# Uradni list C 199E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.199.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 199E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 557. julij 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.199.slv

Uradni list

Evropske unije

C 199E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 557. julij 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 8. marec–10. marec 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 165 E, 7.6.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 8. marec 2011 |
| 2012/C 199E/01 | Splošna varnost proizvodov in nadzor trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | Obvladovanje gripe H1N1Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o oceni ukrepov za obvladovanje gripe H1N1 v letih 2009 in 2010 v EU (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Inovativno financiranje na svetovni in evropski ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Zmanjšanje neenakosti na področju zdravjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (2010/2102(INI)) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Kmetijstvo in mednarodna trgovinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o kmetijstvu EU in mednarodni trgovini (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | Primanjkljaj beljakovin v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | Enakost žensk in moških – 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | Revščina ženskResolucija Evropskega parlamenta 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (2010/2162(INI)) | 77 |
| 2012/C 199E/10 | Obnovitev vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizumeIzjava Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obnovitvi vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizume | 89 |
| | Sreda, 9. marec 2011 |
| 2012/C 199E/11 | Smernice za proračun 2012 - oddelki I, II in IV do XResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | Strategija EU za atlantsko regijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo | 95 |
| 2012/C 199E/13 | Poročilo o napredku Turčije 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010 | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Vključevanje Črne gore v evropske integracijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o vključevanju Črne gore v evropske integracije | 106 |
| 2012/C 199E/15 | Strategija EU o vključevanju RomovResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Industrijska politika za dobo globalizacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2010/2095(INI)) | 131 |
| | Četrtek, 10. marec 2011 |
| 2012/C 199E/17 | Madžarski zakon o medijihResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih | 154 |
| 2012/C 199E/18 | Južno sosedstvo, zlasti Libija, vključno s humanitarnimi vidikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji | 158 |
| 2012/C 199E/19 | Pristop EU do IranaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pristopu EU v odnosih z Iranom (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | 16. zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove pravice (Ženeva, od 28. februarja do 25. marca 2011)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o prednostnih nalogah v zvezi s 16. zasedanjem Sveta OZN za človekove pravice in pregledom za leto 2011 | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakistan - umor ministra za manjšine Šabaza BatijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru Šabaza Batija | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Belorusija, zlasti primera Aleša Mihaljeviča in Natalije RadineResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Belorusiji (zlasti o primerih Alesa Mihaljeviča in Natalije Radine) | 182 |
| 2012/C 199E/23 | Razmere in kulturna dediščina v Kašgarju (Ujgurska avtonomna pokrajina Xinjiang, Kitajska)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska) | 185 |
| 2012/C 199E/24 | Priprava evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacijeIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije | 187 |
| 2012/C 199E/25 | Trki težkih tovornih vozilIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o trkih težkih tovornih vozil | 188 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 8. marec–10. marec 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 165 E, 7.6.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 8. marec 2011

2012/C 199E/01

Splošna varnost proizvodov in nadzor trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

Obvladovanje gripe H1N1Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o oceni ukrepov za obvladovanje gripe H1N1 v letih 2009 in 2010 v EU (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Inovativno financiranje na svetovni in evropski ravniResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Zmanjšanje neenakosti na področju zdravjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (2010/2102(INI))

37

2012/C 199E/06

Kmetijstvo in mednarodna trgovinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o kmetijstvu EU in mednarodni trgovini (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

Primanjkljaj beljakovin v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

Enakost žensk in moških – 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

Revščina ženskResolucija Evropskega parlamenta 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (2010/2162(INI))

77

2012/C 199E/10

Obnovitev vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizumeIzjava Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obnovitvi vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizume

89

Sreda, 9. marec 2011

2012/C 199E/11

Smernice za proračun 2012 - oddelki I, II in IV do XResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

Strategija EU za atlantsko regijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo

95

2012/C 199E/13

Poročilo o napredku Turčije 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010

98

2012/C 199E/14

Vključevanje Črne gore v evropske integracijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o vključevanju Črne gore v evropske integracije

106

2012/C 199E/15

Strategija EU o vključevanju RomovResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Industrijska politika za dobo globalizacijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2010/2095(INI))

131

Četrtek, 10. marec 2011

2012/C 199E/17

Madžarski zakon o medijihResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih

154

2012/C 199E/18

Južno sosedstvo, zlasti Libija, vključno s humanitarnimi vidikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji

158

2012/C 199E/19

Pristop EU do IranaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pristopu EU v odnosih z Iranom (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

16. zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove pravice (Ženeva, od 28. februarja do 25. marca 2011)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o prednostnih nalogah v zvezi s 16. zasedanjem Sveta OZN za človekove pravice in pregledom za leto 2011

172

2012/C 199E/21

Pakistan - umor ministra za manjšine Šabaza BatijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru Šabaza Batija

179

2012/C 199E/22

Belorusija, zlasti primera Aleša Mihaljeviča in Natalije RadineResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Belorusiji (zlasti o primerih Alesa Mihaljeviča in Natalije Radine)

182

2012/C 199E/23

Razmere in kulturna dediščina v Kašgarju (Ujgurska avtonomna pokrajina Xinjiang, Kitajska)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska)

185

2012/C 199E/24

Priprava evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacijeIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije

187

2012/C 199E/25

Trki težkih tovornih vozilIzjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o trkih težkih tovornih vozil

188

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. marec 2011 |
| 2012/C 199E/26 | Zahteva za odvzem imunitete Elmarju BrokuSklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Elmarju Broku (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. marec 2011

2012/C 199E/26

Zahteva za odvzem imunitete Elmarju BrokuSklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Elmarju Broku (2010/2283(IMM))

190

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 8. marec 2011 |
| 2012/C 199E/27 | Imenovanje člana Evropskega računskega sodišča (Harald Wögerbauer-AT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o imenovanju Haralda Wögerbauerja za člana Računskega sodišča (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | Ribolov v območju Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) [Sprememba 1] | 194 |
| PRILOGA I | 208 |
| PRILOGA II | 212 |
| PRILOGA III | 215 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. marec 2011

2012/C 199E/27

Imenovanje člana Evropskega računskega sodišča (Harald Wögerbauer-AT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o imenovanju Haralda Wögerbauerja za člana Računskega sodišča (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

Ribolov v območju Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) [Sprememba 1]

Evropskega parlamenta in

194

PRILOGA I

208

PRILOGA II

212

PRILOGA III

215

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 8. marec–10. marec 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 165 E, 7.6.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 8. marec 2011

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/1

---

Torek, 8. marec 2011Splošna varnost proizvodov in nadzor trga

P7_TA(2011)0076

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/15/EU z dne 16. decembra 2009 o smernicah za upravljanje hitrega informacijskega sistema Skupnosti (RAPEX) iz člena 12 in postopka obveščanja iz člena 11 Direktive 2001/95/ES (direktiva o splošni varnosti proizvodov) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2010/15/EU z dne 16. decembra 2009 o smernicah za upravljanje hitrega informacijskega sistema Skupnosti (RAPEX) iz člena 12 in postopka obveščanja iz člena 11 Direktive 2001/95/ES (direktiva o splošni varnosti proizvodov) (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (KOM(2008)0905), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (KOM(2008)0905),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov: povzetek predvidenih ukrepov, ki ga je 18. maja 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov: povzetek predvidenih ukrepov, ki ga je 18. maja 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju programa z naslovom Usklajevanje z novim zakonodajnim okvirom (Sklep št. 768/2008/ES), ki ga je 15. aprila 2010 pripravil generalni direktorat za podjetništvo in industrijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa z naslovom Usklajevanje z novim zakonodajnim okvirom (Sklep št. 768/2008/ES), ki ga je 15. aprila 2010 pripravil generalni direktorat za podjetništvo in industrijo,

| — | ob upoštevanju programa z naslovom Revizija Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov, ki ga je 25. marca 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa z naslovom Revizija Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov, ki ga je 25. marca 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o razmerju med Direktivo o splošni varnosti proizvodov 2001/95/ES in določbami o nadzoru trga iz Uredbe (ES) št. 765/2008, ki ga je 2. marca 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o razmerju med Direktivo o splošni varnosti proizvodov 2001/95/ES in določbami o nadzoru trga iz Uredbe (ES) št. 765/2008, ki ga je 2. marca 2010 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov: določitev ključnih vprašanj, ki ga je 15. septembra 2009 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov: določitev ključnih vprašanj, ki ga je 15. septembra 2009 pripravil generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta o nadzoru trga v državah članicah, ki ga je naročil odbor IMCO in je bil objavljen oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta o nadzoru trga v državah članicah, ki ga je naročil odbor IMCO in je bil objavljen oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga, ki ga je naročil odbor IMCO in je bil objavljen septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga, ki ga je naročil odbor IMCO in je bil objavljen septembra 2010,

| — | ob upoštevanju delavnice o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga, ki je potekala 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delavnice o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga, ki je potekala 30. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju tristranskega vrha EU-ZDA-Kitajska v Šanghaju 25. in 26. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega vrha EU-ZDA-Kitajska v Šanghaju 25. in 26. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0033/2011),

| A. | ker je nujno treba zagotoviti varnost vseh proizvodov, danih na trg EU, da bi med drugim zagotovili visoko stopnjo varstva potrošnikov, |
| --- | --- |

A.

ker je nujno treba zagotoviti varnost vseh proizvodov, danih na trg EU, da bi med drugim zagotovili visoko stopnjo varstva potrošnikov,

| B. | ker je bil julija 2008 sprejet nov zakonodajni okvir, od 1. januarja 2010 pa se uporablja nova Uredba (ES) št. 765/2008 o nadzoru trga, |
| --- | --- |

B.

ker je bil julija 2008 sprejet nov zakonodajni okvir, od 1. januarja 2010 pa se uporablja nova Uredba (ES) št. 765/2008 o nadzoru trga,

| C. | ker je treba Direktivo 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov (v nadaljevanju: DSVP), ki na ravni Skupnosti določa varnostne zahteve za proizvode za potrošnike, pregledati in uskladiti z novim zakonodajnim okvirom, in sicer s povezovanjem, zlasti z uredbo o nadzoru trga, |
| --- | --- |

C.

ker je treba Direktivo 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov (v nadaljevanju: DSVP), ki na ravni Skupnosti določa varnostne zahteve za proizvode za potrošnike, pregledati in uskladiti z novim zakonodajnim okvirom, in sicer s povezovanjem, zlasti z uredbo o nadzoru trga,

| D. | ker zakonodajni okvir o varnosti proizvodov in nadzoru trga sestavljajo tri plasti zakonskih aktov (DSVP, nov zakonodajni okvir in direktive o uskladitvi posameznih sektorjev), kar povzroča negotovost in zmedo na notranjem trgu, |
| --- | --- |

D.

ker zakonodajni okvir o varnosti proizvodov in nadzoru trga sestavljajo tri plasti zakonskih aktov (DSVP, nov zakonodajni okvir in direktive o uskladitvi posameznih sektorjev), kar povzroča negotovost in zmedo na notranjem trgu,

| E. | ker se stopnja nadzora trga precej razlikuje med državami članicami in ker številne države članice niso določile potrebnih virov za učinkovit nadzor trga in različno tolmačijo „proizvode, ki pomenijo resno nevarnost“, kar lahko ustvari ovire za prosti pretok blaga, izkrivlja konkurenco in ogrozi varnost potrošnikov na notranjem trgu, |
| --- | --- |

E.

ker se stopnja nadzora trga precej razlikuje med državami članicami in ker številne države članice niso določile potrebnih virov za učinkovit nadzor trga in različno tolmačijo „proizvode, ki pomenijo resno nevarnost“, kar lahko ustvari ovire za prosti pretok blaga, izkrivlja konkurenco in ogrozi varnost potrošnikov na notranjem trgu,

| F. | ker so sodelovanje med organi za nadzor trga in skupni ukrepi za nadzor trga nujni in bi jih bilo treba še okrepiti ter jim nameniti sredstva, |
| --- | --- |

F.

ker so sodelovanje med organi za nadzor trga in skupni ukrepi za nadzor trga nujni in bi jih bilo treba še okrepiti ter jim nameniti sredstva,

| G. | ker uredbe v primerjavi z direktivami prinašajo jasnost, predvidljivost in učinkovitost, kot je navedeno tudi v poročilu Maria Montija, |
| --- | --- |

G.

ker uredbe v primerjavi z direktivami prinašajo jasnost, predvidljivost in učinkovitost, kot je navedeno tudi v poročilu Maria Montija,

Nadzor trga

Uvod

| 1. | je prepričan, da sedanji zakonodajni okvir za nadzor trga ne zagotavlja zadostne skladnosti ter ga je zato treba pregledati in nadalje uskladiti; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da sedanji zakonodajni okvir za nadzor trga ne zagotavlja zadostne skladnosti ter ga je zato treba pregledati in nadalje uskladiti;

| 2. | predlaga Komisiji, naj vzpostavi skupni evropski okvir za nadzor trga glede vseh proizvodov, ki so na notranjem trgu EU ali nanj vstopajo; poziva Komisijo, naj odigra dejavnejšo vlogo pri usklajevanju dejavnosti evropskih organov za nadzor trga, carinskih organov in pristojnih organov v državah članicah; |
| --- | --- |

2.

predlaga Komisiji, naj vzpostavi skupni evropski okvir za nadzor trga glede vseh proizvodov, ki so na notranjem trgu EU ali nanj vstopajo; poziva Komisijo, naj odigra dejavnejšo vlogo pri usklajevanju dejavnosti evropskih organov za nadzor trga, carinskih organov in pristojnih organov v državah članicah;

| 3. | poziva države članice in Komisijo, naj namenijo primerna sredstva za učinkovite dejavnosti nadzora trga; poudarja, da lahko pomanjkljivi sistemi za nadzor trga povzročajo izkrivljanje konkurence, ogrožajo varnost potrošnikov in spodjedajo zaupanje državljanov v notranji trg; poudarja, da je zelo pomembno zavarovati zunanje meje enotnega trga, zlasti večja pomorska pristanišča, ter Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe proti nezakonitim proizvodom iz tretjih držav; predlaga, da Komisija opravi celovito oceno točk za vstop proizvodov na trg EU, vključno z oceno sredstev, ki so potrebna za zagotovitev ustreznega nadzora; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice in Komisijo, naj namenijo primerna sredstva za učinkovite dejavnosti nadzora trga; poudarja, da lahko pomanjkljivi sistemi za nadzor trga povzročajo izkrivljanje konkurence, ogrožajo varnost potrošnikov in spodjedajo zaupanje državljanov v notranji trg; poudarja, da je zelo pomembno zavarovati zunanje meje enotnega trga, zlasti večja pomorska pristanišča, ter Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe proti nezakonitim proizvodom iz tretjih držav; predlaga, da Komisija opravi celovito oceno točk za vstop proizvodov na trg EU, vključno z oceno sredstev, ki so potrebna za zagotovitev ustreznega nadzora;

| 4. | poziva države članice, naj usklajeno sprejmejo odvračalne kazni, vključno z velikimi globami, za gospodarske subjekte, ki namerno uvedejo nevarne ali neskladne proizvode na enotni trg; predlaga, naj bodo prepovedi proizvodov čim večkrat javno objavljene, da se poveča vidnost nadzora na mejah in nadzora trga ter da bi gospodarske subjekte odvrnili od nezakonitega poslovanja; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj usklajeno sprejmejo odvračalne kazni, vključno z velikimi globami, za gospodarske subjekte, ki namerno uvedejo nevarne ali neskladne proizvode na enotni trg; predlaga, naj bodo prepovedi proizvodov čim večkrat javno objavljene, da se poveča vidnost nadzora na mejah in nadzora trga ter da bi gospodarske subjekte odvrnili od nezakonitega poslovanja;

| 5. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organi za nadzor trga in carinskimi organi še naprej sofinancira skupne ukrepe za nadzor trga; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organi za nadzor trga in carinskimi organi še naprej sofinancira skupne ukrepe za nadzor trga;

| 6. | poudarja, da si morajo države članice izmenjevati najboljše prakse; poziva k skupnemu sodelovanju, združevanju znanja in izkušenj ter izmenjavi najboljših praks med organi za nadzor trga; opozarja na pomen sodelovanja med carinskimi organi in organi za nadzor trga na zunanjih mejah pri opravljanju ustreznih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost; priznava pomemben prispevek, ki ga ima danes PROSAFE pri usklajevanju skupnih ukrepov za nadzor trga in izmenjavi preizkušenih in preverjenih praks v okviru DSVP; zato poziva Komisijo, naj preuči, pod katerimi pogoji bi lahko bil PROSAFE platforma za razširjeno usklajevanje med državami članicami za harmonizirane in neharmonizirane proizvode; meni, da je to nujno za vzpostavitev pravne osnove in zagotovitev, da bo imel PROSAFE dovolj sredstev za izpolnjevanje te naloge; poudarja, da usklajevanje prek mreže PROSAFE danes ovirajo omejena sredstva in neformalna struktura; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da si morajo države članice izmenjevati najboljše prakse; poziva k skupnemu sodelovanju, združevanju znanja in izkušenj ter izmenjavi najboljših praks med organi za nadzor trga; opozarja na pomen sodelovanja med carinskimi organi in organi za nadzor trga na zunanjih mejah pri opravljanju ustreznih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost; priznava pomemben prispevek, ki ga ima danes PROSAFE pri usklajevanju skupnih ukrepov za nadzor trga in izmenjavi preizkušenih in preverjenih praks v okviru DSVP; zato poziva Komisijo, naj preuči, pod katerimi pogoji bi lahko bil PROSAFE platforma za razširjeno usklajevanje med državami članicami za harmonizirane in neharmonizirane proizvode; meni, da je to nujno za vzpostavitev pravne osnove in zagotovitev, da bo imel PROSAFE dovolj sredstev za izpolnjevanje te naloge; poudarja, da usklajevanje prek mreže PROSAFE danes ovirajo omejena sredstva in neformalna struktura;

| 7. | poziva države članice EU, naj si poizvedbe in študije v zvezi z varnostjo proizvodov izmenjujejo z drugimi državami članicami; meni, da bi bilo treba vključiti referenčne številke zadevnih proizvodov, da bi drugim organom olajšali prepoznavanje, saj bi jim lahko koristilo, če bi prevedli in uporabili informacije iz študij; poziva države članice, naj svojim pristojnim organom omogočijo sprejem ukrepov za nadzor trga na podlagi rezultatov preskusov ali študij, vključno s tistimi, ki so jih predložile druge države članice, da se prepreči podvajanje dela; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice EU, naj si poizvedbe in študije v zvezi z varnostjo proizvodov izmenjujejo z drugimi državami članicami; meni, da bi bilo treba vključiti referenčne številke zadevnih proizvodov, da bi drugim organom olajšali prepoznavanje, saj bi jim lahko koristilo, če bi prevedli in uporabili informacije iz študij; poziva države članice, naj svojim pristojnim organom omogočijo sprejem ukrepov za nadzor trga na podlagi rezultatov preskusov ali študij, vključno s tistimi, ki so jih predložile druge države članice, da se prepreči podvajanje dela;

| 8. | predlaga ustanovitev uradov za izobraževanje o varnosti proizvodov, npr. v okviru kontaktnih služb o proizvodih, ki lahko olajšajo usposabljanje in prenos informacij med gospodarskimi panogami; |
| --- | --- |

8.

predlaga ustanovitev uradov za izobraževanje o varnosti proizvodov, npr. v okviru kontaktnih služb o proizvodih, ki lahko olajšajo usposabljanje in prenos informacij med gospodarskimi panogami;

| 9. | poziva Komisijo, naj ustanovi javno podatkovno zbirko o varnosti proizvodov za potrošnike, vključno s platformo za pritožbe, po možnosti na podlagi že obstoječih regionalnih in nacionalnih sistemov v državah članicah; meni, da bo to povečalo čezmejno ozaveščenost o nevarnih proizvodih na notranjem trgu in potrošnikom omogočilo, da pristojne organe elektronsko obvestijo o nevarnih proizvodih; meni, da bi lahko to zbirko ustvarili z razvojem obstoječih podatkovnih zbirk, kot sta Evropski sistem za nadzor trga (ICSMS) in podatkovna zbirka o poškodbah (IDB); poudarja, da mora imeti ta zbirka pravno podlago, poročanje držav članic pa mora biti obvezno; poziva k ustanovitvi sistema statističnih podatkov o nesrečah, temelječega na tej podatkovni zbirki, na podlagi katerega bi se objavljala obvezna letna poročila; poziva, da mora biti ta podatkovna zbirka javno dostopna, obenem pa je treba zagotoviti zaupnost za podjetja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj ustanovi javno podatkovno zbirko o varnosti proizvodov za potrošnike, vključno s platformo za pritožbe, po možnosti na podlagi že obstoječih regionalnih in nacionalnih sistemov v državah članicah; meni, da bo to povečalo čezmejno ozaveščenost o nevarnih proizvodih na notranjem trgu in potrošnikom omogočilo, da pristojne organe elektronsko obvestijo o nevarnih proizvodih; meni, da bi lahko to zbirko ustvarili z razvojem obstoječih podatkovnih zbirk, kot sta Evropski sistem za nadzor trga (ICSMS) in podatkovna zbirka o poškodbah (IDB); poudarja, da mora imeti ta zbirka pravno podlago, poročanje držav članic pa mora biti obvezno; poziva k ustanovitvi sistema statističnih podatkov o nesrečah, temelječega na tej podatkovni zbirki, na podlagi katerega bi se objavljala obvezna letna poročila; poziva, da mora biti ta podatkovna zbirka javno dostopna, obenem pa je treba zagotoviti zaupnost za podjetja;

| 10. | poudarja, da globalizacija, vse več zunanjega izvajanja in povečevanje mednarodne trgovine pomenijo, da se na trgih po vsem svetu trguje z vedno več izdelki; meni, da je tesno sodelovanje med globalnimi regulatorji in drugimi zainteresiranimi stranmi na področju varnosti potrošniških izdelkov bistveno za obravnavanje izzivov, ki jih povzročajo zapletene dobavne verige in večji obseg trgovine; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da globalizacija, vse več zunanjega izvajanja in povečevanje mednarodne trgovine pomenijo, da se na trgih po vsem svetu trguje z vedno več izdelki; meni, da je tesno sodelovanje med globalnimi regulatorji in drugimi zainteresiranimi stranmi na področju varnosti potrošniških izdelkov bistveno za obravnavanje izzivov, ki jih povzročajo zapletene dobavne verige in večji obseg trgovine;

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi mednarodno sodelovanje v okviru Mednarodnega odbora za zdravje in varnost potrošniških proizvodov (ICPSC) za izmenjavo preizkušenih in preverjenih praks ter skupno preprečevanje proizvodnje nevarnih snovi v tretjih državah, ki so namenjene izvozu na evropski enotni trg; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj okrepi mednarodno sodelovanje v okviru Mednarodnega odbora za zdravje in varnost potrošniških proizvodov (ICPSC) za izmenjavo preizkušenih in preverjenih praks ter skupno preprečevanje proizvodnje nevarnih snovi v tretjih državah, ki so namenjene izvozu na evropski enotni trg;

Revizija DSVP

Uskladitev DSVP in novega zakonodajnega okvira – nova uredba o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga

| 12. | podpira revizijo DSVP in Uredbe (ES) št. 765/2008 glede opredelitev pojmov in obveznosti za gospodarske subjekte, kot so opredeljene v Sklepu št. 768/2008/ES, pri čemer je treba preprečiti nastanek nepotrebnih upravnih obremenitev, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da je ena sama uredba edini način, da se za vse proizvode zagotovi enoten sistem za nadzor trga; zato poziva Komisijo, naj za vse proizvode vzpostavi en sistem za nadzor trga, temelječ na zakonodajnem aktu, ki bo zajemal tako DSVP kot Uredbo (ES) št. 765/2008; meni, da bi bilo treba ta novi zakonodajni akt pripraviti za dosego visoke ravni varnosti proizvodov in nadzora trga, pri tem pa pojasniti pravno podlago in upoštevati natančneje oblikovane določbe v obeh obstoječih zakonodajnih aktih; |
| --- | --- |

12.

podpira revizijo DSVP in Uredbe (ES) št. 765/2008 glede opredelitev pojmov in obveznosti za gospodarske subjekte, kot so opredeljene v Sklepu št. 768/2008/ES, pri čemer je treba preprečiti nastanek nepotrebnih upravnih obremenitev, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da je ena sama uredba edini način, da se za vse proizvode zagotovi enoten sistem za nadzor trga; zato poziva Komisijo, naj za vse proizvode vzpostavi en sistem za nadzor trga, temelječ na zakonodajnem aktu, ki bo zajemal tako DSVP kot Uredbo (ES) št. 765/2008; meni, da bi bilo treba ta novi zakonodajni akt pripraviti za dosego visoke ravni varnosti proizvodov in nadzora trga, pri tem pa pojasniti pravno podlago in upoštevati natančneje oblikovane določbe v obeh obstoječih zakonodajnih aktih;

| 13. | poziva k uskladitvi zahtev po sledljivosti v DSVP in novem zakonodajnem okviru, da bi zagotovili dosleden sistem sledljivosti brez ustvarjanja novih birokratskih ovir; |
| --- | --- |

13.

poziva k uskladitvi zahtev po sledljivosti v DSVP in novem zakonodajnem okviru, da bi zagotovili dosleden sistem sledljivosti brez ustvarjanja novih birokratskih ovir;

| 14. | poziva Komisijo, naj razmisli o razvoju natančnejših meril za ocenjevanje varnosti in tveganj zaradi neskladnosti proizvodov z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj razmisli o razvoju natančnejših meril za ocenjevanje varnosti in tveganj zaradi neskladnosti proizvodov z zakonodajo EU;

Dodatne posebne spremembe DSVP

| 15. | šteje za problematično, da proizvodi ponudnikov storitev niso zajeti v sedanji DSVP, kar pomeni, da se splošne varnostne zahteve uporabljajo, kadar s proizvodom ravna potrošnik v prostorih ponudnika storitev, kadar pa z istim proizvodom ravna ponudnik storitev, pa ne; poudarja potrebo po zapolnitvi te pravne vrzeli; |
| --- | --- |

15.

