek ki, hogy megvizsgáljanak a hatáskörükbe tartozó konkrét kérdéseket, és az elnökség felhatalmazása mellett az eljárási szabályzattal összhangban kidolgozzák az EURONEST Parlamenti Közgyűlésnek benyújtandó jelentéseket.

4.   Az állandó bizottságok jelentés készítése nélkül is megvitathatják napirendi pontjaikat, és írásban értesíthetik az elnökséget arról, hogy a szóban forgó napirendi pontokat megvitatták.

5.   A bizottságok beszámolnak az EURONEST Parlamenti Közgyűlésnek tevékenységükről.

4. cikk

1.   A bizottságok évente legfeljebb kétszer, a társelnökök összehívására üléseznek. Az egyik ülést az EURONEST Parlamenti Közgyűlés ülésszaka alatt kell megtartani.

2.   A bizottságban való megvitatás céljából bármelyik képviselő módosítást terjeszthet elő.

3.   Eljárásjogi szempontból a bizottságok üléseire az EURONEST Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatát kell értelemszerűen alkalmazni, különösen azt a rendelkezést, amely alapján a bizottság akkor határozatképes, ha mindkét ágból a képviselők legalább egyharmada jelen van.

4.   Valamennyi ülés nyilvános, kivéve, ha egy bizottság másként határoz.

---

II. MELLÉKLET

A SZÖVEGEK HOSSZA

A következő mennyiségi korlátozások alkalmazandók a fordítás és sokszorosítás céljából benyújtott szövegekre:

| — | munkacsoportok üléseinek és tényfeltáró küldöttségeknek az indokolásai, előkészítő munkadokumentumai és jegyzőkönyvei: 6 oldal. |
| --- | --- |

—

munkacsoportok üléseinek és tényfeltáró küldöttségeknek az indokolásai, előkészítő munkadokumentumai és jegyzőkönyvei: 6 oldal.

| — | jelentésekbe foglalt és sürgős témáról szóló állásfoglalásra irányuló indítványok: 4 oldal, beleértve a preambulumbekezdéseket, de bevezető hivatkozások nélkül. |
| --- | --- |

—

jelentésekbe foglalt és sürgős témáról szóló állásfoglalásra irányuló indítványok: 4 oldal, beleértve a preambulumbekezdéseket, de bevezető hivatkozások nélkül.

Egy oldal 1 500 nyomtatott karakterből áll, szóközök nélkül.

E melléklet az elnökség döntésével módosítható.

---