šteje za problematično, da proizvodi ponudnikov storitev niso zajeti v sedanji DSVP, kar pomeni, da se splošne varnostne zahteve uporabljajo, kadar s proizvodom ravna potrošnik v prostorih ponudnika storitev, kadar pa z istim proizvodom ravna ponudnik storitev, pa ne; poudarja potrebo po zapolnitvi te pravne vrzeli;

| 16. | poziva k poenostavitvi evropske zakonodaje o varnosti proizvodov, zlasti glede ciljev „boljše priprave zakonodaje“ in „najprej pomisli na male“, ki si jih je zastavila Komisija v sporočilu „K aktu za enotni trg“, ter spodbuja vključitev določb o proizvodih, ki spominjajo na hrano, v revidirani predlog; |
| --- | --- |

16.

poziva k poenostavitvi evropske zakonodaje o varnosti proizvodov, zlasti glede ciljev „boljše priprave zakonodaje“ in „najprej pomisli na male“, ki si jih je zastavila Komisija v sporočilu „K aktu za enotni trg“, ter spodbuja vključitev določb o proizvodih, ki spominjajo na hrano, v revidirani predlog;

| 17. | poziva, da bi za zagotovitev varnosti najširšega obsega posebej ranljivih potrošnikov vključili navedbo invalidov (skupaj z navajanjem otrok in starejših, ki so že zajeti); |
| --- | --- |

17.

poziva, da bi za zagotovitev varnosti najširšega obsega posebej ranljivih potrošnikov vključili navedbo invalidov (skupaj z navajanjem otrok in starejših, ki so že zajeti);

| 18. | poziva Komisijo, naj za proizvajalce določi obveznost pripravljanja analiz tveganja v fazi zasnove; poziva, naj se v primeru ugotovitve tveganj slednja navedejo v dokumentaciji, ta pa da na voljo javnim organom; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj za proizvajalce določi obveznost pripravljanja analiz tveganja v fazi zasnove; poziva, naj se v primeru ugotovitve tveganj slednja navedejo v dokumentaciji, ta pa da na voljo javnim organom;

Nujni ukrepi Skupnosti

| 19. | poudarja potrebo po učinkovitejšem zakonodajnem okviru, ki bi omogočal hitre posege in zanesljive dolgoročne rešitve brez prenašanja političnih odločitev na organe za standardizacijo ali Komisijo, kadar ni jasnega niza bistvenih zahtev politike, kakršen obstaja pri usklajeni zakonodaji; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po učinkovitejšem zakonodajnem okviru, ki bi omogočal hitre posege in zanesljive dolgoročne rešitve brez prenašanja političnih odločitev na organe za standardizacijo ali Komisijo, kadar ni jasnega niza bistvenih zahtev politike, kakršen obstaja pri usklajeni zakonodaji;

Sledljivost

| 20. | poudarja, da bi bilo treba proizvode, ki pomenijo resno nevarnost, čim prej trajno umakniti ali odpoklicati s trga, zagotoviti pa je treba tudi sledljivost prek celotne dobavne verige, kar zahteva zadostna sredstva za organe za nadzor trga; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi bilo treba proizvode, ki pomenijo resno nevarnost, čim prej trajno umakniti ali odpoklicati s trga, zagotoviti pa je treba tudi sledljivost prek celotne dobavne verige, kar zahteva zadostna sredstva za organe za nadzor trga;

| 21. | poudarja, da je pomembna zanesljiva sledljivost na vseh stopnjah življenjskega cikla proizvodov, obenem pa je treba zagotoviti, da se zaradi tega ne bi povečale upravne obremenitve; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je pomembna zanesljiva sledljivost na vseh stopnjah življenjskega cikla proizvodov, obenem pa je treba zagotoviti, da se zaradi tega ne bi povečale upravne obremenitve;

| 22. | poudarja, kako pomembna sta sledljivost izdelkov in sledenje etiket za določitev države izvora izdelka in odgovornega proizvajalca; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembna sta sledljivost izdelkov in sledenje etiket za določitev države izvora izdelka in odgovornega proizvajalca;

| 23. | vztraja pri učinkovitem izvrševanju že vzpostavljenih postopkov za identifikacijo; spodbuja Komisijo, naj oceni in ovrednoti uporabo novih tehnologij, pri čemer upošteva, da bi morala biti uporaba novih tehnologij sorazmerna in ne bi smela ogrožati zasebnosti, varnosti in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

23.

vztraja pri učinkovitem izvrševanju že vzpostavljenih postopkov za identifikacijo; spodbuja Komisijo, naj oceni in ovrednoti uporabo novih tehnologij, pri čemer upošteva, da bi morala biti uporaba novih tehnologij sorazmerna in ne bi smela ogrožati zasebnosti, varnosti in varstva potrošnikov;

| 24. | vseeno poudarja, da ne bi smeli vsiljevati ene same tehnične rešitve kot uradnega sistema/metode sledljivosti na trgu EU, in poziva k splošni sorazmernosti; |
| --- | --- |

24.

vseeno poudarja, da ne bi smeli vsiljevati ene same tehnične rešitve kot uradnega sistema/metode sledljivosti na trgu EU, in poziva k splošni sorazmernosti;

| 25. | poudarja potrebo po izboljšanju in nadaljnji krepitvi izmenjave podatkov v okviru sistema RAPEX v zvezi z nevarnimi proizvodi iz tretjih držav (kot sta Kitajska in Indija) in po oceni njegovih zadnjih študij; |
| --- | --- |

25.

poudarja potrebo po izboljšanju in nadaljnji krepitvi izmenjave podatkov v okviru sistema RAPEX v zvezi z nevarnimi proizvodi iz tretjih držav (kot sta Kitajska in Indija) in po oceni njegovih zadnjih študij;

RAPEX

| 26. | priznava, da je RAPEX koristno in učinkovito orodje za širjenje informacij med državami članicami o sprejetih ukrepih glede nevarnih proizvodov, vendar meni, da bi ga bilo mogoče še izboljšati; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je RAPEX koristno in učinkovito orodje za širjenje informacij med državami članicami o sprejetih ukrepih glede nevarnih proizvodov, vendar meni, da bi ga bilo mogoče še izboljšati;

| 27. | poziva Komisijo, naj strokovnjakom za varnost proizvodov, proizvajalcem, trgovinskim in potrošniškim organizacijam in nacionalnim organom omogoči dostop do vseh ustreznih informacij ob hkratnem zagotavljanju potrebne zaupnosti; poziva Komisijo, naj poveča osveščenost o sistemu RAPEX in sistemu odpoklica EU zunaj EU; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj strokovnjakom za varnost proizvodov, proizvajalcem, trgovinskim in potrošniškim organizacijam in nacionalnim organom omogoči dostop do vseh ustreznih informacij ob hkratnem zagotavljanju potrebne zaupnosti; poziva Komisijo, naj poveča osveščenost o sistemu RAPEX in sistemu odpoklica EU zunaj EU;

| 28. | pozdravlja nove smernice RAPEX, ki prispevajo k izboljšanju delovanja sistema RAPEX; poziva Komisijo, naj uskladi novo metodo ocenjevanja tveganja s tistimi, ki veljajo za usklajene proizvode, da bi tako pomagala organom za nadzor trga pri njihovem delu; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja nove smernice RAPEX, ki prispevajo k izboljšanju delovanja sistema RAPEX; poziva Komisijo, naj uskladi novo metodo ocenjevanja tveganja s tistimi, ki veljajo za usklajene proizvode, da bi tako pomagala organom za nadzor trga pri njihovem delu;

| 29. | poziva Komisijo, naj pojasni razvrstitev proizvodov v kategorijo „resno tveganje“ za prijave v sistem RAPEX; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pojasni razvrstitev proizvodov v kategorijo „resno tveganje“ za prijave v sistem RAPEX;

| 30. | opozarja, da potrošniški izdelki na evropski trg vse pogosteje prihajajo iz tretjih držav; je posebej zaskrbljen, ker se vsako leto poveča število prijav v sistem RAPEX v zvezi s proizvodi kitajskega izvora, ki predstavljajo več kakor polovico vseh prijav v ta sistem, in ker kaže, da v 20 odstotkih primerov ni mogoče identificirati proizvajalca navedenih proizvodov; zato poziva k večjemu mednarodnemu prizadevanju in pozdravlja sodelovanje med EU, Kitajsko in ZDA na področju strategij za sledljivost proizvodov; pozdravlja vso podporo, usposabljanje in seminarje, ki jih organizirajo organi EU in Kitajske za izboljšanje varnosti proizvodov; poudarja, da so potrebni večletni programi za spopadanje s temi izzivi; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da potrošniški izdelki na evropski trg vse pogosteje prihajajo iz tretjih držav; je posebej zaskrbljen, ker se vsako leto poveča število prijav v sistem RAPEX v zvezi s proizvodi kitajskega izvora, ki predstavljajo več kakor polovico vseh prijav v ta sistem, in ker kaže, da v 20 odstotkih primerov ni mogoče identificirati proizvajalca navedenih proizvodov; zato poziva k večjemu mednarodnemu prizadevanju in pozdravlja sodelovanje med EU, Kitajsko in ZDA na področju strategij za sledljivost proizvodov; pozdravlja vso podporo, usposabljanje in seminarje, ki jih organizirajo organi EU in Kitajske za izboljšanje varnosti proizvodov; poudarja, da so potrebni večletni programi za spopadanje s temi izzivi;

| 31. | poziva Komisijo, naj preuči uporabnost oblikovanja sistema, podobnega sistemu RAPEX-CHINA, za druge trgovinske partnerje, zlasti tiste, na izdelke katerih je opozoril sistem RAPEX; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj preuči uporabnost oblikovanja sistema, podobnega sistemu RAPEX-CHINA, za druge trgovinske partnerje, zlasti tiste, na izdelke katerih je opozoril sistem RAPEX;

| 32. | poziva Komisijo, naj v sistem RAPEX ali druge ustrezne sisteme na ravni EU vključi kazni za kršitve držav članic, da bi vsem zainteresiranim stranem zagotovili spodbude in preglednost; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj v sistem RAPEX ali druge ustrezne sisteme na ravni EU vključi kazni za kršitve držav članic, da bi vsem zainteresiranim stranem zagotovili spodbude in preglednost;

Spletna prodaja in carina

| 33. | je zaskrbljen zaradi težav, ki jih imajo organi za nadzor trga pri ukrepanju proti nevarnim proizvodom v prodaji prek spleta; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen zaradi težav, ki jih imajo organi za nadzor trga pri ukrepanju proti nevarnim proizvodom v prodaji prek spleta;

| 34. | pozdravlja projekt Komisije C2013 na področju varnosti proizvodov, s katerim bo pripravila smernice za carinske preglede v EU; poziva Komisijo, naj pripravi specifična orodja za carinske organe, da se bodo spopadli z izzivi primerne kontrole uvoženih proizvodov; poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja med nadzornimi organi; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja projekt Komisije C2013 na področju varnosti proizvodov, s katerim bo pripravila smernice za carinske preglede v EU; poziva Komisijo, naj pripravi specifična orodja za carinske organe, da se bodo spopadli z izzivi primerne kontrole uvoženih proizvodov; poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja med nadzornimi organi;

| 35. | priznava, da potrošniki prek spleta kupijo vse več izdelkov iz tretjih držav, ki niso skladni z evropskimi standardi ter zato ogrožajo varnost in zdravje potrošnikov; poziva Komisijo, naj okrepi in poenoti carinske kontrole za izdelke, ki jih potrošniki kupijo prek spleta, in nadzira trg, zlasti za tiste izdelke, ki lahko neposredno škodujejo potrošniku, kot so farmacevtski in živilski izdelki; poziva Komisijo, naj preuči morebitne rešitve tega vprašanja, da bi okrepila zaupanje potrošnikov v e-trgovino; |
| --- | --- |

35.

priznava, da potrošniki prek spleta kupijo vse več izdelkov iz tretjih držav, ki niso skladni z evropskimi standardi ter zato ogrožajo varnost in zdravje potrošnikov; poziva Komisijo, naj okrepi in poenoti carinske kontrole za izdelke, ki jih potrošniki kupijo prek spleta, in nadzira trg, zlasti za tiste izdelke, ki lahko neposredno škodujejo potrošniku, kot so farmacevtski in živilski izdelki; poziva Komisijo, naj preuči morebitne rešitve tega vprašanja, da bi okrepila zaupanje potrošnikov v e-trgovino;

| 36. | poziva Komisijo in organe držav članic, naj zagotovijo primerno usposabljanje uradnikov, da bodo laže odkrivali proizvode, ki pomenijo nevarnost; poziva h krepitvi sodelovanja med carinskimi organi in organi za nadzor trga pred dajanjem proizvodov na trg, kar prav tako terja večletne programe; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in organe držav članic, naj zagotovijo primerno usposabljanje uradnikov, da bodo laže odkrivali proizvode, ki pomenijo nevarnost; poziva h krepitvi sodelovanja med carinskimi organi in organi za nadzor trga pred dajanjem proizvodov na trg, kar prav tako terja večletne programe;

| 37. | poziva Komisijo in pristojne nacionalne organe, naj nadalje razvijajo kampanje za osveščanje, namenjene potrošnikom, da bi jih seznanili s tveganjem zlasti spletnega nakupa ponarejenih proizvodov; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in pristojne nacionalne organe, naj nadalje razvijajo kampanje za osveščanje, namenjene potrošnikom, da bi jih seznanili s tveganjem zlasti spletnega nakupa ponarejenih proizvodov;

Standardizacija

| 38. | poudarja, da morajo organi za nadzor trga sistematično sodelovati v procesu priprave standardov, pomembnih za varnost, saj je to primeren način za zagotovitev, da bo njihovo znanje vključeno v proces standardizacije ter da bo doseženo boljše razumevanje standardov, s tem pa bodo dosegli tudi, da bo prostovoljna uporaba standardov prispevala k povečanju varnosti in zdravja potrošnikov, pa tudi pravne varnosti, saj bodo s tem organom držav članic omogočili, da pravilno razlagajo in uporabljajo evropske standarde; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da morajo organi za nadzor trga sistematično sodelovati v procesu priprave standardov, pomembnih za varnost, saj je to primeren način za zagotovitev, da bo njihovo znanje vključeno v proces standardizacije ter da bo doseženo boljše razumevanje standardov, s tem pa bodo dosegli tudi, da bo prostovoljna uporaba standardov prispevala k povečanju varnosti in zdravja potrošnikov, pa tudi pravne varnosti, saj bodo s tem organom držav članic omogočili, da pravilno razlagajo in uporabljajo evropske standarde;

| 39. | poziva Komisijo, naj poveča jasnost mandatov za standarde in razmisli o drugih naprednih načinih za izboljšanje ter integracijo nacionalnih in evropskih sistemov za standardizacijo na področjih, kjer še niso usklajeni, pri čemer bi moral biti poudarek na soudeležbi malih in srednjih podjetij, osrednje prvine sedanje strukture pa bi še vedno ohranili; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj poveča jasnost mandatov za standarde in razmisli o drugih naprednih načinih za izboljšanje ter integracijo nacionalnih in evropskih sistemov za standardizacijo na področjih, kjer še niso usklajeni, pri čemer bi moral biti poudarek na soudeležbi malih in srednjih podjetij, osrednje prvine sedanje strukture pa bi še vedno ohranili;

| 40. | poziva k izboljšanju zdaj veljavnih postopkov Komisije za določanje mandatov za pripravo evropskih standardov, da se zagotovi pravočasen odziv na nova ali nastajajoča tveganja na učinkovitejši način; poudarja pa, da bi moral nove ali spremenjene postopke pregledati tudi Parlament; poudarja, da bi moral imeti Parlament tudi pravico do nadzora nad postopki prevzemanja ali uporabe mednarodnih, neevropskih in drugih standardov; |
| --- | --- |

40.

poziva k izboljšanju zdaj veljavnih postopkov Komisije za določanje mandatov za pripravo evropskih standardov, da se zagotovi pravočasen odziv na nova ali nastajajoča tveganja na učinkovitejši način; poudarja pa, da bi moral nove ali spremenjene postopke pregledati tudi Parlament; poudarja, da bi moral imeti Parlament tudi pravico do nadzora nad postopki prevzemanja ali uporabe mednarodnih, neevropskih in drugih standardov;

| 41. | poziva evropske organizacije za standardizacijo in Komisijo, naj preučijo vse sisteme, ki bi lahko pospešili proces razvoja standardov, pri čemer zagotovijo pravilno udeležbo vseh ustreznih zainteresiranih strani, na primer uvedbo hitrega postopka ali možnosti, da Komisija objavi obstoječe evropske ali ISO referenčne standarde, razvite zunaj mandata Komisije, če se šteje, da taki standardi zagotavljajo visoko stopnjo varstva potrošnikov ali obravnavajo posebno tveganje, kot začasen ukrep, dokler ne bo na voljo trajna rešitev; |
| --- | --- |

41.

poziva evropske organizacije za standardizacijo in Komisijo, naj preučijo vse sisteme, ki bi lahko pospešili proces razvoja standardov, pri čemer zagotovijo pravilno udeležbo vseh ustreznih zainteresiranih strani, na primer uvedbo hitrega postopka ali možnosti, da Komisija objavi obstoječe evropske ali ISO referenčne standarde, razvite zunaj mandata Komisije, če se šteje, da taki standardi zagotavljajo visoko stopnjo varstva potrošnikov ali obravnavajo posebno tveganje, kot začasen ukrep, dokler ne bo na voljo trajna rešitev;

| 42. | poziva k izboljšanju mandatov Komisije za standardizacijo, da bi evropskim organizacijam za standardizacijo omogočili razvoj evropskih standardov, ki bodo izpolnjevali tehnične zahteve, za katere se doseže ali ocenjuje skladnost s politično odločitvijo; glede tega meni, da sta pri pripravi osnutkov potrebna boljša udeležba in sodelovanje med Evropsko komisijo in evropskimi organizacijami za standardizacijo; ob upoštevanju, da te organizacije delujejo na podlagi konsenza, meni, da je za pravilno delovanje sistema bistveno, da se vsa politična vprašanja obravnavajo na ravni oblikovanja politike, ne pa, da se prenašajo na Evropsko komisijo, organe za standardizacijo ali druge izvršilne uprave; |
| --- | --- |

42.

poziva k izboljšanju mandatov Komisije za standardizacijo, da bi evropskim organizacijam za standardizacijo omogočili razvoj evropskih standardov, ki bodo izpolnjevali tehnične zahteve, za katere se doseže ali ocenjuje skladnost s politično odločitvijo; glede tega meni, da sta pri pripravi osnutkov potrebna boljša udeležba in sodelovanje med Evropsko komisijo in evropskimi organizacijami za standardizacijo; ob upoštevanju, da te organizacije delujejo na podlagi konsenza, meni, da je za pravilno delovanje sistema bistveno, da se vsa politična vprašanja obravnavajo na ravni oblikovanja politike, ne pa, da se prenašajo na Evropsko komisijo, organe za standardizacijo ali druge izvršilne uprave;

| 43. | poziva, da je treba v DSVP vključiti postopek za uradno nasprotovanje standardu, podobno kot v Sklepu št. 768/2008/ES; meni, da bi morala biti uporaba tega postopka možna tudi v času, ko standard še ni naveden v Uradnem listu Evropske unije, vendar države članice s tem ne bi smele nadomestiti bistvenega povečanja udeležbe svojih nadzornih organov v standardizacijskem sistemu; |
| --- | --- |

43.

poziva, da je treba v DSVP vključiti postopek za uradno nasprotovanje standardu, podobno kot v Sklepu št. 768/2008/ES; meni, da bi morala biti uporaba tega postopka možna tudi v času, ko standard še ni naveden v Uradnem listu Evropske unije, vendar države članice s tem ne bi smele nadomestiti bistvenega povečanja udeležbe svojih nadzornih organov v standardizacijskem sistemu;

| 44. | poziva Komisijo in vse zainteresirane strani, naj zagotovijo finančno vzdržnost evropskega standardizacijskega sistema, tudi z javno-zasebnimi partnerstvi in z večletnim finančnim načrtovanjem, saj je to bistveno za zagotovitev njegove učinkovitosti in uspešnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in vse zainteresirane strani, naj zagotovijo finančno vzdržnost evropskega standardizacijskega sistema, tudi z javno-zasebnimi partnerstvi in z večletnim finančnim načrtovanjem, saj je to bistveno za zagotovitev njegove učinkovitosti in uspešnosti;

| 45. | poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v skladu z novim zakonodajnim okvirom, da se okrepijo potrebne revizije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v skladu z novim zakonodajnim okvirom, da se okrepijo potrebne revizije;

*

* *

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(2)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(3)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

(4)  UL L 22, 26.1.2010, str. 1.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/7

---

Torek, 8. marec 2011Obvladovanje gripe H1N1

P7_TA(2011)0077

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o oceni ukrepov za obvladovanje gripe H1N1 v letih 2009 in 2010 v EU (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mednarodnega zdravstvenega pravilnika – IHR(2005) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega zdravstvenega pravilnika – IHR(2005) (1),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 28. novembra 2005 o načrtovanju pripravljenosti in odziva na pandemijo influence v Evropski skupnosti (KOM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 28. novembra 2005 o načrtovanju pripravljenosti in odziva na pandemijo influence v Evropski skupnosti (KOM(2005)0607),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Sveta z dne 30. novembra 2007 vprašanjih, povezanih z varovanjem zdravja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Sveta z dne 30. novembra 2007 vprašanjih, povezanih z varovanjem zdravja (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o varovanju zdravja z dne 16. decembra 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o varovanju zdravja z dne 16. decembra 2008 (3),

| — | ob upoštevanju dokumenta o začasnih smernicah o uporabi posebnih cepiv za pandemično gripo med pandemijo H1N1 2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o začasnih smernicah o uporabi posebnih cepiv za pandemično gripo med pandemijo H1N1 2009 (4),

| — | ob upoštevanju napotkov Svetovne zdravstvene organizacije iz aprila 2009 o pripravljenosti in odzivu na pandemično influenco (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napotkov Svetovne zdravstvene organizacije iz aprila 2009 o pripravljenosti in odzivu na pandemično influenco (5),

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 30. aprila 2009 (6) o gripi A/okužbi z H1N1, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 30. aprila 2009 (6) o gripi A/okužbi z H1N1,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj med direktorico Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in svojega Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano, ki je potekalo 4. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj med direktorico Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in svojega Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano, ki je potekalo 4. septembra 2009,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009 o pandemiji (H1N1) 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009 o pandemiji (H1N1) 2009 (7),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o skupnem naročilu cepiva proti gripi A (H1N1) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o skupnem naročilu cepiva proti gripi A (H1N1) (8),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o komuniciranju z javnostjo in mediji o pandemiji (H1N1) 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o komuniciranju z javnostjo in mediji o pandemiji (H1N1) 2009 (9),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o pomoči tretjim državam pri boju proti gripi A (H1N1) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o pomoči tretjim državam pri boju proti gripi A (H1N1) (10),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o regulativnem postopku za odobritev antivirusnih zdravil in cepiv za zaščito pred pandemično gripo (H1N1) 2009 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o regulativnem postopku za odobritev antivirusnih zdravil in cepiv za zaščito pred pandemično gripo (H1N1) 2009 (11),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o strategijah cepljenja proti pandemiji (H1N1) 2009 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 15. septembra 2009 o strategijah cepljenja proti pandemiji (H1N1) 2009 (12),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Evropske strategije za gripo A/H1N1 – spremljanje koristi in tveganja cepljenja, oktober 2009 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Evropske strategije za gripo A/H1N1 – spremljanje koristi in tveganja cepljenja, oktober 2009 (13),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. oktobra 2009 o pandemiji (H1N1) 2009 – strateški pristop (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. oktobra 2009 o pandemiji (H1N1) 2009 – strateški pristop (14),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 23. novembra 2009 o varovanju zdravja v Evropski uniji in na mednarodni ravni (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 23. novembra 2009 o varovanju zdravja v Evropski uniji in na mednarodni ravni (15),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila z dne 16. aprila 2010 o odzivu celotne EU na pandemijo H1N1 2009 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila z dne 16. aprila 2010 o odzivu celotne EU na pandemijo H1N1 2009 (16),

| — | ob upoštevanju končnega poročila iz januarja 2010 o oceni Evropske agencije za zdravila (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila iz januarja 2010 o oceni Evropske agencije za zdravila (17),

| — | ob upoštevanju resolucije 1749 (2010) z naslovom Obvladovanje pandemije gripe H1N1: potreba po večji preglednosti, ki jo je junija 2010 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 1749 (2010) z naslovom Obvladovanje pandemije gripe H1N1: potreba po večji preglednosti, ki jo je junija 2010 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope (18),

| — | ob upoštevanju sklepov konference ali naukov iz pandemije gripe A (H1N1), ki je potekala 1. in 2. julija 2010 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference ali naukov iz pandemije gripe A (H1N1), ki je potekala 1. in 2. julija 2010 (19),

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega varuha človekovih pravic o Evropski agenciji za zdravila z dne 29. aprila in 19. maja 2010 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega varuha človekovih pravic o Evropski agenciji za zdravila z dne 29. aprila in 19. maja 2010 (20),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 25. avgusta 2010 o oceni strategij za cepiva proti pandemični gripi v celotni EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 25. avgusta 2010 o oceni strategij za cepiva proti pandemični gripi v celotni EU (21),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. septembra 2010 o izkušnjah, pridobljenih s pandemijo gripe A (H1N1) – zdravstveno varstvo v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. septembra 2010 o izkušnjah, pridobljenih s pandemijo gripe A (H1N1) – zdravstveno varstvo v EU (22),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 18. novembra 2010 o izkušnjah, pridobljenih s pandemijo gripe H1N1, in o zdravstvenem varstvu v Evropski uniji (SEC(2010)1440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 18. novembra 2010 o izkušnjah, pridobljenih s pandemijo gripe H1N1, in o zdravstvenem varstvu v Evropski uniji (SEC(2010)1440),

| — | ob upoštevanju letnega epidemiološkega poročila o nalezljivih boleznih v Evropi 2010, ki ga je objavil Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega epidemiološkega poročila o nalezljivih boleznih v Evropi 2010, ki ga je objavil Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni (23),

| — | ob upoštevanju delavnice Odbora Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane o pandemiji gripe A (H1N1) – odziv držav članic in Evropske unije, ki je potekala 5. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delavnice Odbora Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane o pandemiji gripe A (H1N1) – odziv držav članic in Evropske unije, ki je potekala 5. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0035/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0035/2011),

| A. | ker so nacionalni in mednarodni zdravstveni organi, tudi Svetovna zdravstvena organizacija, maja 2009 izjavili, da je v tistem obdobju gripa H1N1 povzročala le lažja obolenja, vendar ni samoumevno, da se bo ta vzorec nadaljeval, |
| --- | --- |

A.

ker so nacionalni in mednarodni zdravstveni organi, tudi Svetovna zdravstvena organizacija, maja 2009 izjavili, da je v tistem obdobju gripa H1N1 povzročala le lažja obolenja, vendar ni samoumevno, da se bo ta vzorec nadaljeval,

| B. | ker so v skladu z mednarodnim zdravstvenim pravilnikom, ki je pravno zavezujoč instrument za države podpisnice, naloge Svetovne zdravstvene organizacije med drugim nadzor javnega zdravja, usklajevanje mednarodnih dejavnosti na tem področju in razglasitev faze virusa, ki bi lahko bil pandemičen, na podlagi 6-stopenjske lestvice, |
| --- | --- |

B.

ker so v skladu z mednarodnim zdravstvenim pravilnikom, ki je pravno zavezujoč instrument za države podpisnice, naloge Svetovne zdravstvene organizacije med drugim nadzor javnega zdravja, usklajevanje mednarodnih dejavnosti na tem področju in razglasitev faze virusa, ki bi lahko bil pandemičen, na podlagi 6-stopenjske lestvice,

| C. | ker se faza svetovne pandemije razglasi na podlagi določb mednarodnega zdravstvenega pravilnika in v posvetovanju z drugimi organizacijami, institucijami in prizadetimi državami članicami, |
| --- | --- |

C.

ker se faza svetovne pandemije razglasi na podlagi določb mednarodnega zdravstvenega pravilnika in v posvetovanju z drugimi organizacijami, institucijami in prizadetimi državami članicami,

| D. | ker merila o opredelitvi pandemije, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2009 ponovno pregledala, temeljijo zgolj na širjenju virusa in ne upoštevajo resnosti obolenja, ki ga ta povzroča, |
| --- | --- |

D.

ker merila o opredelitvi pandemije, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2009 ponovno pregledala, temeljijo zgolj na širjenju virusa in ne upoštevajo resnosti obolenja, ki ga ta povzroča,

| E. | ker bi morale države članice, Evropska komisija in zunanji organi, na primer Svetovna zdravstvena organizacija, pri sprejemanju odločitev v javnem zdravstvu, ki bi lahko vplivale na javno zdravje in socialno politiko v državah članicah, upoštevati virulenco izbruha gripe v prihodnosti, pa tudi širjenje virusa, |
| --- | --- |

E.

ker bi morale države članice, Evropska komisija in zunanji organi, na primer Svetovna zdravstvena organizacija, pri sprejemanju odločitev v javnem zdravstvu, ki bi lahko vplivale na javno zdravje in socialno politiko v državah članicah, upoštevati virulenco izbruha gripe v prihodnosti, pa tudi širjenje virusa,

| F. | ker je stopnja nepredvidljivosti glede resnosti pandemije in njenega poteka visoka ter vedno obstaja možnost, da bi se lahko v Evropi zaostrila, kot se je leta 1918 in 1968, |
| --- | --- |

F.

ker je stopnja nepredvidljivosti glede resnosti pandemije in njenega poteka visoka ter vedno obstaja možnost, da bi se lahko v Evropi zaostrila, kot se je leta 1918 in 1968,

| G. | ker so se države članice na podlagi razglasitve pandemije Svetovne zdravstvene organizacije in priporočil, ki so temu sledila, v skladu z načelom previdnosti hitro odzvale glede na razpoložljiva sredstva, da bi vzpostavile zdravstvene akcijske načrte; ker so bile ob razglasitvi najvišje stopnje nevarnosti pandemije na področju javnega zdravja ponekod sprejete nesorazmerne odločitve; |
| --- | --- |

G.

ker so se države članice na podlagi razglasitve pandemije Svetovne zdravstvene organizacije in priporočil, ki so temu sledila, v skladu z načelom previdnosti hitro odzvale glede na razpoložljiva sredstva, da bi vzpostavile zdravstvene akcijske načrte; ker so bile ob razglasitvi najvišje stopnje nevarnosti pandemije na področju javnega zdravja ponekod sprejete nesorazmerne odločitve;

| H. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija šele avgusta 2010 razglasila prenehanje stanja pripravljenosti na pandemijo gripe H1N1 (izjava generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije z dne 10. avgusta 2010 (24)), |
| --- | --- |

H.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija šele avgusta 2010 razglasila prenehanje stanja pripravljenosti na pandemijo gripe H1N1 (izjava generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije z dne 10. avgusta 2010 (24)),

| I. | ker v skladu z načelom subsidiarnosti priprava na zdravstvena tveganja v Evropski uniji in odziv nanj spada v pristojnost držav članic; ker Lizbonska pogodba poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje, izmenjavo informacij in primerov dobre prakse v okviru Svetovne zdravstvene organizacije in obstoječih struktur EU; ker okrepljeni ukrepi Komisije za usklajevanje skupaj s podporo Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni ter Agencije za vrednotenje zdravil v okviru mednarodnega zdravstvenega pravilnika izboljšujejo učinkovitost nacionalnih ukrepov, |
| --- | --- |

I.

ker v skladu z načelom subsidiarnosti priprava na zdravstvena tveganja v Evropski uniji in odziv nanj spada v pristojnost držav članic; ker Lizbonska pogodba poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje, izmenjavo informacij in primerov dobre prakse v okviru Svetovne zdravstvene organizacije in obstoječih struktur EU; ker okrepljeni ukrepi Komisije za usklajevanje skupaj s podporo Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni ter Agencije za vrednotenje zdravil v okviru mednarodnega zdravstvenega pravilnika izboljšujejo učinkovitost nacionalnih ukrepov,

| J. | ker se je morala farmacevtska industrija odzvati na nenadne, nujne in eksponentno naraščajoče zahteve držav članic glede dobave cepiv; ker je morala industrija zelo hitro razviti novo učinkovito cepivo proti virusu, |
| --- | --- |

J.

ker se je morala farmacevtska industrija odzvati na nenadne, nujne in eksponentno naraščajoče zahteve držav članic glede dobave cepiv; ker je morala industrija zelo hitro razviti novo učinkovito cepivo proti virusu,

| K. | ker so bili stroški upravljanja te krize v državah članicah visoki in bi jih morda lahko zmanjšali, če bi države članice sodelovale med seboj pa tudi z Evropskim centrom za preprečevanje in nadzor bolezni, |
| --- | --- |

K.

ker so bili stroški upravljanja te krize v državah članicah visoki in bi jih morda lahko zmanjšali, če bi države članice sodelovale med seboj pa tudi z Evropskim centrom za preprečevanje in nadzor bolezni,

| L. | ker je bil nakup velikih količin cepiv in protivirusnih zdravil glavni del stroškov, ki so jih imele nekatere države članice v okviru odziva na krizo, nabavni postopki pa so zbudili resne pomisleke glede spoštovanja pravil o javnih naročilih in preglednosti v nekaterih državah članicah, |
| --- | --- |

L.

ker je bil nakup velikih količin cepiv in protivirusnih zdravil glavni del stroškov, ki so jih imele nekatere države članice v okviru odziva na krizo, nabavni postopki pa so zbudili resne pomisleke glede spoštovanja pravil o javnih naročilih in preglednosti v nekaterih državah članicah,

| M. | ker so bile znatne cenovne razlike med državami članicami, ki so imele predhodne dogovore za nakup cepiva, med drugim zaradi diferenciranih pogojev glede odgovornosti v vsakem dogovoru, |
| --- | --- |

M.

ker so bile znatne cenovne razlike med državami članicami, ki so imele predhodne dogovore za nakup cepiva, med drugim zaradi diferenciranih pogojev glede odgovornosti v vsakem dogovoru,

| N. | ker so bile v posameznih državah članicah na sodišče vložene pritožbe zaradi korupcije in zarote državnih uradnikov po tem, ko so poleti 2009 ministrstva za zdravje sklenila pogodbe s proizvajalci cepiv proti gripi H1N1, |
| --- | --- |

N.

ker so bile v posameznih državah članicah na sodišče vložene pritožbe zaradi korupcije in zarote državnih uradnikov po tem, ko so poleti 2009 ministrstva za zdravje sklenila pogodbe s proizvajalci cepiv proti gripi H1N1,

| O. | ker po poročanjih Komisije dobavitelji cepiv ne želijo nositi vso odgovornost za cepiva, kar je morda prispevalo k manjšem zaupanju državljanov v varnost cepiv; ker je zaupanje v cepiva proti gripi H1N1 postalo vprašljivo tudi zaradi pomanjkljivega in neskladnega obveščanja javnosti o koristih in tveganjih cepljenja ter morebitnih tveganjih pandemije gripe, |
| --- | --- |

O.

ker po poročanjih Komisije dobavitelji cepiv ne želijo nositi vso odgovornost za cepiva, kar je morda prispevalo k manjšem zaupanju državljanov v varnost cepiv; ker je zaupanje v cepiva proti gripi H1N1 postalo vprašljivo tudi zaradi pomanjkljivega in neskladnega obveščanja javnosti o koristih in tveganjih cepljenja ter morebitnih tveganjih pandemije gripe,

| P. | ker različna priporočila EU in držav članic pri opredeljevanju prednostnih skupin za cepljenje pričajo o precejšnji negotovosti in različnih mnenjih glede ustreznega odziva na gripo H1N1, |
| --- | --- |

P.

ker različna priporočila EU in držav članic pri opredeljevanju prednostnih skupin za cepljenje pričajo o precejšnji negotovosti in različnih mnenjih glede ustreznega odziva na gripo H1N1,

| Q. | ker načrtovanje pripravljenosti na pandemijo gripe v veliki meri temelji na strategijah cepljenja; ker bi morale strategije cepljenja sloneti na treh pogojih, če naj bi bile uspešne: učinkovitost cepiva, njegovo pozitivno razmerje med tveganji in koristmi in usmerjenost na ciljne skupine, |
| --- | --- |

Q.

ker načrtovanje pripravljenosti na pandemijo gripe v veliki meri temelji na strategijah cepljenja; ker bi morale strategije cepljenja sloneti na treh pogojih, če naj bi bile uspešne: učinkovitost cepiva, njegovo pozitivno razmerje med tveganji in koristmi in usmerjenost na ciljne skupine,

| R. | ker je potrebna preglednost glede izpolnjevanja teh pogojev, |
| --- | --- |

R.

ker je potrebna preglednost glede izpolnjevanja teh pogojev,

| S. | ker je bilo sedaj prikazano razmerje koristi in tveganj tega cepiva na osnovi testiranja tolerance in imunogenosti, opravljenega na podlagi njegove dejanske rabe, |
| --- | --- |

S.

ker je bilo sedaj prikazano razmerje koristi in tveganj tega cepiva na osnovi testiranja tolerance in imunogenosti, opravljenega na podlagi njegove dejanske rabe,

| T. | ker so potrebne študije o cepivih in protivirusnih zdravilih, neodvisne od farmacevtskih družb, da bi dosegli ravnotežje med zasebno in javno financiranimi študijami, |
| --- | --- |

T.

ker so potrebne študije o cepivih in protivirusnih zdravilih, neodvisne od farmacevtskih družb, da bi dosegli ravnotežje med zasebno in javno financiranimi študijami,

| U. | ker je treba v primeru pandemije gripe v prihodnosti narediti več, da bi izboljšali učinkovitost cepiv proti gripi, zlasti za skupine z visokim tveganjem, in proti mutiranim različicam, |
| --- | --- |

U.

ker je treba v primeru pandemije gripe v prihodnosti narediti več, da bi izboljšali učinkovitost cepiv proti gripi, zlasti za skupine z visokim tveganjem, in proti mutiranim različicam,

| V. | ker je bila EU zaradi zgodnje pridobitve cepiv in strategij sistematičnega cepljenja, zlasti med najranljivejšimi skupinami, najbolje pripravljena na svetu, vendar so se pojavile znatne razlike med pripravljenostjo držav članic EU, pomanjkanje pristnega sodelovanja pa je oslabilo skupno pripravljenost EU, |
| --- | --- |

V.

ker je bila EU zaradi zgodnje pridobitve cepiv in strategij sistematičnega cepljenja, zlasti med najranljivejšimi skupinami, najbolje pripravljena na svetu, vendar so se pojavile znatne razlike med pripravljenostjo držav članic EU, pomanjkanje pristnega sodelovanja pa je oslabilo skupno pripravljenost EU,

| W. | ker so bili omejeno sodelovanje med državami članicami, zlasti pomanjkanje skupnih javnih naročil za zdravila, pomanjkanje skupnih zalog, solidarnosti in mehanizma posredovanja med državami članicami, ter neobstoj predhodnih sporazumov o dobavi v številnih državah članicah glavni dejavniki, ki so oslabili boljšo pripravljenost EU, |
| --- | --- |

W.

ker so bili omejeno sodelovanje med državami članicami, zlasti pomanjkanje skupnih javnih naročil za zdravila, pomanjkanje skupnih zalog, solidarnosti in mehanizma posredovanja med državami članicami, ter neobstoj predhodnih sporazumov o dobavi v številnih državah članicah glavni dejavniki, ki so oslabili boljšo pripravljenost EU,

| X. | ker kljub temu, da je Evropski varuh človekovih pravic vztrajno zahteval od Evropske agencije za zdravila, naj objavi dokumente o raziskovalnih protokolih, kliničnih poskusih in nezaželenih posledicah zdravil, ki jih je obravnavala, ti še vedno niso javno dostopni, |
| --- | --- |

X.

ker kljub temu, da je Evropski varuh človekovih pravic vztrajno zahteval od Evropske agencije za zdravila, naj objavi dokumente o raziskovalnih protokolih, kliničnih poskusih in nezaželenih posledicah zdravil, ki jih je obravnavala, ti še vedno niso javno dostopni,

| Y. | ker se je z obveščanjem in sporočanjem glede gripe H1N1 v letih 2009–2010 v EU pokazala bistvena vloga medijev pri posredovanju previdnostnih ukrepov in priporočil glede javnega zdravja, pa tudi pri poudarjanju izbranih vidikov izbruha in njegovih posledic, zaradi česar se lahko spremeni javno mnenje in odziv javnih oblasti, |
| --- | --- |

Y.

ker se je z obveščanjem in sporočanjem glede gripe H1N1 v letih 2009–2010 v EU pokazala bistvena vloga medijev pri posredovanju previdnostnih ukrepov in priporočil glede javnega zdravja, pa tudi pri poudarjanju izbranih vidikov izbruha in njegovih posledic, zaradi česar se lahko spremeni javno mnenje in odziv javnih oblasti,

Sodelovanje

| 1. | zahteva, naj se preventivni načrti EU in držav članic za prihodnje pandemije gripe ponovno preučijo na osnovi posodobljenih ustreznih podatkov, da bi bili bolj učinkoviti in skladni ter ustrezno neodvisni in prilagodljivi ter da bi se odzvali čim hitreje na vsak primer pravega tveganja; |
| --- | --- |

1.

zahteva, naj se preventivni načrti EU in držav članic za prihodnje pandemije gripe ponovno preučijo na osnovi posodobljenih ustreznih podatkov, da bi bili bolj učinkoviti in skladni ter ustrezno neodvisni in prilagodljivi ter da bi se odzvali čim hitreje na vsak primer pravega tveganja;

| 2. | poziva k razjasnitvi ter po potrebi ponovnem pregledu vlog, nalog, pristojnosti, omejitev, odnosov in odgovornosti ključnih akterjev in struktur za obvladovanje groženj zdravju na ravni EU – Evropske komisije, Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni, Evropske agencije za zdravila, držav članic, pa tudi neuradnih organov, kot je odbor za zdravstveno varnost, operacijski center za ukrepanje v izrednih zdravstvenih razmerah ali skupina „javno zdravje“, v katerih so visoki uradniki, ki lahko posežejo v postopek sprejemanja odločitev o ukrepanju v zdravstvenih krizah – in poziva k objavi teh podatkov; |
| --- | --- |

2.

poziva k razjasnitvi ter po potrebi ponovnem pregledu vlog, nalog, pristojnosti, omejitev, odnosov in odgovornosti ključnih akterjev in struktur za obvladovanje groženj zdravju na ravni EU – Evropske komisije, Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni, Evropske agencije za zdravila, držav članic, pa tudi neuradnih organov, kot je odbor za zdravstveno varnost, operacijski center za ukrepanje v izrednih zdravstvenih razmerah ali skupina „javno zdravje“, v katerih so visoki uradniki, ki lahko posežejo v postopek sprejemanja odločitev o ukrepanju v zdravstvenih krizah – in poziva k objavi teh podatkov;

| 3. | pozdravlja zavezo Komisije, da preuči možnost pregleda in dolgoročne okrepitve pravne podlage odbora za zdravstveno varnost; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zavezo Komisije, da preuči možnost pregleda in dolgoročne okrepitve pravne podlage odbora za zdravstveno varnost;

| 4. | meni, da je treba v okviru sodelovanja med državami članicami znotraj odbora za zdravstveno varnost posebno pozornost nameniti medsektorskim pripravam; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v okviru sodelovanja med državami članicami znotraj odbora za zdravstveno varnost posebno pozornost nameniti medsektorskim pripravam;

| 5. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med državami članicami ter sodelovanje držav članic z Evropskim centrom za preprečevanje in nadzor bolezni, da bi zagotovili skladno obvladovanje tveganja pri odzivu na pandemijo v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med državami članicami ter sodelovanje držav članic z Evropskim centrom za preprečevanje in nadzor bolezni, da bi zagotovili skladno obvladovanje tveganja pri odzivu na pandemijo v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom;

| 6. | poziva k nadaljevanju ter izboljšanju sodelovanja in usklajevanja med državami članicami, institucijami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, zlasti v zgodnji fazi izbruha virusa, da bi opredelili njegovo nevarnost in sprejeli ustrezne odločitve glede obvladovanja; |
| --- | --- |

6.

poziva k nadaljevanju ter izboljšanju sodelovanja in usklajevanja med državami članicami, institucijami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, zlasti v zgodnji fazi izbruha virusa, da bi opredelili njegovo nevarnost in sprejeli ustrezne odločitve glede obvladovanja;

| 7. | meni, da je priporočljivo okrepiti mandat odbora za javno zdravje, čigar delovanje in vlogo bi bilo treba izboljšati, da bi bolje podpiral države članice pri doseganju skladnega pristopa k pripravljenosti ter odzivu na tveganja javnemu zdravju in izredne razmere mednarodne razsežnosti v skladu z mednarodnim zdravstvenim pravilnikom; |
| --- | --- |

7.

meni, da je priporočljivo okrepiti mandat odbora za javno zdravje, čigar delovanje in vlogo bi bilo treba izboljšati, da bi bolje podpiral države članice pri doseganju skladnega pristopa k pripravljenosti ter odzivu na tveganja javnemu zdravju in izredne razmere mednarodne razsežnosti v skladu z mednarodnim zdravstvenim pravilnikom;

| 8. | poziva Svetovno zdravstveno organizacijo, naj preoblikuje opredelitev pandemije in pri tem poleg geografske razširjenosti upošteva tudi stopnjo nevarnosti virusa; |
| --- | --- |

8.

poziva Svetovno zdravstveno organizacijo, naj preoblikuje opredelitev pandemije in pri tem poleg geografske razširjenosti upošteva tudi stopnjo nevarnosti virusa;

| 9. | poziva države članice, naj zdravstvene delavce bolj vključijo v vsako stopnjo priprave in uporabe strategij za preprečevanje pandemije in boj proti njej; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj zdravstvene delavce bolj vključijo v vsako stopnjo priprave in uporabe strategij za preprečevanje pandemije in boj proti njej;

| 10. | poziva Evropsko unijo, naj dodeli več sredstev za raziskave ter razvoj na področju preventivnih ukrepov v javnem zdravstvu ter obenem upošteva svoj cilj, da raziskavam in razvoju nameni 3 % evropskega BDP; natančneje, poziva k povečanju naložb v boljše ocenjevanje in napovedovanje učinka virusa gripe, tako v obdobju med pandemijami kot na začetku pandemije; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropsko unijo, naj dodeli več sredstev za raziskave ter razvoj na področju preventivnih ukrepov v javnem zdravstvu ter obenem upošteva svoj cilj, da raziskavam in razvoju nameni 3 % evropskega BDP; natančneje, poziva k povečanju naložb v boljše ocenjevanje in napovedovanje učinka virusa gripe, tako v obdobju med pandemijami kot na začetku pandemije;

| 11. | poziva k nenehnemu vlaganju v nacionalne epidemološke, serološke in virološke nadzorne centre; |
| --- | --- |

11.

poziva k nenehnemu vlaganju v nacionalne epidemološke, serološke in virološke nadzorne centre;

| 12. | podpira uvedbo postopka, ki bi državam članicam omogočil prostovoljen skupni nakup protivirusnega cepiva in zdravil, da bi za določen proizvod dosegli denimo pravični dostop, ugodne cene in fleksibilnost glede naročanja; |
| --- | --- |

12.

podpira uvedbo postopka, ki bi državam članicam omogočil prostovoljen skupni nakup protivirusnega cepiva in zdravil, da bi za določen proizvod dosegli denimo pravični dostop, ugodne cene in fleksibilnost glede naročanja;

| 13. | opozarja, da v skladu s sedanjo zakonodajo Unije o zdravilih odgovornost za kakovost, varnost in učinkovitost zdravila v zvezi z odobrenimi indikacijami nosi proizvajalec, ter poziva, naj države članice to pravilo dosledno upoštevajo v vseh pogodbah o javnih naročilih cepiv, saj gre za pomemben dejavnik za ohranjanje/ponovno pridobitev zaupanja državljanov v varnost cepiv; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da v skladu s sedanjo zakonodajo Unije o zdravilih odgovornost za kakovost, varnost in učinkovitost zdravila v zvezi z odobrenimi indikacijami nosi proizvajalec, ter poziva, naj države članice to pravilo dosledno upoštevajo v vseh pogodbah o javnih naročilih cepiv, saj gre za pomemben dejavnik za ohranjanje/ponovno pridobitev zaupanja državljanov v varnost cepiv;

| 14. | v okviru skupnega in odgovornega upravljanja z dobavo cepiv poziva k razmisleku o možnosti olajšanja dostopa držav v razvoju do cepiv v primeru pandemije; |
| --- | --- |

14.

v okviru skupnega in odgovornega upravljanja z dobavo cepiv poziva k razmisleku o možnosti olajšanja dostopa držav v razvoju do cepiv v primeru pandemije;

Neodvisnost

| 15. | meni, da mora Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni delovati kot neodvisna agencija, da bi ocenil in razglasil stopnjo nevarnosti okužbe, za opravljanje vseh nalog pa mora imeti na voljo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

15.

meni, da mora Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni delovati kot neodvisna agencija, da bi ocenil in razglasil stopnjo nevarnosti okužbe, za opravljanje vseh nalog pa mora imeti na voljo ustrezna sredstva;

| 16. | poziva Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni, naj s prispevkom Svetovne zdravstvene organizacije sodeluje pri pregledu primerov najboljše prakse v zvezi z nacionalnimi načrti pripravljenosti ter oblikuje priporočila glede primerov najboljše prakse na področjih, kot so tehnike kriznega upravljanja, strategije cepljenja in obveščanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni, naj s prispevkom Svetovne zdravstvene organizacije sodeluje pri pregledu primerov najboljše prakse v zvezi z nacionalnimi načrti pripravljenosti ter oblikuje priporočila glede primerov najboljše prakse na področjih, kot so tehnike kriznega upravljanja, strategije cepljenja in obveščanja;

| 17. | zahteva zagotovitev večje vigilance in popolne preglednosti pri ocenjevanju priporočenih zdravil v izrednih zdravstvenih razmerah in poročanju o teh zdravilih, zlasti v primeru prave pandemije; |
| --- | --- |

17.

zahteva zagotovitev večje vigilance in popolne preglednosti pri ocenjevanju priporočenih zdravil v izrednih zdravstvenih razmerah in poročanju o teh zdravilih, zlasti v primeru prave pandemije;

| 18. | poudarja, da je treba neodvisno od farmacevtskih družb opraviti študije o cepivih in protivirusnih zdravilih, pa tudi o spremljanju obsega cepljenja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba neodvisno od farmacevtskih družb opraviti študije o cepivih in protivirusnih zdravilih, pa tudi o spremljanju obsega cepljenja;

| 19. | želi zagotoviti, da znanstveniki ne bodo imeli finančnega ali drugega interesa v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplival na njihovo nepristranskost; poziva k oblikovanju evropskega kodeksa za opravljanje funkcije strokovnjaka na področju znanosti pri katerem koli evropskem organu, ki je zadolžen za varnost, napovedovanje in obvladovanje tveganj; zahteva, naj se vsak strokovnjak pred začetkom opravljanja svojih nalog zaveže etničnim načelom tega kodeksa; |
| --- | --- |

19.

želi zagotoviti, da znanstveniki ne bodo imeli finančnega ali drugega interesa v farmacevtski industriji, ki bi lahko vplival na njihovo nepristranskost; poziva k oblikovanju evropskega kodeksa za opravljanje funkcije strokovnjaka na področju znanosti pri katerem koli evropskem organu, ki je zadolžen za varnost, napovedovanje in obvladovanje tveganj; zahteva, naj se vsak strokovnjak pred začetkom opravljanja svojih nalog zaveže etničnim načelom tega kodeksa;

| 20. | poziva, naj bodo strokovnjaki iz farmacevtskega sektorja vključeni v postopek posvetovanja, ne pa tudi v postopek odločanja; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj bodo strokovnjaki iz farmacevtskega sektorja vključeni v postopek posvetovanja, ne pa tudi v postopek odločanja;

| 21. | zlasti poziva Evropsko komisijo, naj s podporo Evropske agencije za zdravila izboljša postopke za pospešeno dodeljevanje dovoljenj za dajanje na trg zdravil, namenjene odzivu na zdravstvene krize, med drugim tako, da poskrbi, da bodo ta zdravila primerna za različne seve gripe, za spremenljivo stopnjo nevarnosti in za različne ciljne skupine, in sicer tako, da zagotovi ustrezne preskuse pred izbruhom pandemije, da bi zagotovila popolno oceno razmerja med koristmi in tveganji pri uporabi teh zdravil za zadevne ciljne skupine ter po potrebi oblikovala ustrezne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

21.

zlasti poziva Evropsko komisijo, naj s podporo Evropske agencije za zdravila izboljša postopke za pospešeno dodeljevanje dovoljenj za dajanje na trg zdravil, namenjene odzivu na zdravstvene krize, med drugim tako, da poskrbi, da bodo ta zdravila primerna za različne seve gripe, za spremenljivo stopnjo nevarnosti in za različne ciljne skupine, in sicer tako, da zagotovi ustrezne preskuse pred izbruhom pandemije, da bi zagotovila popolno oceno razmerja med koristmi in tveganji pri uporabi teh zdravil za zadevne ciljne skupine ter po potrebi oblikovala ustrezne zakonodajne predloge;

Preglednost

| 22. | poziva k oceni strategij cepljenja proti gripi, ki jih priporoča EU in izvajajo države članice, in sicer z vidika učinkovitosti cepiv, razmerja med koristmi in tveganji in različnih ciljnih skupin, za katere je cepljenje priporočljivo, da bi zagotovili varno in učinkovito uporabo; |
| --- | --- |

22.

poziva k oceni strategij cepljenja proti gripi, ki jih priporoča EU in izvajajo države članice, in sicer z vidika učinkovitosti cepiv, razmerja med koristmi in tveganji in različnih ciljnih skupin, za katere je cepljenje priporočljivo, da bi zagotovili varno in učinkovito uporabo;

| 23. | poziva države članice, naj Komisiji do 8. septembra 2011 posredujejo podatke o:






  (a) | različnih cepivih in protivirusnih zdravilih, in sicer za oboje:






  (i) | število kupljenih odmerkov, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

poziva države članice, naj Komisiji do 8. septembra 2011 posredujejo podatke o:

(a)

različnih cepivih in protivirusnih zdravilih, in sicer za oboje:

(i)

število kupljenih odmerkov,

| (ii) | skupni znesek, plačan za nakup, |
| --- | --- |

(ii)

skupni znesek, plačan za nakup,

| (iii) | število dejansko porabljenih odmerkov, |
| --- | --- |

(iii)

število dejansko porabljenih odmerkov,

| (iv) | število odmerkov, danih na zalogo, poslanih nazaj proizvajalcu in poplačanih ali prodanih drugim državam članicam oziroma tretjim državam, |
| --- | --- |

(iv)

število odmerkov, danih na zalogo, poslanih nazaj proizvajalcu in poplačanih ali prodanih drugim državam članicam oziroma tretjim državam,

| (b) | boleznih in stranskih učinkih cepiv ter protivirusnih zdravil, in sicer za oboje:






  (i) | število okužb z H1N1, |
| --- | --- | --- |

(b)

boleznih in stranskih učinkih cepiv ter protivirusnih zdravil, in sicer za oboje:

(i)

število okužb z H1N1,

| (ii) | število smrtnih žrtev zaradi okužbe z H1N1, |
| --- | --- |

(ii)

število smrtnih žrtev zaradi okužbe z H1N1,

| (iii) | število in vrsta poročil o stranskih učinkih cepiv ali protivirusnih zdravil proti H1N1; |
| --- | --- |

(iii)

število in vrsta poročil o stranskih učinkih cepiv ali protivirusnih zdravil proti H1N1;

| 24. | poziva Komisijo, naj s podporo Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in Evropske agencije za zdravila do 8. marca 2012 pripravi zbirno poročilo o podatkih iz odstavka 23 za vsako državo članico posebej in ga objavi kot pomemben prispevek k pregledu sedanjih načrtov pripravljenosti na pandemijo gripe; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj s podporo Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in Evropske agencije za zdravila do 8. marca 2012 pripravi zbirno poročilo o podatkih iz odstavka 23 za vsako državo članico posebej in ga objavi kot pomemben prispevek k pregledu sedanjih načrtov pripravljenosti na pandemijo gripe;

| 25. | opozarja, da ima Evropska agencija za zdravila zakonsko obveznost omogočiti dostop do vseh dokumentov o kliničnih poskusih, raziskovalnih protokolih in neželenih učinkih zdravil, ki jih ocenjujejo njeni strokovnjaki, tudi cepiv in protivirusnih zdravil, priporočenih v okviru boja proti gripi H1N1; pozdravlja nova pravila na področju dostopa do dokumentov, ki jih je ta agencija sprejela oktobra 2010; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da ima Evropska agencija za zdravila zakonsko obveznost omogočiti dostop do vseh dokumentov o kliničnih poskusih, raziskovalnih protokolih in neželenih učinkih zdravil, ki jih ocenjujejo njeni strokovnjaki, tudi cepiv in protivirusnih zdravil, priporočenih v okviru boja proti gripi H1N1; pozdravlja nova pravila na področju dostopa do dokumentov, ki jih je ta agencija sprejela oktobra 2010;

| 26. | priznava, da navzkrižje interesov pri nekaterih strokovnjakih, ki nudijo svetovanje evropskim organom javnega zdravstva, zbuja sum zlorabe vpliva in škodi splošni verodostojnosti teh organov in njihovih priporočil; meni, da se je treba izogniti vsakršnemu navzkrižju interesov; |
| --- | --- |

26.

priznava, da navzkrižje interesov pri nekaterih strokovnjakih, ki nudijo svetovanje evropskim organom javnega zdravstva, zbuja sum zlorabe vpliva in škodi splošni verodostojnosti teh organov in njihovih priporočil; meni, da se je treba izogniti vsakršnemu navzkrižju interesov;

| 27. | poziva k sprejetju opredelitve konflikta interesov, ki bo enotna za vse evropske organe javnega zdravstva; |
| --- | --- |

27.

poziva k sprejetju opredelitve konflikta interesov, ki bo enotna za vse evropske organe javnega zdravstva;

| 28. | meni, da je na ta navzkrižja interesov treba opozoriti Evropski parlament prek notranje preiskave, ki se poveri Odboru za proračunski nadzor, da se preveri pravilno in pregledno izplačevanje plačil navedenim strokovnjakom in upoštevanje običajnih postopkov evropskih institucij, s katerimi se prepreči tako navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

28.

meni, da je na ta navzkrižja interesov treba opozoriti Evropski parlament prek notranje preiskave, ki se poveri Odboru za proračunski nadzor, da se preveri pravilno in pregledno izplačevanje plačil navedenim strokovnjakom in upoštevanje običajnih postopkov evropskih institucij, s katerimi se prepreči tako navzkrižje interesov;

| 29. | poziva, naj bodo objavljene izjave o interesu vseh strokovnjakov, ki nudijo svetovanje evropskim organom javnega zdravstva, tudi članov neuradnih skupin; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj bodo objavljene izjave o interesu vseh strokovnjakov, ki nudijo svetovanje evropskim organom javnega zdravstva, tudi članov neuradnih skupin;

| 30. | se zaveda potrebe po jasnejšem in preglednejšem obveščanju javnosti o tveganjih in koristih; poudarja, da je treba za državljane pripraviti dosledno sporočilo, takoj ko se oceni zdravstveno tveganje; vztraja, da je zelo pomembno dosledno obveščanje držav članic o informativni vsebini sporočila (denimo o vrsti virusa, vrsti tveganja, najboljšem načinu preprečevanja ter tveganjih in koristih preventive in/ali zdravljenja); |
| --- | --- |

30.

se zaveda potrebe po jasnejšem in preglednejšem obveščanju javnosti o tveganjih in koristih; poudarja, da je treba za državljane pripraviti dosledno sporočilo, takoj ko se oceni zdravstveno tveganje; vztraja, da je zelo pomembno dosledno obveščanje držav članic o informativni vsebini sporočila (denimo o vrsti virusa, vrsti tveganja, najboljšem načinu preprečevanja ter tveganjih in koristih preventive in/ali zdravljenja);

| 31. | poziva k vseevropskemu strateškemu pristopu do tako imenovanih ogroženih skupin, o dostopu do njih in komunikaciji z njimi v primeru pandemije; |
| --- | --- |

31.

poziva k vseevropskemu strateškemu pristopu do tako imenovanih ogroženih skupin, o dostopu do njih in komunikaciji z njimi v primeru pandemije;

| 32. | poziva k oblikovanju zaupnega odnosa z mediji za širjenje sporočil o javnem zdravju; zahteva oblikovanje izbrane skupine razpoložljivih strokovnjakov, ki bodo lahko kadarkoli odgovorili na vprašanja novinarjev, in razpoložljivost predstavnika za stike z javnostmi; |
| --- | --- |

32.

poziva k oblikovanju zaupnega odnosa z mediji za širjenje sporočil o javnem zdravju; zahteva oblikovanje izbrane skupine razpoložljivih strokovnjakov, ki bodo lahko kadarkoli odgovorili na vprašanja novinarjev, in razpoložljivost predstavnika za stike z javnostmi;

| 33. | poudarja potrebo po odgovornosti strokovnjakov s področja informiranja in preudarnosti pri obravnavi sporočil z informacijami o zdravju, še toliko bolj v primeru pandemije; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po odgovornosti strokovnjakov s področja informiranja in preudarnosti pri obravnavi sporočil z informacijami o zdravju, še toliko bolj v primeru pandemije;

| 34. | v zvezi s tem pričakuje, da bodo nacionalni organi zdravstvenega nadzora na bolj celovit način zbirali podatke in jih hitreje posredovali pristojnim organom EU; |
| --- | --- |

34.

v zvezi s tem pričakuje, da bodo nacionalni organi zdravstvenega nadzora na bolj celovit način zbirali podatke in jih hitreje posredovali pristojnim organom EU;

| 35. | meni, da je bistveno, da Komisija in države članice hitro opravijo potrebne preglede, vključno z boljšimi strategijami obveščanja, da bi povečale zaupanje v ukrepe javnega zdravstva, ki služijo pripravi na pandemije in njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

35.

meni, da je bistveno, da Komisija in države članice hitro opravijo potrebne preglede, vključno z boljšimi strategijami obveščanja, da bi povečale zaupanje v ukrepe javnega zdravstva, ki služijo pripravi na pandemije in njihovo preprečevanje;

*

* *

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetovni zdravstveni organizaciji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetovni zdravstveni organizaciji in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/.

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf.

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf.

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf.

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html.

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/107492.pdf.

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_en.pdf.

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf.

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf.

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf.

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf.

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 in http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf.

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf.

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf.

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf.

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2.

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf.

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm.

(19)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf.

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/4940/html.bookmark in http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/5251/html.bookmark.

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2.

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf.

(23)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf.

(24)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/15

---

Torek, 8. marec 2011Inovativno financiranje na svetovni in evropski ravni

P7_TA(2011)0080

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 in z dne 11. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 in z dne 11. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju zapisnika zasedanja Sveta EU v sestavi finančnih ministrov (ECOFIN) z dne 19. oktobra 2010 in poročila Evropskemu svetu, ki je v njem naveden, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zapisnika zasedanja Sveta EU v sestavi finančnih ministrov (ECOFIN) z dne 19. oktobra 2010 in poročila Evropskemu svetu, ki je v njem naveden,

| — | ob upoštevanju programa belgijskega predsedovanja, zlasti predlogov o inovativnem financiranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa belgijskega predsedovanja, zlasti predlogov o inovativnem financiranju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o davkih na finančne transakcije – izvajanje v praksi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o davkih na finančne transakcije – izvajanje v praksi (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropskih nadzornih organih (3), zlasti svojih resolucij z dne 22. septembra 2010 o Evropskem organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (4), o Evropskem bančnem organu (5), Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (6) ter makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropskih nadzornih organih (3), zlasti svojih resolucij z dne 22. septembra 2010 o Evropskem organu za zavarovanja in poklicne pokojnine (4), o Evropskem bančnem organu (5), Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (6) ter makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (7),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (SEC(2010)0409) in sporočila Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja (KOM(2010)0549) ter priloženega delovnega dokumenta Komisije (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o inovativnem financiranju na svetovni in evropski ravni (SEC(2010)0409) in sporočila Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja (KOM(2010)0549) ter priloženega delovnega dokumenta Komisije (SEC(2010)1166),

| — | ob upoštevanju predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484/5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484/5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o bančnih reševalnih skladih (KOM(2010)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o bančnih reševalnih skladih (KOM(2010)0254),

| — | ob upoštevanju izjave G-20 s 15. novembra 2008 v Washingtonu, izjave G-20 z 2. aprila 2009 v Londonu in izjave voditeljev držav, ki so se udeležili vrha G-20 s 25. septembra 2009 v Pittsburghu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave G-20 s 15. novembra 2008 v Washingtonu, izjave G-20 z 2. aprila 2009 v Londonu in izjave voditeljev držav, ki so se udeležili vrha G-20 s 25. septembra 2009 v Pittsburghu,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada za leto 2010 skupini držav G-20 o obdavčitvi finančnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada za leto 2010 skupini držav G-20 o obdavčitvi finančnega sektorja,

| — | ob upoštevanju dokumenta svetovalnega odbora sindikatov pri OECD „Parametri davka na finančne transakcije in razkorak med viri globalnih javnih dobrin, kot jih opredeljuje OECD, 2010–2020“ z dne 15. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta svetovalnega odbora sindikatov pri OECD „Parametri davka na finančne transakcije in razkorak med viri globalnih javnih dobrin, kot jih opredeljuje OECD, 2010–2020“ z dne 15. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju poročila OECD za leto 2010 z naslovom Slon v sobi: potreba po obravnavanju dejavnosti bank, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD za leto 2010 z naslovom Slon v sobi: potreba po obravnavanju dejavnosti bank,

| — | ob upoštevanju študije avstrijskega inštituta za ekonomske raziskave (WIFO) „Splošni davek na finančne transakcije: motivi, prihodki, izvedljivost in učinki“ iz marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije avstrijskega inštituta za ekonomske raziskave (WIFO) „Splošni davek na finančne transakcije: motivi, prihodki, izvedljivost in učinki“ iz marca 2008,

| — | ob upoštevanju dokumenta Fundacije za evropske progresivne študije „Davki na finančne transakcije: nujni, izvedljivi in zaželeni“ iz marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Fundacije za evropske progresivne študije „Davki na finančne transakcije: nujni, izvedljivi in zaželeni“ iz marca 2010,

| — | ob upoštevanju študije Centra za raziskave ekonomske politike (CEPR) „Koristi davka na finančne transakcije“ iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Centra za raziskave ekonomske politike (CEPR) „Koristi davka na finančne transakcije“ iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Statistični pregled državnih pomoči – Poročilo o nedavnih dogajanjih glede krizne pomoči finančnemu sektorju“ (KOM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Statistični pregled državnih pomoči – Poročilo o nedavnih dogajanjih glede krizne pomoči finančnemu sektorju“ (KOM(2010)0255),

| — | ob upoštevanju študije organizacije Notre Europe z naslovom „Unija s čedalje manj ogljikovega dioksida? Za boljšo evropsko obdavčitev proti podnebnim spremembam“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije organizacije Notre Europe z naslovom „Unija s čedalje manj ogljikovega dioksida? Za boljšo evropsko obdavčitev proti podnebnim spremembam“,

| — | ob upoštevanju sklepnega dokumenta plenarnega zasedanja Generalne skupščine Organizacije združenih narodov na visoki ravni „Izpolnitev obljube: združeni v doseganju razvojnih ciljev tisočletja“ iz septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnega dokumenta plenarnega zasedanja Generalne skupščine Organizacije združenih narodov na visoki ravni „Izpolnitev obljube: združeni v doseganju razvojnih ciljev tisočletja“ iz septembra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave s sedmega plenarnega zasedanja vodilne skupine za inovativno financiranje razvoja v Santiagu januarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave s sedmega plenarnega zasedanja vodilne skupine za inovativno financiranje razvoja v Santiagu januarja 2010,

| — | ob upoštevanju poročila 2010 odbora strokovnjakov v projektni skupini za mednarodne finančne transakcije za razvoj z naslovom „Globalizacija solidarnosti: argumenti za finančne dajatve“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila 2010 odbora strokovnjakov v projektni skupini za mednarodne finančne transakcije za razvoj z naslovom „Globalizacija solidarnosti: argumenti za finančne dajatve“,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0036/2011),

| A. | ker je doslej najhujša svetovna finančna in gospodarska kriza leta 2007 razkrila precejšnje pomanjkljivosti regulativnega in nadzornega okvira svetovnega finančnega sistema, ki ga je mogoče opisati kot skupek nereguliranih finančnih trgov, preveč zapletenih proizvodov in nepreglednih pristojnosti; ker Evropa potrebuje preglednejše in učinkovitejše finančne trge, |
| --- | --- |

A.

ker je doslej najhujša svetovna finančna in gospodarska kriza leta 2007 razkrila precejšnje pomanjkljivosti regulativnega in nadzornega okvira svetovnega finančnega sistema, ki ga je mogoče opisati kot skupek nereguliranih finančnih trgov, preveč zapletenih proizvodov in nepreglednih pristojnosti; ker Evropa potrebuje preglednejše in učinkovitejše finančne trge,

| B. | ker so prosti trgi temelj ustvarjanja bogastva po vsem svetu ter ker tržno gospodarstvo in prosta trgovina ustvarjata bogastvo in rešujeta ljudi iz revščine, |
| --- | --- |

B.

ker so prosti trgi temelj ustvarjanja bogastva po vsem svetu ter ker tržno gospodarstvo in prosta trgovina ustvarjata bogastvo in rešujeta ljudi iz revščine,

| C. | ker nenavaden porast finančnih transakcij v svetovnem gospodarstvu v zadnjih desetih letih – leta 2007 je bil njihov obseg 73,5-krat večji od nominalnega svetovnega BDP, predvsem zaradi razcveta na trgu izvedenih finančnih instrumentov – prikazuje čedalje večji razkorak med finančnimi transakcijami in potrebami realnega gospodarstva, |
| --- | --- |

C.

ker nenavaden porast finančnih transakcij v svetovnem gospodarstvu v zadnjih desetih letih – leta 2007 je bil njihov obseg 73,5-krat večji od nominalnega svetovnega BDP, predvsem zaradi razcveta na trgu izvedenih finančnih instrumentov – prikazuje čedalje večji razkorak med finančnimi transakcijami in potrebami realnega gospodarstva,

| D. | ker je finančni trg močno odvisen od vzorcev trgovanja, kot je visokofrekvenčno trgovanje, katerih cilj je predvsem kratkoročni dobiček in ki so izpostavljeni pretiranemu finančnemu vzvodu, enemu izmed glavnih vzrokov za finančno krizo; ker je bila posledica tega prekomerno nihanje cen ter nenehno odstopanje borznih tečajev in cen blaga od njihovih osnovnih ravni, |
| --- | --- |

D.

ker je finančni trg močno odvisen od vzorcev trgovanja, kot je visokofrekvenčno trgovanje, katerih cilj je predvsem kratkoročni dobiček in ki so izpostavljeni pretiranemu finančnemu vzvodu, enemu izmed glavnih vzrokov za finančno krizo; ker je bila posledica tega prekomerno nihanje cen ter nenehno odstopanje borznih tečajev in cen blaga od njihovih osnovnih ravni,

| E. | ker je sposobnost podjetij, vlad in posameznikov, da si medsebojno (s)posojajo finančna sredstva, ključen dejavnik v svetovnem gospodarstvu; ker je finančna kriza izpostavila slabe značilnosti mednarodnega kapitalskega trga; ker zaradi tega meni, da je treba vzpostaviti ravnotežje med ukrepi za ohranjanje finančne stabilnosti in sposobnostjo bank za kreditiranje gospodarstva, |
| --- | --- |

E.

ker je sposobnost podjetij, vlad in posameznikov, da si medsebojno (s)posojajo finančna sredstva, ključen dejavnik v svetovnem gospodarstvu; ker je finančna kriza izpostavila slabe značilnosti mednarodnega kapitalskega trga; ker zaradi tega meni, da je treba vzpostaviti ravnotežje med ukrepi za ohranjanje finančne stabilnosti in sposobnostjo bank za kreditiranje gospodarstva,

| F. | ker je bil na srečanjih G-20 v Washingtonu 2008 in v Pittsburghu 2009 dosežen sporazum o izvedbi reform za okrepitev finančnih trgov, regulativnih okvirov ter nadzora za zagotovitev, da bodo finančne institucije sprejele pravičen del odgovornosti za nastalo krizo, |
| --- | --- |

F.

ker je bil na srečanjih G-20 v Washingtonu 2008 in v Pittsburghu 2009 dosežen sporazum o izvedbi reform za okrepitev finančnih trgov, regulativnih okvirov ter nadzora za zagotovitev, da bodo finančne institucije sprejele pravičen del odgovornosti za nastalo krizo,

| G. | ker večji delež stroškov krize zaenkrat nosijo davkoplačevalci, katerih denar so vlade v številnih delih sveta uporabile za reševanje zasebnih bank in drugih finančnih institucij; ker je vse več pozivov, da finančne institucije in zainteresirane strani, ki so bile dolga leta deležne pretirano visokih donosov na kapital in izplačil letnih bonusov ter so uživale glavnino svetovnih dobičkov podjetij, prispevajo svoj pravičen delež za poravnavo stroškov, |
| --- | --- |

G.

ker večji delež stroškov krize zaenkrat nosijo davkoplačevalci, katerih denar so vlade v številnih delih sveta uporabile za reševanje zasebnih bank in drugih finančnih institucij; ker je vse več pozivov, da finančne institucije in zainteresirane strani, ki so bile dolga leta deležne pretirano visokih donosov na kapital in izplačil letnih bonusov ter so uživale glavnino svetovnih dobičkov podjetij, prispevajo svoj pravičen delež za poravnavo stroškov,

| H. | ker so v EU zlasti stroški reševanja poslabšali in pospešili nastop fiskalne in dolžniške krize, ki je nepričakovano obremenila javne proračune in resno ogrozila ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje socialne podpore in uresničevanje ciljev v zvezi z okoljem in podnebjem, |
| --- | --- |

H.

ker so v EU zlasti stroški reševanja poslabšali in pospešili nastop fiskalne in dolžniške krize, ki je nepričakovano obremenila javne proračune in resno ogrozila ustvarjanje delovnih mest, zagotavljanje socialne podpore in uresničevanje ciljev v zvezi z okoljem in podnebjem,

| I. | ker so bile kratkoročnost in špekulacije na trgih evropskih državnih obveznic bistven negativni dejavnik v dolžniški krizi euroobmočja v letih 2009–2010 ter so izpostavile tesno povezanost med slabostmi finančnega sektorja in težavami pri zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v obdobju pretiranih proračunskih primanjkljajev in naraščajočega javnega in zasebnega dolga, |
| --- | --- |

I.

ker so bile kratkoročnost in špekulacije na trgih evropskih državnih obveznic bistven negativni dejavnik v dolžniški krizi euroobmočja v letih 2009–2010 ter so izpostavile tesno povezanost med slabostmi finančnega sektorja in težavami pri zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v obdobju pretiranih proračunskih primanjkljajev in naraščajočega javnega in zasebnega dolga,

| J. | ker so neučinkovitost Pakta stabilnosti in rasti v njegovi sedanji obliki in razlike v konkurenčnosti držav članic spodbudile sedanjo razpravo o evropskem gospodarskem upravljanju, pri kateri bi se morali osredotočiti na ukrepe za okrepitev omenjenega pakta, zlasti njegovega preventivnega dela, takojšnjo uvedbo neizogibnih strukturnih reform ter usklajevanje davčne ureditve in boja proti izogibanju davkom, goljufiji in utaji davkov, da bi zagotovili davčno pravičnost in davčno obremenitev postopno prenesli z dejavnika dela na dejavnik kapitala in dejavnosti z izredno negativnimi eksternalijami, |
| --- | --- |

J.

ker so neučinkovitost Pakta stabilnosti in rasti v njegovi sedanji obliki in razlike v konkurenčnosti držav članic spodbudile sedanjo razpravo o evropskem gospodarskem upravljanju, pri kateri bi se morali osredotočiti na ukrepe za okrepitev omenjenega pakta, zlasti njegovega preventivnega dela, takojšnjo uvedbo neizogibnih strukturnih reform ter usklajevanje davčne ureditve in boja proti izogibanju davkom, goljufiji in utaji davkov, da bi zagotovili davčno pravičnost in davčno obremenitev postopno prenesli z dejavnika dela na dejavnik kapitala in dejavnosti z izredno negativnimi eksternalijami,

| K. | ker je kriza izpostavila potrebo po novih, pravičnih in trajnih prihodkih s široko osnovo in po izvrševanju obstoječih zakonov o davčni utaji ter izboljšanju njihove učinkovitosti, s čimer bi zagotovili učinkovito uskladitev fiskalne konsolidacije in dolgotrajne oživitve gospodarstva ter vzdržnost javnih financ, ustvarjanje delovnih mest in družbeno vključenost, ki so glavne prednostne naloge agende EU 2020, |
| --- | --- |

K.

ker je kriza izpostavila potrebo po novih, pravičnih in trajnih prihodkih s široko osnovo in po izvrševanju obstoječih zakonov o davčni utaji ter izboljšanju njihove učinkovitosti, s čimer bi zagotovili učinkovito uskladitev fiskalne konsolidacije in dolgotrajne oživitve gospodarstva ter vzdržnost javnih financ, ustvarjanje delovnih mest in družbeno vključenost, ki so glavne prednostne naloge agende EU 2020,

| L. | ker je prišlo zaradi nedavne krize do pomembnih proračunskih omejitev ravno v času, ko je EU začela izvajanje izredno pomembnih zavez na svetovni ravni, predvsem v zvezi s cilji na področju podnebnih sprememb, razvojnimi cilji tisočletja (RCT) in razvojno pomočjo, zlasti za prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic za države v razvoju, |
| --- | --- |

L.

ker je prišlo zaradi nedavne krize do pomembnih proračunskih omejitev ravno v času, ko je EU začela izvajanje izredno pomembnih zavez na svetovni ravni, predvsem v zvezi s cilji na področju podnebnih sprememb, razvojnimi cilji tisočletja (RCT) in razvojno pomočjo, zlasti za prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic za države v razvoju,

| M. | ker je Evropski svet 17. junija 2010 izjavil, da bi morala EU voditi prizadevanja za vzpostavitev globalnega pristopa k uvedbi sistemov dajatev in davkov za finančne institucije, ter pozval k preučitvi in podrobnejšem razvoju vprašanja uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, |
| --- | --- |

M.

ker je Evropski svet 17. junija 2010 izjavil, da bi morala EU voditi prizadevanja za vzpostavitev globalnega pristopa k uvedbi sistemov dajatev in davkov za finančne institucije, ter pozval k preučitvi in podrobnejšem razvoju vprašanja uvedbe globalnega davka na finančne transakcije,

| N. | ker je že pozval Komisijo, naj izvede oceno učinka in predloži analizo pozitivnih strani davka na finančne transakcije; zato je sklenil, da bo počakal na to analizo, preden sprejme nadaljnje ukrepe, |
| --- | --- |

N.

ker je že pozval Komisijo, naj izvede oceno učinka in predloži analizo pozitivnih strani davka na finančne transakcije; zato je sklenil, da bo počakal na to analizo, preden sprejme nadaljnje ukrepe,

| 1. | je seznanjen z delom, ki ga je doslej opravila Komisija v odziv na pozive iz Parlamenta v njegovi resoluciji z dne 10. marca 2010, naj izvede študijo izvedljivosti o davku na finančne transakcije na svetovni ravni in ravni EU; poudarja potrebo po celoviti oceni učinka ter poziva k objavi rezultatov ocene učinka in morebitnih konkretnih predlogov do poletja 2011, kot navaja sporočilo Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja; poudarja, da je uravnotežena in temeljita študija izvedljivosti o davku na finančne transakcije na ravni EU podlaga, na kateri mora temeljiti postopek uvedbe takega davka; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z delom, ki ga je doslej opravila Komisija v odziv na pozive iz Parlamenta v njegovi resoluciji z dne 10. marca 2010, naj izvede študijo izvedljivosti o davku na finančne transakcije na svetovni ravni in ravni EU; poudarja potrebo po celoviti oceni učinka ter poziva k objavi rezultatov ocene učinka in morebitnih konkretnih predlogov do poletja 2011, kot navaja sporočilo Komisije o obdavčitvi finančnega sektorja; poudarja, da je uravnotežena in temeljita študija izvedljivosti o davku na finančne transakcije na ravni EU podlaga, na kateri mora temeljiti postopek uvedbe takega davka;

| 2. | poudarja, da povišanje stopenj in povečanje obsega obstoječih mehanizmov obdavčitve ter nadaljnje zmanjševanje javnih izdatkov ne morejo biti zadostna ali trajna rešitev za prihodnje izzive na evropski in svetovni ravni; poudarja, da se je treba pri obravnavanju teh izzivov in obravnavanju novih sistemov financiranja osredotočiti zlasti na ustvarjanje sredstev za krepitev evropske konkurenčnosti in gospodarske rasti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da povišanje stopenj in povečanje obsega obstoječih mehanizmov obdavčitve ter nadaljnje zmanjševanje javnih izdatkov ne morejo biti zadostna ali trajna rešitev za prihodnje izzive na evropski in svetovni ravni; poudarja, da se je treba pri obravnavanju teh izzivov in obravnavanju novih sistemov financiranja osredotočiti zlasti na ustvarjanje sredstev za krepitev evropske konkurenčnosti in gospodarske rasti;

| 3. | poudarja, da je pravilno delujoč enotni trg najdragocenejši instrument EU v globalnem in konkurenčnem svetu ter glavno gonilo evropske rasti; poudarja, da se je treba osredotočiti na krepitev notranjega trga ter na iskanje načinov za pametnejšo porabo nacionalnih in evropskih sredstev s predstavitvijo celostne vizije proračunske reforme, ki bo vključevala tako odhodkovno kot prihodkovno stran proračuna; opozarja, da mora biti način porabe sredstev zasnovan tako, da prinaša rezultate, novi finančni instrumenti za izvrševanje proračuna pa morajo biti premišljeni, povezani in prilagodljivi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je pravilno delujoč enotni trg najdragocenejši instrument EU v globalnem in konkurenčnem svetu ter glavno gonilo evropske rasti; poudarja, da se je treba osredotočiti na krepitev notranjega trga ter na iskanje načinov za pametnejšo porabo nacionalnih in evropskih sredstev s predstavitvijo celostne vizije proračunske reforme, ki bo vključevala tako odhodkovno kot prihodkovno stran proračuna; opozarja, da mora biti način porabe sredstev zasnovan tako, da prinaša rezultate, novi finančni instrumenti za izvrševanje proračuna pa morajo biti premišljeni, povezani in prilagodljivi;

| 4. | poudarja, da je odpravljanje preostalih ovir na notranjem trgu najboljši način za spodbujanje realnih in učinkovitih ukrepov za rast; ugotavlja, da študije kažejo, da bi bilo mogoče prihraniti od 200 do 300 milijard EUR na leto, če bi bile odpravljene vse ovire štirih svoboščin; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je odpravljanje preostalih ovir na notranjem trgu najboljši način za spodbujanje realnih in učinkovitih ukrepov za rast; ugotavlja, da študije kažejo, da bi bilo mogoče prihraniti od 200 do 300 milijard EUR na leto, če bi bile odpravljene vse ovire štirih svoboščin;

| 5. | opozarja na pomen ponovnega zagona enotnega trga ter poudarja, da mora EU pripraviti in učinkovito izvajati skupna pravila, da bi lahko notranji trg deloval kot vzgib za strukturno rast; poudarja, da je treba prizadevanja osredotočiti na gonilno silo evropskega gospodarstva: 20 milijonov evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih, ki jih vodijo podjetniki in drugi ustvarjalci; |
| --- | --- |

5.

opozarja na pomen ponovnega zagona enotnega trga ter poudarja, da mora EU pripraviti in učinkovito izvajati skupna pravila, da bi lahko notranji trg deloval kot vzgib za strukturno rast; poudarja, da je treba prizadevanja osredotočiti na gonilno silo evropskega gospodarstva: 20 milijonov evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih, ki jih vodijo podjetniki in drugi ustvarjalci;

| 6. | poudarja, da je ena največjih prednosti Evropske unije njena velikost, ki jo je treba dodobra izkoristiti z izkoriščanjem potenciala enotnega trga in uporabo sredstev iz proračuna EU, da se izboljša prizadevanja javnega sektorja za spodbujanje vzvodov rasti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je ena največjih prednosti Evropske unije njena velikost, ki jo je treba dodobra izkoristiti z izkoriščanjem potenciala enotnega trga in uporabo sredstev iz proračuna EU, da se izboljša prizadevanja javnega sektorja za spodbujanje vzvodov rasti;

| 7. | poudarja, da mora Komisija sprejeti skupni strateški okvir, ki bo orisal celovito naložbeno strategijo, ki bo cilje Evrope 2020 preoblikovala v naložbene prednostne naloge ter opredelila potrebe po naložbah glede na glavne cilje in projekte vodilnih pobud, pa tudi reforme, potrebne za povečanje učinka naložb, podprtih s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora Komisija sprejeti skupni strateški okvir, ki bo orisal celovito naložbeno strategijo, ki bo cilje Evrope 2020 preoblikovala v naložbene prednostne naloge ter opredelila potrebe po naložbah glede na glavne cilje in projekte vodilnih pobud, pa tudi reforme, potrebne za povečanje učinka naložb, podprtih s kohezijsko politiko;

| 8. | poudarja, da je ena glavnih prednosti inovativnih finančnih instrumentov njihova dvojna korist, saj lahko hkrati prispevajo k doseganju pomembnih političnih ciljev, kot je stabilnost in preglednost finančnega trga, in zagotavljajo precejšen prihodkovni potencial; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba upoštevati tudi vplive teh instrumentov na negativne eksternalije, ki jih ustvarja finančni sektor; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je ena glavnih prednosti inovativnih finančnih instrumentov njihova dvojna korist, saj lahko hkrati prispevajo k doseganju pomembnih političnih ciljev, kot je stabilnost in preglednost finančnega trga, in zagotavljajo precejšen prihodkovni potencial; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba upoštevati tudi vplive teh instrumentov na negativne eksternalije, ki jih ustvarja finančni sektor;

Obdavčitev finančnega sektorja

| 9. | opozarja, da je finančna škoda zaradi utaje davkov in davčnih goljufij v Evropi ocenjena na 200 do 250 milijard EUR na leto; zato meni, da bi znižanje stopnje davčnih goljufij pomagalo zmanjšati javni primanjkljaj, ne da bi povišali davke; glede na to opozarja,da bi moralo inovativno financiranje ponovno oživiti prizadevanja držav članic, EU in mednarodne skupnosti za odpravo izogibanja davkom in goljufij ter drugih oblik nezakonitega bega kapitala, ki pomembno vplivajo na proračun; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je finančna škoda zaradi utaje davkov in davčnih goljufij v Evropi ocenjena na 200 do 250 milijard EUR na leto; zato meni, da bi znižanje stopnje davčnih goljufij pomagalo zmanjšati javni primanjkljaj, ne da bi povišali davke; glede na to opozarja,da bi moralo inovativno financiranje ponovno oživiti prizadevanja držav članic, EU in mednarodne skupnosti za odpravo izogibanja davkom in goljufij ter drugih oblik nezakonitega bega kapitala, ki pomembno vplivajo na proračun;

| 10. | poudarja, da mora EU v obdobju po krizi prepričati državljane, da ima voljo in orodja za sprejem uravnotežene kombinacije strategije fiskalne konsolidacije in politik za spodbujanje rasti, da se zagotovi dolgoročna oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora EU v obdobju po krizi prepričati državljane, da ima voljo in orodja za sprejem uravnotežene kombinacije strategije fiskalne konsolidacije in politik za spodbujanje rasti, da se zagotovi dolgoročna oživitev gospodarstva;

| 11. | meni, da davčna politika ostaja manjkajoča razsežnost v pristopu EU do finančnega sektorja, čeprav je bil dosežen velik napredek tako pri regulaciji kot nadzoru; |
| --- | --- |

11.

meni, da davčna politika ostaja manjkajoča razsežnost v pristopu EU do finančnega sektorja, čeprav je bil dosežen velik napredek tako pri regulaciji kot nadzoru;

| 12. | pozdravlja priznanje Komisije, da je finančni sektor premalo obdavčen, zlasti zaradi tega, ker večina finančnih storitev ni obdavčena z DDV, ter poziva k inovativnim ukrepom financiranja, da bi v tem sektorju pobrali več sredstev in tako prispevali k davčni razbremenitvi delovne sile; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja priznanje Komisije, da je finančni sektor premalo obdavčen, zlasti zaradi tega, ker večina finančnih storitev ni obdavčena z DDV, ter poziva k inovativnim ukrepom financiranja, da bi v tem sektorju pobrali več sredstev in tako prispevali k davčni razbremenitvi delovne sile;

| 13. | meni, da bi lahko uvedba davka na finančne transakcije prispevala k reševanju izredno škodljivih vzorcev trgovanja na finančnih trgih, kot so nekatere kratkoročne in samodejne visokofrekvenčne transakcije, ter k omejitvi špekulacij; poudarja, da bi zato davek na davčne transakcije imel možnost, da zmanjša pretirano nihanje cen, izboljša učinkovitost trga, poveča preglednost in finančni sektor spodbudi k dolgoročnim naložbam z dodano vrednostjo za realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi lahko uvedba davka na finančne transakcije prispevala k reševanju izredno škodljivih vzorcev trgovanja na finančnih trgih, kot so nekatere kratkoročne in samodejne visokofrekvenčne transakcije, ter k omejitvi špekulacij; poudarja, da bi zato davek na davčne transakcije imel možnost, da zmanjša pretirano nihanje cen, izboljša učinkovitost trga, poveča preglednost in finančni sektor spodbudi k dolgoročnim naložbam z dodano vrednostjo za realno gospodarstvo;

| 14. | poudarja sedanje ocene prihodkov davka na finančne transakcije z nizko stopnjo, ki bi s široko davčno osnovo lahko omogočil donos blizu 200 milijard EUR na leto na ravni EU in 650 milijard USD na svetovni ravni; meni, da bi lahko finančni sektor s tem bistveno prispeval k stroškom krize in vzdržnosti javnih financ; |
| --- | --- |

14.

poudarja sedanje ocene prihodkov davka na finančne transakcije z nizko stopnjo, ki bi s široko davčno osnovo lahko omogočil donos blizu 200 milijard EUR na leto na ravni EU in 650 milijard USD na svetovni ravni; meni, da bi lahko finančni sektor s tem bistveno prispeval k stroškom krize in vzdržnosti javnih financ;

| 15. | opaža razvoj razprave o davku na finančne transakcije, razhajajoče se ocene izvedljivosti, uspešnosti in učinkovitosti takega davka in odpiranje razprave o davku na finančne dejavnosti, vendar opaža, da skupina G-20 doslej ni uspela spodbuditi ustreznih skupnih pobud v zvezi s tem; poziva voditelje držav G-20, naj pospešijo doseganje sporazuma o minimalnih skupnih elementih svetovnega davka na finančne transakcije in oblikujejo smernice o želeni prihodnosti teh različnih oblik obdavčevanja; |
| --- | --- |

15.

opaža razvoj razprave o davku na finančne transakcije, razhajajoče se ocene izvedljivosti, uspešnosti in učinkovitosti takega davka in odpiranje razprave o davku na finančne dejavnosti, vendar opaža, da skupina G-20 doslej ni uspela spodbuditi ustreznih skupnih pobud v zvezi s tem; poziva voditelje držav G-20, naj pospešijo doseganje sporazuma o minimalnih skupnih elementih svetovnega davka na finančne transakcije in oblikujejo smernice o želeni prihodnosti teh različnih oblik obdavčevanja;

| 16. | se zavzema za uvedbo davka na finančne transakcije, saj bi obrzdal špekulacije in tako izboljšal delovanje trga ter prispeval k financiranju svetovnih javnih dobrin in zmanjšal javnofinančne primanjkljaje; meni, da bi morala biti uvedba davka na finančne transakcije zastavljena kar se da široko in da bi morala EU spodbujati uvedbo tovrstnega davka na svetovni ravni; če to ne bi uspelo, pa bi ga bilo treba sprva uvesti na evropski ravni; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva potrebo po konkurenčnih pogojih na svetovni ravni, in pripravi konkretne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

16.

se zavzema za uvedbo davka na finančne transakcije, saj bi obrzdal špekulacije in tako izboljšal delovanje trga ter prispeval k financiranju svetovnih javnih dobrin in zmanjšal javnofinančne primanjkljaje; meni, da bi morala biti uvedba davka na finančne transakcije zastavljena kar se da široko in da bi morala EU spodbujati uvedbo tovrstnega davka na svetovni ravni; če to ne bi uspelo, pa bi ga bilo treba sprva uvesti na evropski ravni; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva potrebo po konkurenčnih pogojih na svetovni ravni, in pripravi konkretne zakonodajne predloge;

| 17. | poudarja, da je pri preučevanju možnosti za obdavčitev finančnega sektorja na svetovni ravni in ravni EU treba upoštevati izkušnje, pridobljene z uvedbo sektorskih davkov na transakcije v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je pri preučevanju možnosti za obdavčitev finančnega sektorja na svetovni ravni in ravni EU treba upoštevati izkušnje, pridobljene z uvedbo sektorskih davkov na transakcije v državah članicah;

| 18. | poudarja tudi, da selitev zgolj špekulativnih transakcij v druge jurisdikcije ne bi imela veliko negativnih posledic, lahko pa bi prispevala k večji učinkovitosti trga; tudi poudarja, da ni treba obsoditi vseh dejavnosti, ki se smatrajo kot špekulativne, saj lahko nekatere oblike sprejemanja tveganja povečajo stabilnost finančnih trgov EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja tudi, da selitev zgolj špekulativnih transakcij v druge jurisdikcije ne bi imela veliko negativnih posledic, lahko pa bi prispevala k večji učinkovitosti trga; tudi poudarja, da ni treba obsoditi vseh dejavnosti, ki se smatrajo kot špekulativne, saj lahko nekatere oblike sprejemanja tveganja povečajo stabilnost finančnih trgov EU;

| 19. | poudarja, da bi na centraliziranem evropskem trgu storitve centralnega kliringa in poravnave lahko poenostavila uvedbo davka EU na finančne transakcije, ki bi bil poceni z upravnega vidika in preprosto uresničljiv; vendar opozarja, da je treba pri oblikovanju tehničnih vidikov davka na finančne transakcije upoštevati globalnost in medsebojno povezanost finančne panoge; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi na centraliziranem evropskem trgu storitve centralnega kliringa in poravnave lahko poenostavila uvedbo davka EU na finančne transakcije, ki bi bil poceni z upravnega vidika in preprosto uresničljiv; vendar opozarja, da je treba pri oblikovanju tehničnih vidikov davka na finančne transakcije upoštevati globalnost in medsebojno povezanost finančne panoge;

| 20. | ugotavlja, da je nedavno sporočilo Komisije prvi korak k soočanju s to temo; meni, da breme dokazovanja morebitnih prednosti in/ali slabosti uvedbe davka na finančne transakcije na ravni EU nosi Komisija in njena ocena učinka; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je nedavno sporočilo Komisije prvi korak k soočanju s to temo; meni, da breme dokazovanja morebitnih prednosti in/ali slabosti uvedbe davka na finančne transakcije na ravni EU nosi Komisija in njena ocena učinka;

| 21. | ugotavlja, da je nedavno sporočilo Komisije napovedalo oceno učinka različnih možnosti obdavčitve finančnega sektorja, ter poziva Komisijo, naj v svoji študiji izvedljivosti obravnava tudi geografsko asimetričnost transakcij in prihodkov ter možnost stopnjevane ali diferencirane stopnje na podlagi vrste sredstev, davčnega učinka, narave vpletenega akterja ali kratkoročne in špekulativne narave nekaterih vrst transakcij; poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive raziskave; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je nedavno sporočilo Komisije napovedalo oceno učinka različnih možnosti obdavčitve finančnega sektorja, ter poziva Komisijo, naj v svoji študiji izvedljivosti obravnava tudi geografsko asimetričnost transakcij in prihodkov ter možnost stopnjevane ali diferencirane stopnje na podlagi vrste sredstev, davčnega učinka, narave vpletenega akterja ali kratkoročne in špekulativne narave nekaterih vrst transakcij; poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive raziskave;

| 22. | poziva Komisijo, naj v svoji študiji izvedljivosti analizira različne možnosti za davek na finančne transakcije EU in njihove učinke, vključno s koristmi za gospodarstvo in družbo, za zmanjšanje stopnje špekulativnih finančnih transakcij, ki trenutno povzročajo huda izkrivljanja trga; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj v svoji študiji izvedljivosti analizira različne možnosti za davek na finančne transakcije EU in njihove učinke, vključno s koristmi za gospodarstvo in družbo, za zmanjšanje stopnje špekulativnih finančnih transakcij, ki trenutno povzročajo huda izkrivljanja trga;

| 23. | poudarja, da bi moral imeti davek na finančne transakcije čim širšo osnovo, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na finančnih trgih in da transakcij ne bi potisnili v manj pregledne instrumente; zato meni, da bi morali zajeti vse transakcije s finančnimi sredstvi, kot so borzne promptne transakcije in transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti ter izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC); poudarja, da bi stopnjevanje davka na finančne transakcije z različnimi stopnjami za različna mesta trgovanja lahko še dodatno povečalo tržno stabilnost z oblikovanjem pozitivnih spodbud za finančne akterje, ki bi transakcije preselili od trgovanja na prostem trgu na bolj pregledna in urejena mesta; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi moral imeti davek na finančne transakcije čim širšo osnovo, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na finančnih trgih in da transakcij ne bi potisnili v manj pregledne instrumente; zato meni, da bi morali zajeti vse transakcije s finančnimi sredstvi, kot so borzne promptne transakcije in transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti ter izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC); poudarja, da bi stopnjevanje davka na finančne transakcije z različnimi stopnjami za različna mesta trgovanja lahko še dodatno povečalo tržno stabilnost z oblikovanjem pozitivnih spodbud za finančne akterje, ki bi transakcije preselili od trgovanja na prostem trgu na bolj pregledna in urejena mesta;

| 24. | zato pozdravlja nedavne predloge Komisije o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu in prodaji na kratko, ki določajo izrecne zahteve o centralnem kliringu in repozitorijih sklenjenih poslov za vse transakcije izvedenih finančnih instrumentov na prostem trgu, da bi bilo izvajanje tega davka EU na finančne transakcije s široko osnovo tehnično izvedljivo; |
| --- | --- |

24.

zato pozdravlja nedavne predloge Komisije o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu in prodaji na kratko, ki določajo izrecne zahteve o centralnem kliringu in repozitorijih sklenjenih poslov za vse transakcije izvedenih finančnih instrumentov na prostem trgu, da bi bilo izvajanje tega davka EU na finančne transakcije s široko osnovo tehnično izvedljivo;

| 25. | vztraja, da je treba ugotoviti, kdo bo na koncu plačal davek, saj se breme navadno naloži potrošniku, kar v tem primeru pomeni male vlagatelje in posameznike; poudarja, da so potrebni obsežni predpisi o oprostitvah plačila in mejnih vrednostih, da bi to preprečili; |
| --- | --- |

25.

vztraja, da je treba ugotoviti, kdo bo na koncu plačal davek, saj se breme navadno naloži potrošniku, kar v tem primeru pomeni male vlagatelje in posameznike; poudarja, da so potrebni obsežni predpisi o oprostitvah plačila in mejnih vrednostih, da bi to preprečili;

| 26. | pozdravlja nedavne predloge Mednarodnega denarnega sklada, ki jih podpira Komisija, za davek na bančna sredstva, s katerim bi vsem državam omogočili odmero davka v višini med 2 in 4 % BDP za financiranje mehanizmov za reševanje kriznih situacij v prihodnosti; meni, da bi morale biti dajatve za banke sorazmerne s sistemsko pomembnostjo zadevne kreditne institucije in stopnjo tveganja dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja nedavne predloge Mednarodnega denarnega sklada, ki jih podpira Komisija, za davek na bančna sredstva, s katerim bi vsem državam omogočili odmero davka v višini med 2 in 4 % BDP za financiranje mehanizmov za reševanje kriznih situacij v prihodnosti; meni, da bi morale biti dajatve za banke sorazmerne s sistemsko pomembnostjo zadevne kreditne institucije in stopnjo tveganja dejavnosti;

| 27. | ugotavlja, da imajo dajatve za banke, davek na finančne dejavnosti ter davek na finančne transakcije različne ekonomske cilje ter imajo različne možnosti za ustvarjanje prihodka; poudarja, da dajatve za banke ne morejo prevzeti naloge zmanjšanja finančnega špekuliranja in nadaljnje ureditve bančnih sistemov v senci, saj temeljijo na bilančnih postavkah; zato s tem v zvezi poudarja pomen, ki ga imajo mehanizmi finančnega nadzora in preglednost pri povečanju odpornosti in stabilnosti finančnega sistema; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da imajo dajatve za banke, davek na finančne dejavnosti ter davek na finančne transakcije različne ekonomske cilje ter imajo različne možnosti za ustvarjanje prihodka; poudarja, da dajatve za banke ne morejo prevzeti naloge zmanjšanja finančnega špekuliranja in nadaljnje ureditve bančnih sistemov v senci, saj temeljijo na bilančnih postavkah; zato s tem v zvezi poudarja pomen, ki ga imajo mehanizmi finančnega nadzora in preglednost pri povečanju odpornosti in stabilnosti finančnega sistema;

| 28. | jemlje na znanje predlog MDS o davku na finančne dejavnosti in nedavno zavezo Komisije k izvedbi celovite ocene morebitnih učinkov; poudarja, da je davek na finančne dejavnosti predvsem davčno orodje, ki je usmerjeno v prihodek in osredotočeno na finančni sektor, zaradi katerega bo mogoče obdavčiti ekonomske rente in dobičke zaradi presežnega sprejemanja tveganja, zaradi česar bi bilo mogoče zaobiti izvzetje finančnega sektorja iz sistema DDV; |
| --- | --- |

28.

jemlje na znanje predlog MDS o davku na finančne dejavnosti in nedavno zavezo Komisije k izvedbi celovite ocene morebitnih učinkov; poudarja, da je davek na finančne dejavnosti predvsem davčno orodje, ki je usmerjeno v prihodek in osredotočeno na finančni sektor, zaradi katerega bo mogoče obdavčiti ekonomske rente in dobičke zaradi presežnega sprejemanja tveganja, zaradi česar bi bilo mogoče zaobiti izvzetje finančnega sektorja iz sistema DDV;

| 29. | je seznanjen z različnimi možnostmi upravljanja dodatnih prihodkov iz naslova obdavčitve finančnega sektorja na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da je treba rešiti vprašanje, v kakšen namen bi se uporabljali prihodki, ustvarjeni z davkom na finančne transakcije, in da je treba ovrednotenje različnih možnosti in prednostno izbiro med njimi obravnavati kot bistven element v splošni razpravi o inovativnem financiranju, da bi davkoplačevalcem primerno predstavili logiko dodatne obdavčitve finančnega sektorja; poudarja, da bi se glede na njegovo globalno naravo moral prihodek, ustvarjen z globalnim davkom na finančne transakcije, uporabljati za financiranje ciljev globalne politike, kot so razvoj in zmanjšanje revščine v državah v razvoju ter boj proti podnebnim spremembam; je seznanjen s prizadevanji Komisije za povečanje proračuna EU z inovativnimi finančnimi instrumenti; je prepričan, da bi lahko za zagotovitev evropske dodane vrednosti omenjenih inovativnih finančnih instrumentov del teh prihodkov dodelili za financiranje projektov in politik EU; opozarja, da je v nedavnem sporočilu Komisije o pregledu proračuna EU obdavčitev finančnega sektorja v EU obravnavana kot možen vir lastnih sredstev; poziva institucije EU, nacionalne parlamente, deležnike EU in predstavnike civilne družbe k obsežni razpravi o izbiri glede teh politik, določitvi deleža prihodkov, ki bo dodeljen na ravni EU in nacionalni ravni, in o različnih načinih izvedbe; ugotavlja, da bi bilo treba glede upravljanja z deleži prihodkov, dodeljenih na nacionalni ravni, oceniti vse možnosti, vključno z dodeljevanjem prihodkov za utrditev javnih financ; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen z različnimi možnostmi upravljanja dodatnih prihodkov iz naslova obdavčitve finančnega sektorja na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da je treba rešiti vprašanje, v kakšen namen bi se uporabljali prihodki, ustvarjeni z davkom na finančne transakcije, in da je treba ovrednotenje različnih možnosti in prednostno izbiro med njimi obravnavati kot bistven element v splošni razpravi o inovativnem financiranju, da bi davkoplačevalcem primerno predstavili logiko dodatne obdavčitve finančnega sektorja; poudarja, da bi se glede na njegovo globalno naravo moral prihodek, ustvarjen z globalnim davkom na finančne transakcije, uporabljati za financiranje ciljev globalne politike, kot so razvoj in zmanjšanje revščine v državah v razvoju ter boj proti podnebnim spremembam; je seznanjen s prizadevanji Komisije za povečanje proračuna EU z inovativnimi finančnimi instrumenti; je prepričan, da bi lahko za zagotovitev evropske dodane vrednosti omenjenih inovativnih finančnih instrumentov del teh prihodkov dodelili za financiranje projektov in politik EU; opozarja, da je v nedavnem sporočilu Komisije o pregledu proračuna EU obdavčitev finančnega sektorja v EU obravnavana kot možen vir lastnih sredstev; poziva institucije EU, nacionalne parlamente, deležnike EU in predstavnike civilne družbe k obsežni razpravi o izbiri glede teh politik, določitvi deleža prihodkov, ki bo dodeljen na ravni EU in nacionalni ravni, in o različnih načinih izvedbe; ugotavlja, da bi bilo treba glede upravljanja z deleži prihodkov, dodeljenih na nacionalni ravni, oceniti vse možnosti, vključno z dodeljevanjem prihodkov za utrditev javnih financ;

| 30. | poudarja, da je treba morebitno uvedbo teh novih davčnih orodij v finančnem sektorju analizirati v okviru obstoječega davčnega okolja tega sektorja, pri tem pa upoštevati drugotne učinke in se posebej osredotočiti na iskanje sinergij med starimi in novimi davki; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba morebitno uvedbo teh novih davčnih orodij v finančnem sektorju analizirati v okviru obstoječega davčnega okolja tega sektorja, pri tem pa upoštevati drugotne učinke in se posebej osredotočiti na iskanje sinergij med starimi in novimi davki;

| 31. | je seznanjen s prizadevanji Komisije za povečanje proračuna EU z inovativnimi finančnimi instrumenti in priznava morebitne koristi doseganja učinka vzvoda z javnimi sredstvi v zvezi s financiranjem zasebnega sektorja; se kljub vsemu zaveda, da lahko uporaba namenskih družb za financiranje projektov vodi v povečanje pogojnih obveznosti; zato meni, da morajo take ukrepe spremljati popolnoma pregledno razkritje podatkov skupaj z ustreznimi naložbenimi smernicami, obvladovanjem tveganja, omejitvami izpostavljenosti, postopki nadzora in preverjanja, ki se določijo na demokratično odgovoren način; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen s prizadevanji Komisije za povečanje proračuna EU z inovativnimi finančnimi instrumenti in priznava morebitne koristi doseganja učinka vzvoda z javnimi sredstvi v zvezi s financiranjem zasebnega sektorja; se kljub vsemu zaveda, da lahko uporaba namenskih družb za financiranje projektov vodi v povečanje pogojnih obveznosti; zato meni, da morajo take ukrepe spremljati popolnoma pregledno razkritje podatkov skupaj z ustreznimi naložbenimi smernicami, obvladovanjem tveganja, omejitvami izpostavljenosti, postopki nadzora in preverjanja, ki se določijo na demokratično odgovoren način;

Euroobveznice in evropske projektne obveznice

| 32. | ugotavlja, da se euroobveznice čedalje bolj smatrajo za skupni instrument upravljanja dolgov; je seznanjen z vsemi nedavnimi predlogi in pobudami na to temo; poziva Evropski svet in Komisijo, naj se nemudoma odzoveta na poziv Parlamenta v resoluciji z dne 16. decembra 2010 (8) o stalnem kriznem mehanizmu, naj se zagotovi potrebni politični signal za preiskavo Komisije o prihodnjem sistemu euroobveznic, z določitvijo pogojev, pod katerimi bo takšen sistem ugoden za vse sodelujoče države članice in za celotno euroobmočje; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da se euroobveznice čedalje bolj smatrajo za skupni instrument upravljanja dolgov; je seznanjen z vsemi nedavnimi predlogi in pobudami na to temo; poziva Evropski svet in Komisijo, naj se nemudoma odzoveta na poziv Parlamenta v resoluciji z dne 16. decembra 2010 (8) o stalnem kriznem mehanizmu, naj se zagotovi potrebni politični signal za preiskavo Komisije o prihodnjem sistemu euroobveznic, z določitvijo pogojev, pod katerimi bo takšen sistem ugoden za vse sodelujoče države članice in za celotno euroobmočje;

| 33. | podpira zamisel o izdaji skupnih evropskih projektnih obveznic za financiranje precejšnjih infrastrukturnih potreb Evrope in strukturnih projektov v sklopu agende EU 2020 ter ob upoštevanju predvidenih novih strategij EU, kot je nova strategija za razvoj energetske infrastrukture, in drugih velikih projektov; meni, da bi projektne obveznice EU zagotovile potrebna vlaganja in zadostno zaupanje, da bi večji naložbeni projekti lahko pritegnili potrebno podporo, in tako postale pomemben mehanizem za kar največji vpliv javne podpore; opozarja, da morajo ti projekti prispevati k ekološkemu preoblikovanju naših gospodarstev in utreti pot za gospodarstvo brez emisij ogljika, da bi tako Evropo postavili na trajnostno podlago; |
| --- | --- |

33.

podpira zamisel o izdaji skupnih evropskih projektnih obveznic za financiranje precejšnjih infrastrukturnih potreb Evrope in strukturnih projektov v sklopu agende EU 2020 ter ob upoštevanju predvidenih novih strategij EU, kot je nova strategija za razvoj energetske infrastrukture, in drugih velikih projektov; meni, da bi projektne obveznice EU zagotovile potrebna vlaganja in zadostno zaupanje, da bi večji naložbeni projekti lahko pritegnili potrebno podporo, in tako postale pomemben mehanizem za kar največji vpliv javne podpore; opozarja, da morajo ti projekti prispevati k ekološkemu preoblikovanju naših gospodarstev in utreti pot za gospodarstvo brez emisij ogljika, da bi tako Evropo postavili na trajnostno podlago;

| 34. | poudarja, da je treba proračun EU še bolj uporabljati za doseganje učinka vzvoda pri naložbah; poudarja, da bi morala biti standardna rešitev za projekte z dolgoročnim tržnim potencialom uporaba sredstev EU v partnerstvu z zasebnim bančnim sektorjem, zlasti prek Evropske investicijske banke (EIB) ter Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR); |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba proračun EU še bolj uporabljati za doseganje učinka vzvoda pri naložbah; poudarja, da bi morala biti standardna rešitev za projekte z dolgoročnim tržnim potencialom uporaba sredstev EU v partnerstvu z zasebnim bančnim sektorjem, zlasti prek Evropske investicijske banke (EIB) ter Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR);

| 35. | poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj raziščeta morebitna moralna tveganja za države članice, povezana s financiranjem ključnih infrastrukturnih projektov s pomočjo projektnih obveznic EU oziroma euroobveznic, zlasti kadar gre za čezmejne infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj raziščeta morebitna moralna tveganja za države članice, povezana s financiranjem ključnih infrastrukturnih projektov s pomočjo projektnih obveznic EU oziroma euroobveznic, zlasti kadar gre za čezmejne infrastrukturne projekte;

Davek na ogljik

| 36. | poudarja, da bi moral sedanji model obdavčitve v celoti zajemati načelo onesnaževalec plača z uporabo ustreznih inovativnih finančnih instrumentov, da bi davčno breme postopoma prenesli na dejavnosti, ki onesnažujejo okolje, povzročajo velike emisije toplogrednih plinov ali porabljajo velike količine virov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi moral sedanji model obdavčitve v celoti zajemati načelo onesnaževalec plača z uporabo ustreznih inovativnih finančnih instrumentov, da bi davčno breme postopoma prenesli na dejavnosti, ki onesnažujejo okolje, povzročajo velike emisije toplogrednih plinov ali porabljajo velike količine virov;

| 37. | zato podpira krepitev sistema trgovanja z emisijami in obsežno revizijo direktive o obdavčitvi energije, da bi bile emisije CO2 in energijska vsebnost glavni merili za obdavčitev energetskih proizvodov; |
| --- | --- |

37.

zato podpira krepitev sistema trgovanja z emisijami in obsežno revizijo direktive o obdavčitvi energije, da bi bile emisije CO2 in energijska vsebnost glavni merili za obdavčitev energetskih proizvodov;

| 38. | poudarja, da imata oba instrumenta veliko dvojno korist, saj zagotavljata pomembne pobude za prehod na brezogljične ter trajnostne in obnovljive vire energije, pa tudi pomembne dodatne prihodke; vendarle opozarja, da je glavni motiv za uvedbo davka na ogljik spremeniti vedenje in proizvodne strukture, saj se bodo pričakovani prihodki znižali, ko bo proizvodnja prešla na trajnostne in obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da imata oba instrumenta veliko dvojno korist, saj zagotavljata pomembne pobude za prehod na brezogljične ter trajnostne in obnovljive vire energije, pa tudi pomembne dodatne prihodke; vendarle opozarja, da je glavni motiv za uvedbo davka na ogljik spremeniti vedenje in proizvodne strukture, saj se bodo pričakovani prihodki znižali, ko bo proizvodnja prešla na trajnostne in obnovljive vire energije;

| 39. | meni, da morata davek na ogljik in revizija direktive o obdavčitvi energije določiti minimalne obvezne zahteve za vse države članice, vsaki državi članici pa prepustiti možnost, da zahteve še zaostri, če se ji zdi primerno; |
| --- | --- |

39.

meni, da morata davek na ogljik in revizija direktive o obdavčitvi energije določiti minimalne obvezne zahteve za vse države članice, vsaki državi članici pa prepustiti možnost, da zahteve še zaostri, če se ji zdi primerno;

| 40. | poudarja, da je treba določiti primerna prehodna obdobja, da bi se izognili selitvam virov CO2 in preprečili prenos velikega bremena na potrošnike z nizkimi dohodki; poleg tega meni, da je primerno določiti posebne ciljno usmerjene ukrepe v korist gospodinjstev z nizkimi dohodki ter povečati naložbe v infrastrukturo javnega sektorja in energijsko učinkovitost gospodinjstev; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba določiti primerna prehodna obdobja, da bi se izognili selitvam virov CO2 in preprečili prenos velikega bremena na potrošnike z nizkimi dohodki; poleg tega meni, da je primerno določiti posebne ciljno usmerjene ukrepe v korist gospodinjstev z nizkimi dohodki ter povečati naložbe v infrastrukturo javnega sektorja in energijsko učinkovitost gospodinjstev;

| 41. | kljub vsemu meni, da je treba pred uvedbo takega davka na uvožene proizvode v EU temeljito preučiti možnosti za sklenitev globalnega sporazuma na ravni G-20 ali v okviru WTO in s tem preprečiti, da bi tako orodje mejne davčne izravnave po eni strani povzročilo pomanjkanje surovin, po drugi strani pa privedlo do povračilnih ukrepov tretjih držav proti izvozu iz EU; |
| --- | --- |

41.

kljub vsemu meni, da je treba pred uvedbo takega davka na uvožene proizvode v EU temeljito preučiti možnosti za sklenitev globalnega sporazuma na ravni G-20 ali v okviru WTO in s tem preprečiti, da bi tako orodje mejne davčne izravnave po eni strani povzročilo pomanjkanje surovin, po drugi strani pa privedlo do povračilnih ukrepov tretjih držav proti izvozu iz EU;

| 42. | ob upoštevanju vse večjih potreb po energiji v državah v vzponu, opozarja, da mora EU nujno zagotoviti zadostne naložbe na področju preskrbe z energijo in energetske učinkovitosti, kar bo zagotovilo izboljšanje njene energetske infrastrukture in kar najbolj zmanjšalo ranljivost za tržna nihanja, ki bi lahko negativno vplivala na gospodarstvo EU in na njene cilje do leta 2020; |
| --- | --- |

42.

ob upoštevanju vse večjih potreb po energiji v državah v vzponu, opozarja, da mora EU nujno zagotoviti zadostne naložbe na področju preskrbe z energijo in energetske učinkovitosti, kar bo zagotovilo izboljšanje njene energetske infrastrukture in kar najbolj zmanjšalo ranljivost za tržna nihanja, ki bi lahko negativno vplivala na gospodarstvo EU in na njene cilje do leta 2020;

| 43. | poziva države članice, naj razmislijo o tem, da bi prihodke iz obdavčitve na področju podnebnih sprememb namenile za financiranje raziskav in razvoja ter ukrepov, katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika in preprečevanje globalnega segrevanja, spodbujanje energetske učinkovitosti, boj proti pomanjkanju energije ter izboljšanje energetske infrastrukture v EU in državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja, da bi bilo treba v skladu z direktivo o sistemu trgovanja z emisijami vsaj 50 % prihodkov od tega trgovanja v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami nameniti za financiranje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, vključno v državah v razvoju; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj razmislijo o tem, da bi prihodke iz obdavčitve na področju podnebnih sprememb namenile za financiranje raziskav in razvoja ter ukrepov, katerih cilj je zmanjšanje emisij ogljika in preprečevanje globalnega segrevanja, spodbujanje energetske učinkovitosti, boj proti pomanjkanju energije ter izboljšanje energetske infrastrukture v EU in državah v razvoju; v zvezi s tem opozarja, da bi bilo treba v skladu z direktivo o sistemu trgovanja z emisijami vsaj 50 % prihodkov od tega trgovanja v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami nameniti za financiranje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam, vključno v državah v razvoju;

| 44. | ugotavlja, da ponavljajoči se finančni instrumenti za ukrepe na področju energetske učinkovitosti predstavljajo inovativen način financiranja okolju prijaznih projektov; pozdravlja oblikovanje namenskih finančnih instrumentov, ki bi lahko pritegnili tudi zasebne vlagatelje (v okviru javno-zasebnih partnerstev), da bi se preostala sredstva iz uredbe o evropskem energetskem programu za oživitev uporabila v podporo energetski učinkovitosti in pobudam za obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj podrobno oceni učinkovitost tega instrumenta in analizira možnosti, da bi podoben pristop, vključno s pobudami v zvezi z energijo, energetsko učinkovitostjo in surovinami, v prihodnje uporabila pri neporabljenih sredstvih v proračunu EU; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da ponavljajoči se finančni instrumenti za ukrepe na področju energetske učinkovitosti predstavljajo inovativen način financiranja okolju prijaznih projektov; pozdravlja oblikovanje namenskih finančnih instrumentov, ki bi lahko pritegnili tudi zasebne vlagatelje (v okviru javno-zasebnih partnerstev), da bi se preostala sredstva iz uredbe o evropskem energetskem programu za oživitev uporabila v podporo energetski učinkovitosti in pobudam za obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj podrobno oceni učinkovitost tega instrumenta in analizira možnosti, da bi podoben pristop, vključno s pobudami v zvezi z energijo, energetsko učinkovitostjo in surovinami, v prihodnje uporabila pri neporabljenih sredstvih v proračunu EU;

| 45. | se zaveda pomembnosti energetske učinkovitosti ter zato poziva Komisijo in države članice k učinkovitemu izkoriščanju strukturnih skladov za povečanje energetske učinkovitosti v stavbah, zlasti v stanovanjskih stavbah; poziva k učinkovitemu izkoriščanju sredstev EIB in drugih javnih finančnih institucij ter k usklajevanju sredstev EU in držav članic ter drugih oblik pomoči, ki bi lahko s pomočjo učinka vzvoda okrepile naložbe v energetsko učinkovitost, da se dosežejo cilji EU; |
| --- | --- |

45.

se zaveda pomembnosti energetske učinkovitosti ter zato poziva Komisijo in države članice k učinkovitemu izkoriščanju strukturnih skladov za povečanje energetske učinkovitosti v stavbah, zlasti v stanovanjskih stavbah; poziva k učinkovitemu izkoriščanju sredstev EIB in drugih javnih finančnih institucij ter k usklajevanju sredstev EU in držav članic ter drugih oblik pomoči, ki bi lahko s pomočjo učinka vzvoda okrepile naložbe v energetsko učinkovitost, da se dosežejo cilji EU;

| 46. | opozarja države članice na možnost uvedbe znižanih stopenj DDV za storitve za prenovo stanovanj in povečanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

46.

opozarja države članice na možnost uvedbe znižanih stopenj DDV za storitve za prenovo stanovanj in povečanje energetske učinkovitosti;

| 47. | meni tudi, da so varčna raba virov in inovacije na področju zelenih tehnologij ključne z vidika konkurenčnosti; |
| --- | --- |

47.

meni tudi, da so varčna raba virov in inovacije na področju zelenih tehnologij ključne z vidika konkurenčnosti;

| 48. | glede na razvijanje in kasnejše uvajanje novega, inovativnega obdavčenja poudarja potrebo po pripravi celostne čezmejne in medsektorske ocene različnih vrst obstoječega in načrtovanega financiranja, obdavčenja in subvencioniranja okoljskih in podnebnih dejavnosti, tako imenovanega „de Larosièrjevega procesa okoljskega financiranja“, da bi tako bolje osredotočili ta nova orodja in izločili morebitna prekrivanja in/ali nasprotujoče si ukrepe; |
| --- | --- |

48.

glede na razvijanje in kasnejše uvajanje novega, inovativnega obdavčenja poudarja potrebo po pripravi celostne čezmejne in medsektorske ocene različnih vrst obstoječega in načrtovanega financiranja, obdavčenja in subvencioniranja okoljskih in podnebnih dejavnosti, tako imenovanega „de Larosièrjevega procesa okoljskega financiranja“, da bi tako bolje osredotočili ta nova orodja in izločili morebitna prekrivanja in/ali nasprotujoče si ukrepe;

| 49. | se zaveda, da bi bil davek na ogljik bolj instrument za zmanjševanje emisij kot pa dolgoročni vir prihodkov, saj bo ta vir sčasoma usahnil, če bo instrument učinkovit; |
| --- | --- |

49.

se zaveda, da bi bil davek na ogljik bolj instrument za zmanjševanje emisij kot pa dolgoročni vir prihodkov, saj bo ta vir sčasoma usahnil, če bo instrument učinkovit;

Financiranje razvoja

| 50. | poziva k potrditvi jamstva v višini 0,7 % BND držav članic za uradno razvojno pomoč; obžaluje, da so kljub temu, da so vse države članice EU sprejele ta 0,7-odstotni cilj glede porabe, le Švedska, Luksemburg, Danska in Nizozemska v letu 2008 ta cilj dosegle ali presegle; |
| --- | --- |

50.

poziva k potrditvi jamstva v višini 0,7 % BND držav članic za uradno razvojno pomoč; obžaluje, da so kljub temu, da so vse države članice EU sprejele ta 0,7-odstotni cilj glede porabe, le Švedska, Luksemburg, Danska in Nizozemska v letu 2008 ta cilj dosegle ali presegle;

| 51. | opozarja, da kljub svetovni krizi Evropska unija kot celota, vključno s svojimi državami članicami, ostaja vodilna donatorka razvojne pomoči, ki prispeva 56 % celotnega svetovnega zneska, to pa je v letu 2009 pomenilo 49 milijard EUR, kar potrjujejo kolektivne zaveze vlad EU o doseganju uradne razvojne pomoči v višini 0,56 % bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 oziroma 0,70 % do leta 2015; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da kljub svetovni krizi Evropska unija kot celota, vključno s svojimi državami članicami, ostaja vodilna donatorka razvojne pomoči, ki prispeva 56 % celotnega svetovnega zneska, to pa je v letu 2009 pomenilo 49 milijard EUR, kar potrjujejo kolektivne zaveze vlad EU o doseganju uradne razvojne pomoči v višini 0,56 % bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 oziroma 0,70 % do leta 2015;

| 52. | poudarja izreden pomen dobrega finančnega upravljanja v zvezi z vso razvojno in humanitarno pomočjo EU, zlasti ker morajo biti evropske institucije, ki sodelujejo v postopkih odločanja in izvajanja te pomoči, v celoti odgovorne evropskim državljanom in davkoplačevalcem; |
| --- | --- |

52.

poudarja izreden pomen dobrega finančnega upravljanja v zvezi z vso razvojno in humanitarno pomočjo EU, zlasti ker morajo biti evropske institucije, ki sodelujejo v postopkih odločanja in izvajanja te pomoči, v celoti odgovorne evropskim državljanom in davkoplačevalcem;

| 53. | poudarja, da lahko inovativno financiranje razvoja dopolnjuje tradicionalne mehanizme razvojne pomoči in jim tako pomaga pri pravočasnem doseganju njihovih ciljev; opozarja, da se inovativni finančni instrumenti ne smejo vštevati v cilj OZN o namenitvi 0,7 % BDP za razvojno sodelovanje; poudarja, da mora inovativno financiranje razvoja spremljati raznolikost finančnih virov, da bi dosegli najvišji možen potencial prihodkov, poleg tega mora biti to financiranje povsem prilagojeno prednostnim nalogam posameznih držav, pri čemer je potrebna močna soudeležba držav; obenem poudarja, da morajo države v razvoju povečati lastna prizadevanja na področju obdavčitve, zlasti kar zadeva pobiranje davkov in preprečevanje davčnih utaj, kar je bistveno za doseganje trdne fiskalne politike; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da lahko inovativno financiranje razvoja dopolnjuje tradicionalne mehanizme razvojne pomoči in jim tako pomaga pri pravočasnem doseganju njihovih ciljev; opozarja, da se inovativni finančni instrumenti ne smejo vštevati v cilj OZN o namenitvi 0,7 % BDP za razvojno sodelovanje; poudarja, da mora inovativno financiranje razvoja spremljati raznolikost finančnih virov, da bi dosegli najvišji možen potencial prihodkov, poleg tega mora biti to financiranje povsem prilagojeno prednostnim nalogam posameznih držav, pri čemer je potrebna močna soudeležba držav; obenem poudarja, da morajo države v razvoju povečati lastna prizadevanja na področju obdavčitve, zlasti kar zadeva pobiranje davkov in preprečevanje davčnih utaj, kar je bistveno za doseganje trdne fiskalne politike;

| 54. | poudarja, da si je pri učinkovitem in kakovostnem zagotavljanju razvojne pomoči treba še posebej prizadevati za usklajevanje donatorjev in ureditev vodenja; meni, da bi rešitev problema razdrobljenosti pri evropski razvojni pomoči, ki povzroča neučinkovitost s finančnimi in političnimi posledicami, prinesla povečanje učinkovitosti, ki je ovrednoteno na do 6 milijard EUR na leto za države članice, in dodatno olajšala delo uprav partnerskih držav; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da si je pri učinkovitem in kakovostnem zagotavljanju razvojne pomoči treba še posebej prizadevati za usklajevanje donatorjev in ureditev vodenja; meni, da bi rešitev problema razdrobljenosti pri evropski razvojni pomoči, ki povzroča neučinkovitost s finančnimi in političnimi posledicami, prinesla povečanje učinkovitosti, ki je ovrednoteno na do 6 milijard EUR na leto za države članice, in dodatno olajšala delo uprav partnerskih držav;

| 55. | ponovno poudarja, da bo za dosego razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 potrebno 300 milijard USD; obžaluje dejstvo, da kljub njihovi nedavni izjavi na zadnjem srečanju OZN na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja septembra 2010 večina razvitih držav še ni izpolnila svoje obljube iz leta 2005 glede povečanja razvojne pomoči, in opozarja, da bo potrebnih veliko več skupnih prizadevanj; poudarja, da ni sprejemljivo gledati na inovativne finančne mehanizme kot na spodbudo za določene države, da bi se odrekle uradni razvojni pomoči; poudarja, da je treba obveznosti uradne razvojne pomoči in inovativne finančne mehanizme obravnavati kot bistvene in dopolnilne v boju proti revščini; |
| --- | --- |

55.

ponovno poudarja, da bo za dosego razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 potrebno 300 milijard USD; obžaluje dejstvo, da kljub njihovi nedavni izjavi na zadnjem srečanju OZN na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja septembra 2010 večina razvitih držav še ni izpolnila svoje obljube iz leta 2005 glede povečanja razvojne pomoči, in opozarja, da bo potrebnih veliko več skupnih prizadevanj; poudarja, da ni sprejemljivo gledati na inovativne finančne mehanizme kot na spodbudo za določene države, da bi se odrekle uradni razvojni pomoči; poudarja, da je treba obveznosti uradne razvojne pomoči in inovativne finančne mehanizme obravnavati kot bistvene in dopolnilne v boju proti revščini;

| 56. | poudarja, da sta javni nadzor in preglednost nad inovativnimi sistemi financiranja osnovna pogoja za njihovo uvedbo, ob upoštevanju pridobljenih izkušenj iz nedavne finančne in prehrambene krize; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da sta javni nadzor in preglednost nad inovativnimi sistemi financiranja osnovna pogoja za njihovo uvedbo, ob upoštevanju pridobljenih izkušenj iz nedavne finančne in prehrambene krize;

| 57. | poudarja, da je nujno treba izboljšati usklajevanje EU v zvezi z ukrepi za ustvarjanje bogastva na lokalnih trgih in da osnovna metoda spodbujanja inovativnega financiranja ne sme biti omejena na večje obdavčenje, temveč mora raziskati tudi druge poti za povečanje domačih prihodkov, ki jih je mogoče najbolje doseči s priznanjem in zaščito lastninskih pravic, kartografiranjem zemljišč in izboljšanjem poslovnega in naložbenega okolja držav v razvoju; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je nujno treba izboljšati usklajevanje EU v zvezi z ukrepi za ustvarjanje bogastva na lokalnih trgih in da osnovna metoda spodbujanja inovativnega financiranja ne sme biti omejena na večje obdavčenje, temveč mora raziskati tudi druge poti za povečanje domačih prihodkov, ki jih je mogoče najbolje doseči s priznanjem in zaščito lastninskih pravic, kartografiranjem zemljišč in izboljšanjem poslovnega in naložbenega okolja držav v razvoju;

| 58. | opozarja, da so hude pandemične bolezni – AIDS, tuberkuloza in malarija – ki pestijo države v razvoju, zlasti podsaharsko Afriko, velika ovira pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; v zvezi s tem opozarja, da je solidarnostni prispevek, ki se obračuna za letalske vozovnice, pomembno finančno orodje za reševanje zdravstvenih težav, ki ga je treba še naprej razvijati; zlasti poziva Komisijo, naj preuči dodatne finančne mehanizme za reševanje vprašanja svetovnega zdravja in olajša dostop do zdravil v revnih državah; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da so hude pandemične bolezni – AIDS, tuberkuloza in malarija – ki pestijo države v razvoju, zlasti podsaharsko Afriko, velika ovira pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; v zvezi s tem opozarja, da je solidarnostni prispevek, ki se obračuna za letalske vozovnice, pomembno finančno orodje za reševanje zdravstvenih težav, ki ga je treba še naprej razvijati; zlasti poziva Komisijo, naj preuči dodatne finančne mehanizme za reševanje vprašanja svetovnega zdravja in olajša dostop do zdravil v revnih državah;

| 59. | poudarja, da bodo podnebne spremembe prizadele zlasti države v razvoju, in meni, da bo financiranje ukrepov za omilitev posledic podnebnih sprememb in zmanjšanje energetske revščine prispevalo k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bodo podnebne spremembe prizadele zlasti države v razvoju, in meni, da bo financiranje ukrepov za omilitev posledic podnebnih sprememb in zmanjšanje energetske revščine prispevalo k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja;

| 60. | pozdravlja dejstvo, da je v končni izjavi, sprejeti 22. septembra 2010 na vrhunskem srečanju OZN o razvojnih ciljih tisočletja, v zvezi z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja prvič izrecno omenjena vloga inovativnega financiranja; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja dejstvo, da je v končni izjavi, sprejeti 22. septembra 2010 na vrhunskem srečanju OZN o razvojnih ciljih tisočletja, v zvezi z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja prvič izrecno omenjena vloga inovativnega financiranja;

| 61. | poudarja uspehe, dosežene z doslej uporabljenimi inovativnimi finančnimi mehanizmi, zlasti Mednarodnim skladom za nakup zdravil (UNITAID), Mednarodno finančno pomočjo za imunizacijo in tržnimi zavezami za cepivo proti pnevmokoku, ki so doslej omogočili uporabo sredstev v višini več kot dve milijardi USD; ugotavlja, da so se tudi drugi inovativni finančni mehanizmi izkazali za učinkovite, na primer odpis dolga v zameno za okoljevarstvene ukrepe ali odpis dolga v zameno za zdravstvene storitve ali davki na gorivo za ladje in letala; |
| --- | --- |

61.

poudarja uspehe, dosežene z doslej uporabljenimi inovativnimi finančnimi mehanizmi, zlasti Mednarodnim skladom za nakup zdravil (UNITAID), Mednarodno finančno pomočjo za imunizacijo in tržnimi zavezami za cepivo proti pnevmokoku, ki so doslej omogočili uporabo sredstev v višini več kot dve milijardi USD; ugotavlja, da so se tudi drugi inovativni finančni mehanizmi izkazali za učinkovite, na primer odpis dolga v zameno za okoljevarstvene ukrepe ali odpis dolga v zameno za zdravstvene storitve ali davki na gorivo za ladje in letala;

| 62. | opozarja, da je na vrhunskem srečanju OZN septembra 2010 o razvojnih ciljih tisočletja več evropskih voditeljev držav ali vlad odločno podprlo uporabo davka na finančne transakcije, in sedaj od njih pričakuje, da bodo v skladu s svojo zavezo odločno ukrepali; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da je na vrhunskem srečanju OZN septembra 2010 o razvojnih ciljih tisočletja več evropskih voditeljev držav ali vlad odločno podprlo uporabo davka na finančne transakcije, in sedaj od njih pričakuje, da bodo v skladu s svojo zavezo odločno ukrepali;

| 63. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj se pridružijo pilotni skupini za inovativne finančne mehanizme, ustanovljeni leta 2006, in sodelujejo pri vseh obstoječih mehanizmih, tudi pri solidarnostnih prispevkih k letalskim vozovnicam; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj se pridružijo pilotni skupini za inovativne finančne mehanizme, ustanovljeni leta 2006, in sodelujejo pri vseh obstoječih mehanizmih, tudi pri solidarnostnih prispevkih k letalskim vozovnicam;

| 64. | poziva Komisijo, naj predlaga izvajanje mehanizmov inovativnega razvojnega financiranja na ravni EU; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj predlaga izvajanje mehanizmov inovativnega razvojnega financiranja na ravni EU;

| 65. | poziva institucije in vlade EU, naj podrobno preučijo možnost ustanovitve svetovne loterije, ki bo namenjena financiranju ukrepov za boj proti lakoti v obliki projekta za oskrbo s hrano, kakor to predlaga Svetovni program za prehrano; |
| --- | --- |

65.

poziva institucije in vlade EU, naj podrobno preučijo možnost ustanovitve svetovne loterije, ki bo namenjena financiranju ukrepov za boj proti lakoti v obliki projekta za oskrbo s hrano, kakor to predlaga Svetovni program za prehrano;

| 66. | meni, da z uradno razvojno pomočjo ne bo moč izkoreniniti revščine, če se skupina G-20, EU in finančne institucije ne bodo odločno zoperstavile podkupljivim upravam v državah prejemnicah; zato poudarja, da je treba nadgraditi pomoč EU, kar zadeva krepitev davčnih uprav, sodstva in protikorupcijskih agencij v državah v razvoju; poziva države članice EU, naj se borijo proti podkupovanju, ki ga izvajajo podjetja s sedežem v njihovi sodni pristojnosti, ki pa delujejo v državah v razvoju; |
| --- | --- |

66.

meni, da z uradno razvojno pomočjo ne bo moč izkoreniniti revščine, če se skupina G-20, EU in finančne institucije ne bodo odločno zoperstavile podkupljivim upravam v državah prejemnicah; zato poudarja, da je treba nadgraditi pomoč EU, kar zadeva krepitev davčnih uprav, sodstva in protikorupcijskih agencij v državah v razvoju; poziva države članice EU, naj se borijo proti podkupovanju, ki ga izvajajo podjetja s sedežem v njihovi sodni pristojnosti, ki pa delujejo v državah v razvoju;

| 67. | ponovno poudarja, da iz držav v razvoju na ilegalen način, na primer prek nezakonitih kapitalskih tokov in davčne utaje, letno odteče okoli 800 milijard EUR, kar je 10-krat več od uradne razvojne pomoči, preprečitev in zmanjšanje tega pa bi lahko odločilno pripomoglo k doseganju razvojnih ciljev tisočletja; poziva EU in države članice, naj boj proti davčnim oazam, korupciji in škodljivim davčnim sistemom uvrstijo na sam vrh dnevnih redov mednarodnih forumov, da bi države v razvoju lahko povečale domače prihodke; |
| --- | --- |

67.

ponovno poudarja, da iz držav v razvoju na ilegalen način, na primer prek nezakonitih kapitalskih tokov in davčne utaje, letno odteče okoli 800 milijard EUR, kar je 10-krat več od uradne razvojne pomoči, preprečitev in zmanjšanje tega pa bi lahko odločilno pripomoglo k doseganju razvojnih ciljev tisočletja; poziva EU in države članice, naj boj proti davčnim oazam, korupciji in škodljivim davčnim sistemom uvrstijo na sam vrh dnevnih redov mednarodnih forumov, da bi države v razvoju lahko povečale domače prihodke;

| 68. | opozarja na skupno odgovornost skupine G-20 za ublažitev posledic krize za države v razvoju, ki so jih hudo prizadeli njeni posredni učinki; |
| --- | --- |

68.

opozarja na skupno odgovornost skupine G-20 za ublažitev posledic krize za države v razvoju, ki so jih hudo prizadeli njeni posredni učinki;

| 69. | poziva k spodbujanju odgovornosti s pomočjo krepitve nacionalnih nadzornih mehanizmov in parlamentarnega nadzora pomoči, da bi tako dosegli preglednost uradne razvojne pomoči; poziva EU in G-20, naj izvajajo svojo agendo o zatiranju davčnih oaz in davčne tajnosti ter spodbudijo poročanje po posameznih državah; |
| --- | --- |

69.

poziva k spodbujanju odgovornosti s pomočjo krepitve nacionalnih nadzornih mehanizmov in parlamentarnega nadzora pomoči, da bi tako dosegli preglednost uradne razvojne pomoči; poziva EU in G-20, naj izvajajo svojo agendo o zatiranju davčnih oaz in davčne tajnosti ter spodbudijo poročanje po posameznih državah;

| 70. | poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata in delujeta v smeri izvajanja inovativnih finančnih instrumentov za razvoj, kot je na primer mednarodni davek na finančne transakcije, cestnoprometne dajatve, ukrepi za boj proti tokovom nezakonitega kapitala in zmanjšanje ali omilitev stroškov za nakazila; |
| --- | --- |

70.

poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata in delujeta v smeri izvajanja inovativnih finančnih instrumentov za razvoj, kot je na primer mednarodni davek na finančne transakcije, cestnoprometne dajatve, ukrepi za boj proti tokovom nezakonitega kapitala in zmanjšanje ali omilitev stroškov za nakazila;

| 71. | ugotavlja, da bo gospodarska in finančna kriza mnoge države v razvoju pahnila v novo dolžniško krizo, ter poziva Komisijo in države članice, naj obnovijo prizadevanja za olajšanje dolžniškega dolga držav v razvoju; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da bo gospodarska in finančna kriza mnoge države v razvoju pahnila v novo dolžniško krizo, ter poziva Komisijo in države članice, naj obnovijo prizadevanja za olajšanje dolžniškega dolga držav v razvoju;

| 72. | opozarja, da so države v razvoju najslabše pripravljene na boj proti podnebnim spremembam in bodo, splošno rečeno, verjetno glavne žrtve tega pojava; poziva k izvajanju finančne zaveze EU, podane v skladu s sporazumom iz Københavna in v okviru globalnega zavezništva o podnebnih spremembah; poziva EU, naj prevzame glavno vlogo pri skupnih pobudah industrijsko razvitih držav za večji in konkretnejši prispevek k razvojni pomoči tretjim državam, do katerih nosijo zgodovinsko odgovornost; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da so države v razvoju najslabše pripravljene na boj proti podnebnim spremembam in bodo, splošno rečeno, verjetno glavne žrtve tega pojava; poziva k izvajanju finančne zaveze EU, podane v skladu s sporazumom iz Københavna in v okviru globalnega zavezništva o podnebnih spremembah; poziva EU, naj prevzame glavno vlogo pri skupnih pobudah industrijsko razvitih držav za večji in konkretnejši prispevek k razvojni pomoči tretjim državam, do katerih nosijo zgodovinsko odgovornost;

*

* *

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje odboru Evropskega parlamenta za politične izzive, Komisiji, Evropskemu svetu, Evropski investicijski banki, Evropski centralni banki, Mednarodnemu denarnemu skladu in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

73.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje odboru Evropskega parlamenta za politične izzive, Komisiji, Evropskemu svetu, Evropski investicijski banki, Evropski centralni banki, Mednarodnemu denarnemu skladu in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 40.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0376.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0336.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0334.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0337.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0339.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0335.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/25

---

Torek, 8. marec 2011Zmanjšanje neenakosti na področju zdravja

P7_TA(2011)0081

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 168 in 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 168 in 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki se nanaša na enakost med spoloma na vseh področjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki se nanaša na enakost med spoloma na vseh področjih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (KOM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (KOM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008-13) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008-13) (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito o sporočilu „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito o sporočilu „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“,

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 8. junija 2010 o „Enakosti in zdravju v vseh politikah: solidarnost na področju zdravja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 8. junija 2010 o „Enakosti in zdravju v vseh politikah: solidarnost na področju zdravja“,

| — | ob upoštevanju poročila o drugi skupni oceni socialnih učinkov gospodarske krize in političnih odzivov, ki sta jo skupaj pripravila Odbor za socialno zaščito in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o drugi skupni oceni socialnih učinkov gospodarske krize in političnih odzivov, ki sta jo skupaj pripravila Odbor za socialno zaščito in Komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih v zdravstvenih sistemih Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupnih vrednotah in načelih v zdravstvenih sistemih Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 20. novembra 2008 o zdravju in dobrem počutju mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 20. novembra 2008 o zdravju in dobrem počutju mladih,

| — | ob upoštevanju končnega poročila komisije o socialnih dejavnikih zdravja (Svetovna zdravstvena organizacija, 2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila komisije o socialnih dejavnikih zdravja (Svetovna zdravstvena organizacija, 2008),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (5) in svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. februarja 2007 o spodbujanju zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni (5) in svoje resolucije z dne 25. septembra 2008 o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o beli knjigi z naslovom Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o beli knjigi z naslovom Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0032/2011),

| A. | ker so univerzalnost, dostop do kakovostne oskrbe, enakopravnost in solidarnost skupne vrednote in načela, na katerih temeljijo zdravstveni sistemi v državah članicah EU, |
| --- | --- |

A.

ker so univerzalnost, dostop do kakovostne oskrbe, enakopravnost in solidarnost skupne vrednote in načela, na katerih temeljijo zdravstveni sistemi v državah članicah EU,

| B. | ker se EU, medtem ko ljudje v povprečju živijo dlje in so bolj zdravi od prejšnjih generacij, v okviru staranja prebivalstva sooča s pomembnim izzivom, in sicer velikimi razlikami v telesnem in duševnem zdravju, ki obstajajo in naraščajo med državami članicami EU in znotraj njih, |
| --- | --- |

B.

ker se EU, medtem ko ljudje v povprečju živijo dlje in so bolj zdravi od prejšnjih generacij, v okviru staranja prebivalstva sooča s pomembnim izzivom, in sicer velikimi razlikami v telesnem in duševnem zdravju, ki obstajajo in naraščajo med državami članicami EU in znotraj njih,

| C. | ker je razlika v pričakovani življenjski dobi ob rojstvu med najnižjimi in najvišjimi socialno-ekonomskimi skupinami deset let za moške in šest let za ženske, |
| --- | --- |

C.

ker je razlika v pričakovani življenjski dobi ob rojstvu med najnižjimi in najvišjimi socialno-ekonomskimi skupinami deset let za moške in šest let za ženske,

| D. | ker je tudi vidik spola v zvezi s pričakovano življenjsko dobo pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati v povezavi z neenakostmi na področju zdravja, |
| --- | --- |

D.

ker je tudi vidik spola v zvezi s pričakovano življenjsko dobo pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati v povezavi z neenakostmi na področju zdravja,

| E. | ker poleg genetskih dejavnikov na zdravje vpliva predvsem način življenja ljudi, dostop do zdravstvenega varstva, vključno z zdravstvenimi informacijami in vzgojo, preprečevanjem bolezni ter zdravljenjem kratko- in dolgotrajnih bolezni; ker so v nižjih socialno-ekonomskih skupinah pogostejši slaba prehrana ter odvisnost od tobaka in alkohola, vsi pa so glavni dejavniki, ki prispevajo k številnim boleznim in stanjem, vključno z boleznimi srca in ožilja ter rakom, |
| --- | --- |

E.

ker poleg genetskih dejavnikov na zdravje vpliva predvsem način življenja ljudi, dostop do zdravstvenega varstva, vključno z zdravstvenimi informacijami in vzgojo, preprečevanjem bolezni ter zdravljenjem kratko- in dolgotrajnih bolezni; ker so v nižjih socialno-ekonomskih skupinah pogostejši slaba prehrana ter odvisnost od tobaka in alkohola, vsi pa so glavni dejavniki, ki prispevajo k številnim boleznim in stanjem, vključno z boleznimi srca in ožilja ter rakom,

| F. | ker so bile v vseh državah članicah ugotovljene neenakosti na področju zdravja med ljudmi v višjih in nižjih izobrazbenih, poklicnih in dohodkovnih skupinah, |
| --- | --- |

F.

ker so bile v vseh državah članicah ugotovljene neenakosti na področju zdravja med ljudmi v višjih in nižjih izobrazbenih, poklicnih in dohodkovnih skupinah,

| G. | ker imamo dokaze, da stopnja podhranjenosti vključuje razsežnost spola, kar nakazuje, da za podhranjenostjo bolj trpijo ženske, ta neenakost pa se še krepi navzdol po socialno-ekonomski lestvici, |
| --- | --- |

G.

ker imamo dokaze, da stopnja podhranjenosti vključuje razsežnost spola, kar nakazuje, da za podhranjenostjo bolj trpijo ženske, ta neenakost pa se še krepi navzdol po socialno-ekonomski lestvici,

| H. | ker neenakosti glede na spol in starost v biomedicinskih raziskavah ter slaba zastopanost žensk pri kliničnih študijah škodujejo oskrbi bolnikov, |
| --- | --- |

H.

ker neenakosti glede na spol in starost v biomedicinskih raziskavah ter slaba zastopanost žensk pri kliničnih študijah škodujejo oskrbi bolnikov,

| I. | ker je primerjalno merjenje neenakosti na področju zdravja temeljni prvi korak za učinkovito ukrepanje, |
| --- | --- |

I.

ker je primerjalno merjenje neenakosti na področju zdravja temeljni prvi korak za učinkovito ukrepanje,

| J. | ker so stopnje umrljivosti običajno višje pri ljudeh iz nizkih izobrazbenih, poklicnih in dohodkovnih skupin ter ker je mogoče ugotoviti tudi neenakosti pri razširjenosti večine posameznih bolezni in večine kroničnih nenalezljivih bolezni, oralnih bolezni in oblik duševnih bolezni, |
| --- | --- |

J.

ker so stopnje umrljivosti običajno višje pri ljudeh iz nizkih izobrazbenih, poklicnih in dohodkovnih skupin ter ker je mogoče ugotoviti tudi neenakosti pri razširjenosti večine posameznih bolezni in večine kroničnih nenalezljivih bolezni, oralnih bolezni in oblik duševnih bolezni,

| K. | ker se uporaba tobaka pri ženskah, predvsem mladih, hitro povečuje, kar uničujoče vpliva na njihovo zdravje v prihodnosti; ker je negativni učinek kajenja pri ženskah še večji v kombinaciji z drugimi neugodnostmi, |
| --- | --- |

K.

ker se uporaba tobaka pri ženskah, predvsem mladih, hitro povečuje, kar uničujoče vpliva na njihovo zdravje v prihodnosti; ker je negativni učinek kajenja pri ženskah še večji v kombinaciji z drugimi neugodnostmi,

| L. | ker je Komisija ugotovila, da obstajajo zdravstvene razlike med posameznimi socialnimi sloji prebivalstva v vseh državah članicah EU (Sporočilo Komisije z dne 20. oktobra 2010 z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“); in ker Svetovna zdravstvena organizacija opredeljuje to socialno razslojenost kot povezavo med socialno-ekonomskimi neenakostmi in neenakostmi na področju zdravja ter dostopa do zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija ugotovila, da obstajajo zdravstvene razlike med posameznimi socialnimi sloji prebivalstva v vseh državah članicah EU (Sporočilo Komisije z dne 20. oktobra 2010 z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“); in ker Svetovna zdravstvena organizacija opredeljuje to socialno razslojenost kot povezavo med socialno-ekonomskimi neenakostmi in neenakostmi na področju zdravja ter dostopa do zdravstvenega varstva,

| M. | ker so številni projekti in študije potrdili, da zlasti nastop prekomerne teže in debelosti zaznamujejo zgodnja neskladja, povezana s socialno-ekonomskim okoljem, ter da je stopnja pojavnosti prekomerne teže in debelosti najvišja v nižjih socialno-ekonomskih skupinah; ker bi lahko te razmere povzročile še večje neenakosti na področju zdravja in socialno-ekonomske neenakosti zaradi povečanega tveganja za bolezni, povezane z debelostjo, |
| --- | --- |

M.

ker so številni projekti in študije potrdili, da zlasti nastop prekomerne teže in debelosti zaznamujejo zgodnja neskladja, povezana s socialno-ekonomskim okoljem, ter da je stopnja pojavnosti prekomerne teže in debelosti najvišja v nižjih socialno-ekonomskih skupinah; ker bi lahko te razmere povzročile še večje neenakosti na področju zdravja in socialno-ekonomske neenakosti zaradi povečanega tveganja za bolezni, povezane z debelostjo,

| N. | ker kljub socialno-ekonomskemu in okoljskemu napredku, ki je dolgoročno izboljšal splošno zdravstveno stanje ljudi, na neenakosti na področju zdravja še vedno neposredno vpliva več dejavnikov, kot so higiena, stanovanjski in delovni pogoji, podhranjenost, izobrazba, prihodek, uživanje alkohola in kajenje, |
| --- | --- |

N.

ker kljub socialno-ekonomskemu in okoljskemu napredku, ki je dolgoročno izboljšal splošno zdravstveno stanje ljudi, na neenakosti na področju zdravja še vedno neposredno vpliva več dejavnikov, kot so higiena, stanovanjski in delovni pogoji, podhranjenost, izobrazba, prihodek, uživanje alkohola in kajenje,

| O. | ker bodo podnebne spremembe po predvidevanjih privedle do številnih možnih zdravstvenih učinkov zaradi čedalje pogostejših ekstremnih vremenskih pojavov, kot so vročinski valovi in poplave, s spreminjanjem vzorcev nalezljivih bolezni ter z večjo izpostavljenostjo ultravijoličnemu sevanju; ker niso vse države EU enako pripravljene na soočenje s temi izzivi, |
| --- | --- |

O.

ker bodo podnebne spremembe po predvidevanjih privedle do številnih možnih zdravstvenih učinkov zaradi čedalje pogostejših ekstremnih vremenskih pojavov, kot so vročinski valovi in poplave, s spreminjanjem vzorcev nalezljivih bolezni ter z večjo izpostavljenostjo ultravijoličnemu sevanju; ker niso vse države EU enako pripravljene na soočenje s temi izzivi,

| P. | ker neenakosti na področju zdravja niso le posledica več ekonomskih in okoljskih dejavnikov ter dejavnikov, povezanih z načinom življenja, ampak tudi težav pri dostopu do zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

P.

ker neenakosti na področju zdravja niso le posledica več ekonomskih in okoljskih dejavnikov ter dejavnikov, povezanih z načinom življenja, ampak tudi težav pri dostopu do zdravstvenega varstva,

| Q. | ker so neenakosti na področju zdravja povezane tudi s težavami pri dostopu do zdravstvenega varstva, tako iz ekonomskih razlogov (ne toliko pri zahtevnejših zdravljenjih, ki ga države članice ustrezno izvajajo, ampak za vsakdanje zdravljenje, kot sta zobozdravstvo in okulistična oskrba) kot zaradi slabe porazdelitve medicinskih sredstev na nekaterih območjih EU, |
| --- | --- |

Q.

ker so neenakosti na področju zdravja povezane tudi s težavami pri dostopu do zdravstvenega varstva, tako iz ekonomskih razlogov (ne toliko pri zahtevnejših zdravljenjih, ki ga države članice ustrezno izvajajo, ampak za vsakdanje zdravljenje, kot sta zobozdravstvo in okulistična oskrba) kot zaradi slabe porazdelitve medicinskih sredstev na nekaterih območjih EU,

| R. | ker sta pomanjkanje zdravstvenih delavcev v nekaterih delih EU in dejstvo, da se lahko zlahka selijo na druga območja EU, resna težava ter ker te razmere povzročajo velike neenakosti glede dostopa do zdravstvenega varstva in varnosti bolnikov, |
| --- | --- |

R.

ker sta pomanjkanje zdravstvenih delavcev v nekaterih delih EU in dejstvo, da se lahko zlahka selijo na druga območja EU, resna težava ter ker te razmere povzročajo velike neenakosti glede dostopa do zdravstvenega varstva in varnosti bolnikov,

| S. | ker imajo ljudje, ki živijo na oddaljenih in otoških območjih, še naprej omejen dostop do takojšnjih in visokokakovostnih zdravstvenih storitev, |
| --- | --- |

S.

ker imajo ljudje, ki živijo na oddaljenih in otoških območjih, še naprej omejen dostop do takojšnjih in visokokakovostnih zdravstvenih storitev,

| T. | ker tvorijo bolniki s kroničnimi boleznimi ali stanji posebno skupino, ki trpi zaradi neenakosti pri dostopu do diagnosticiranja in oskrbe ter socialnih in drugih podpornih storitev in je prikrajšana zaradi finančnega pritiska, omejenega dostopa do zaposlitve, družbenega diskriminiranja in zaznamovanosti, |
| --- | --- |

T.

ker tvorijo bolniki s kroničnimi boleznimi ali stanji posebno skupino, ki trpi zaradi neenakosti pri dostopu do diagnosticiranja in oskrbe ter socialnih in drugih podpornih storitev in je prikrajšana zaradi finančnega pritiska, omejenega dostopa do zaposlitve, družbenega diskriminiranja in zaznamovanosti,

| U. | ker je nasilje nad ženskami razširjeno v vseh državah in družbenih razredih ter ima hude posledice za telesno in čustveno zdravje žensk in otrok, |
| --- | --- |

U.

ker je nasilje nad ženskami razširjeno v vseh državah in družbenih razredih ter ima hude posledice za telesno in čustveno zdravje žensk in otrok,

| V. | ker je neplodnost bolezen, ki jo priznava Svetovna zdravstvena organizacija in ki močno vpliva na zdravje žensk, in ker je raziskava o nacionalni ozaveščenosti v Združenem kraljestvu pokazala, da je več kot 94 % neplodnih žensk tudi depresivnih, |
| --- | --- |

V.

ker je neplodnost bolezen, ki jo priznava Svetovna zdravstvena organizacija in ki močno vpliva na zdravje žensk, in ker je raziskava o nacionalni ozaveščenosti v Združenem kraljestvu pokazala, da je več kot 94 % neplodnih žensk tudi depresivnih,

| W. | ker so med državami članicami velike razlike na področju dostopa do zdravljenja neplodnosti, |
| --- | --- |

W.

ker so med državami članicami velike razlike na področju dostopa do zdravljenja neplodnosti,

| X. | ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti v 27 državah članicah EU septembra 2010 dosegla 9,6 % in ker je Odbor za socialno zaščito Sveta Evropske unije v svojem mnenju z dne 20. maja 2010 izrazil zaskrbljenost, da bo trenutna gospodarska in finančna kriza imela škodljive posledice za dostop ljudi do zdravstvenega varstva in zdravstvene proračune držav članic, |
| --- | --- |

X.

ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti v 27 državah članicah EU septembra 2010 dosegla 9,6 % in ker je Odbor za socialno zaščito Sveta Evropske unije v svojem mnenju z dne 20. maja 2010 izrazil zaskrbljenost, da bo trenutna gospodarska in finančna kriza imela škodljive posledice za dostop ljudi do zdravstvenega varstva in zdravstvene proračune držav članic,

| Y. | ker ima lahko trenutna gospodarska in finančna kriza resne posledice za zdravstveni sektor v več državah članicah EU, tako na strani ponudbe kot tudi povpraševanja, |
| --- | --- |

Y.

ker ima lahko trenutna gospodarska in finančna kriza resne posledice za zdravstveni sektor v več državah članicah EU, tako na strani ponudbe kot tudi povpraševanja,

| Z. | ker bi lahko omejitve zaradi sedanje gospodarske in finančne krize skupaj s posledicami prihodnjega demografskega izziva, s katerim se bo Unija morala soočiti, močno oslabile finančno in organizacijsko vzdržnost zdravstvenih sistemov držav članic ter tako ovirale enak dostop do oskrbe na njihovem ozemlju, |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko omejitve zaradi sedanje gospodarske in finančne krize skupaj s posledicami prihodnjega demografskega izziva, s katerim se bo Unija morala soočiti, močno oslabile finančno in organizacijsko vzdržnost zdravstvenih sistemov držav članic ter tako ovirale enak dostop do oskrbe na njihovem ozemlju,

| AA. | ker lahko kombinacija revščine in drugih oblik ranljivosti, kot so otroštvo ali starost, invalidnost ali manjšinski izvor, dodatno poveča tveganje za neenakosti na področju zdravja, in ker nasprotno, bolezen lahko vodi v revščino in/ali socialno izključenost, |
| --- | --- |

AA.

ker lahko kombinacija revščine in drugih oblik ranljivosti, kot so otroštvo ali starost, invalidnost ali manjšinski izvor, dodatno poveča tveganje za neenakosti na področju zdravja, in ker nasprotno, bolezen lahko vodi v revščino in/ali socialno izključenost,

| AB. | ker imajo zgodnja leta vseživljenjske učinke za številne vidike zdravja in dobrega počutja – od debelosti, bolezni srca in duševnega zdravja do izobrazbe, poklicne uspešnosti, ekonomskega statusa in kakovosti življenja, |
| --- | --- |

AB.

ker imajo zgodnja leta vseživljenjske učinke za številne vidike zdravja in dobrega počutja – od debelosti, bolezni srca in duševnega zdravja do izobrazbe, poklicne uspešnosti, ekonomskega statusa in kakovosti življenja,

| AC. | ker imajo neenakosti na področju zdravja velike gospodarske posledice za EU in države članice; ker izgube, povezane z neenakostmi na področju zdravja, po ocenah znašajo približno 1,4 % BDP, |
| --- | --- |

AC.

ker imajo neenakosti na področju zdravja velike gospodarske posledice za EU in države članice; ker izgube, povezane z neenakostmi na področju zdravja, po ocenah znašajo približno 1,4 % BDP,

| AD. | ker v številnih državah EU priseljencem brez dokumentov ni zagotovljen pravičen dostop do zdravstvenega varstva niti v praksi niti v zakonodaji, |
| --- | --- |

AD.

ker v številnih državah EU priseljencem brez dokumentov ni zagotovljen pravičen dostop do zdravstvenega varstva niti v praksi niti v zakonodaji,

| AE. | ker se v državah članicah še vedno pojavljajo primeri, ko se člani različnih socialnih skupin (na primer invalidi) srečujejo z ovirami pri enakopravnem sprejemu v zdravstvene ustanove, zaradi česar imajo omejen dostop do zdravstvenih storitev, |
| --- | --- |

AE.

ker se v državah članicah še vedno pojavljajo primeri, ko se člani različnih socialnih skupin (na primer invalidi) srečujejo z ovirami pri enakopravnem sprejemu v zdravstvene ustanove, zaradi česar imajo omejen dostop do zdravstvenih storitev,

| AF. | ker se morajo države članice zaradi staranja prebivalstva soočiti s težavami v zvezi z odvisnostjo in povečanjem potrebe po zdravstveni negi in zdravljenju ostarelih; ker je zato treba spremeniti pristop k organizaciji zdravstvenega varstva; in ker se povečujejo neenakosti v zvezi z dostopom starejših do zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

AF.

ker se morajo države članice zaradi staranja prebivalstva soočiti s težavami v zvezi z odvisnostjo in povečanjem potrebe po zdravstveni negi in zdravljenju ostarelih; ker je zato treba spremeniti pristop k organizaciji zdravstvenega varstva; in ker se povečujejo neenakosti v zvezi z dostopom starejših do zdravstvenega varstva,

| 1. | pozdravlja ključne predloge Komisije v sporočilu z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ za: (1) določitev pravičnejše delitve v zdravstvu za del naših skupnih ciljev za socialni in gospodarski razvoj, (2) izboljšanje baz podatkov in znanja ter mehanizmov za merjenje, spremljanje, vrednotenje in poročanje; (3) gradnjo zavezanosti, v celotni družbi, za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja, (4) izpolnjevanje potreb ranljivih skupin in (5) razvoj prispevka politik EU k zmanjšanju neenakosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ključne predloge Komisije v sporočilu z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ za: (1) določitev pravičnejše delitve v zdravstvu za del naših skupnih ciljev za socialni in gospodarski razvoj, (2) izboljšanje baz podatkov in znanja ter mehanizmov za merjenje, spremljanje, vrednotenje in poročanje; (3) gradnjo zavezanosti, v celotni družbi, za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja, (4) izpolnjevanje potreb ranljivih skupin in (5) razvoj prispevka politik EU k zmanjšanju neenakosti na področju zdravja;

| 2. | poudarja, kako pomembno je, da se zdravstvene storitve zagotavljajo na način, skladen s temeljnimi pravicami; poudarja potrebo po ohranjanju in izboljševanju univerzalnega dostopa do zdravstvenih sistemov in zdravstvenega varstva po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

2.

poudarja, kako pomembno je, da se zdravstvene storitve zagotavljajo na način, skladen s temeljnimi pravicami; poudarja potrebo po ohranjanju in izboljševanju univerzalnega dostopa do zdravstvenih sistemov in zdravstvenega varstva po dostopnih cenah;

| 3. | opozarja na pomen izboljšanja dostopa do preprečevanja bolezni, spodbujanja zdravja in specializiranih zdravstvenih storitev ter zmanjšanja neenakosti med različnimi socialnimi in starostnimi skupinami ter poudarja, da bi bilo te cilje mogoče doseči z optimizacijo javne porabe za preventivno in kurativno zdravstveno varstvo ter programi, usmerjenimi na ranljive skupine; |
| --- | --- |

3.

opozarja na pomen izboljšanja dostopa do preprečevanja bolezni, spodbujanja zdravja in specializiranih zdravstvenih storitev ter zmanjšanja neenakosti med različnimi socialnimi in starostnimi skupinami ter poudarja, da bi bilo te cilje mogoče doseči z optimizacijo javne porabe za preventivno in kurativno zdravstveno varstvo ter programi, usmerjenimi na ranljive skupine;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za preprečevanje socialno-ekonomskih neenakosti, s čimer bodo nazadnje omogočile zmanjšanje nekaterih neenakosti na področju zdravstvenega varstva; poleg tega na podlagi univerzalnih vrednot človekovega dostojanstva, svobode, enakosti in solidarnosti poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na potrebe ranljivih skupin, vključno s prikrajšanimi migrantskimi skupinami ter pripadniki etničnih manjšin, otrok in mladostnikov, invalidov, s posebnim poudarkom na duševnih boleznih, bolnikov z ugotovljenimi kroničnimi boleznimi in stanji, starejših, ljudi, ki živijo v revščini in tistih, ki trpijo zaradi alkoholizma in zasvojenosti z drogami; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za preprečevanje socialno-ekonomskih neenakosti, s čimer bodo nazadnje omogočile zmanjšanje nekaterih neenakosti na področju zdravstvenega varstva; poleg tega na podlagi univerzalnih vrednot človekovega dostojanstva, svobode, enakosti in solidarnosti poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na potrebe ranljivih skupin, vključno s prikrajšanimi migrantskimi skupinami ter pripadniki etničnih manjšin, otrok in mladostnikov, invalidov, s posebnim poudarkom na duševnih boleznih, bolnikov z ugotovljenimi kroničnimi boleznimi in stanji, starejših, ljudi, ki živijo v revščini in tistih, ki trpijo zaradi alkoholizma in zasvojenosti z drogami;

| 5. | poziva države članice, naj najranljivejšim skupinam, vključno s priseljenci brez dokumentov, zagotovijo pravičen dostop do zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj ocenijo izvedljivost podpiranja zdravstvenega varstva za nezakonite migrante, tako da zagotovijo opredelitev na podlagi skupnih načel za temeljne sestavine zdravstvenega varstva, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj najranljivejšim skupinam, vključno s priseljenci brez dokumentov, zagotovijo pravičen dostop do zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj ocenijo izvedljivost podpiranja zdravstvenega varstva za nezakonite migrante, tako da zagotovijo opredelitev na podlagi skupnih načel za temeljne sestavine zdravstvenega varstva, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji;

| 6. | poziva države članice, naj upoštevajo posebne potrebe priseljenk v zvezi z varovanjem zdravja, zlasti glede storitev jezikovne mediacije, ki jih zagotovijo zdravstveni sistemi; ti sistemi bi morali razviti usposabljanje, ki bi zdravnikom in drugim strokovnjakom omogočalo sprejetje medkulturnega pristopa, temelječega na prepoznavanju in spoštovanju raznolikosti in občutljivosti oseb z drugih geografskih območij; prednost je treba dati tudi ukrepom in kampanjam obveščanja za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov, vključno s strogimi kaznimi za tiste, ki jih izvajajo; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj upoštevajo posebne potrebe priseljenk v zvezi z varovanjem zdravja, zlasti glede storitev jezikovne mediacije, ki jih zagotovijo zdravstveni sistemi; ti sistemi bi morali razviti usposabljanje, ki bi zdravnikom in drugim strokovnjakom omogočalo sprejetje medkulturnega pristopa, temelječega na prepoznavanju in spoštovanju raznolikosti in občutljivosti oseb z drugih geografskih območij; prednost je treba dati tudi ukrepom in kampanjam obveščanja za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov, vključno s strogimi kaznimi za tiste, ki jih izvajajo;

| 7. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj čim prej najdejo rešitve za boj proti diskriminaciji na podlagi narodnosti, zlasti v nekaterih državah članicah, kjer direktive Sveta 2000/43/ES, ki prepoveduje tovrstno diskriminacijo, ne izvajajo in kjer pripadnice narodnostnih manjšin niso ali so premalo socialno zaščitene oziroma nimajo dostopa do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj čim prej najdejo rešitve za boj proti diskriminaciji na podlagi narodnosti, zlasti v nekaterih državah članicah, kjer direktive Sveta 2000/43/ES, ki prepoveduje tovrstno diskriminacijo, ne izvajajo in kjer pripadnice narodnostnih manjšin niso ali so premalo socialno zaščitene oziroma nimajo dostopa do zdravstvenih storitev;

| 8. | poziva države članice, naj ob usklajevanju z organizacijami civilne družbe spodbujajo dostop do kakovostnega pravnega svetovanja in informacij, da pomagajo običajnemu posamezniku iz javnosti, vključno s priseljenci brez dokumentov, k boljšemu poznavanju njegovih osebnih pravic; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj ob usklajevanju z organizacijami civilne družbe spodbujajo dostop do kakovostnega pravnega svetovanja in informacij, da pomagajo običajnemu posamezniku iz javnosti, vključno s priseljenci brez dokumentov, k boljšemu poznavanju njegovih osebnih pravic;

| 9. | poudarja, da lahko gospodarska in finančna kriza ter varčevalni ukrepi, ki so jih sprejele države članice, zaradi zmanjševanja proračunskih sredstev in nižjih davčnih prihodkov, zlasti na strani ponudbe, privede do znižanja stopnje financiranja javnega zdravja ter spodbujanja zdravja, preprečevanja bolezni in storitev dolgotrajne oskrbe, hkrati pa se zaradi kombinacije dejavnikov, ki prispevajo k poslabšanju zdravstvenega položaja prebivalstva na splošno, lahko poveča povpraševanje po teh storitvah; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da lahko gospodarska in finančna kriza ter varčevalni ukrepi, ki so jih sprejele države članice, zaradi zmanjševanja proračunskih sredstev in nižjih davčnih prihodkov, zlasti na strani ponudbe, privede do znižanja stopnje financiranja javnega zdravja ter spodbujanja zdravja, preprečevanja bolezni in storitev dolgotrajne oskrbe, hkrati pa se zaradi kombinacije dejavnikov, ki prispevajo k poslabšanju zdravstvenega položaja prebivalstva na splošno, lahko poveča povpraševanje po teh storitvah;

| 10. | poudarja, da so neenakosti na področju zdravja v EU precejšnje breme za države članice in njihove zdravstvene sisteme ter da učinkovito delovanje notranjega trga, pa tudi odločne in po možnosti usklajene javne politike na področju preprečevanja lahko prispevajo k izboljšanju na tem področju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so neenakosti na področju zdravja v EU precejšnje breme za države članice in njihove zdravstvene sisteme ter da učinkovito delovanje notranjega trga, pa tudi odločne in po možnosti usklajene javne politike na področju preprečevanja lahko prispevajo k izboljšanju na tem področju;

| 11. | poudarja, da bi se morala boj proti socialno-ekonomskim dejavnikom kot so debelost, kajenje itd., dostopnost do zdravstvenih sistemov (ki jih ogrožajo nepovrnjeni stroški zdravstvenih storitev in zdravil, nezadostno preprečevanje in razdrobljenost zdravstvene demografije) ter učinkovita diagnoza obravnavati kot ključna vidika ukrepov za preprečevanje neenakosti na področju zdravja, poleg tega bi se morala tudi dostopnost in cenovna ustreznost farmacevtskega zdravljenja obravnavati kot ključni vidik zdravja ljudi; zato poziva države članice, naj zagotovijo pravilno izvajanje direktive o preglednosti (89/105/EGS) in ustrezno obravnavo sklepov iz sporočila Komisije iz leta 2008 o preiskavi farmacevtskega sektorja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi se morala boj proti socialno-ekonomskim dejavnikom kot so debelost, kajenje itd., dostopnost do zdravstvenih sistemov (ki jih ogrožajo nepovrnjeni stroški zdravstvenih storitev in zdravil, nezadostno preprečevanje in razdrobljenost zdravstvene demografije) ter učinkovita diagnoza obravnavati kot ključna vidika ukrepov za preprečevanje neenakosti na področju zdravja, poleg tega bi se morala tudi dostopnost in cenovna ustreznost farmacevtskega zdravljenja obravnavati kot ključni vidik zdravja ljudi; zato poziva države članice, naj zagotovijo pravilno izvajanje direktive o preglednosti (89/105/EGS) in ustrezno obravnavo sklepov iz sporočila Komisije iz leta 2008 o preiskavi farmacevtskega sektorja;

| 12. | poudarja, da zdravstveno varstvo ni splošno dobro ali storitev in ga ne bi smeli obravnavati tako; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da zdravstveno varstvo ni splošno dobro ali storitev in ga ne bi smeli obravnavati tako;

| 13. | poziva Svet in države članice, naj ocenijo in izvajajo nove ukrepe za izboljšanje učinkovitosti izdatkov za zdravstvo, zlasti z naložbami v preventivno zdravstveno varstvo, da bi zmanjšali prihodnje dolgoročne stroške in socialno breme ter reorganizirali neuspešne zdravstvene sisteme, s čimer bi zagotovili enak dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva brez razlikovanja (zlasti do standardnih zdravstvenih storitev) v vsej EU, in spodbuja Komisijo, naj preuči uporabo obstoječih evropskih skladov, da bi še naprej spodbujala naložbe v zdravstveno infrastrukturo, raziskave in usposabljanje ter spodbujala in pospešila preprečevanje bolezni; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet in države članice, naj ocenijo in izvajajo nove ukrepe za izboljšanje učinkovitosti izdatkov za zdravstvo, zlasti z naložbami v preventivno zdravstveno varstvo, da bi zmanjšali prihodnje dolgoročne stroške in socialno breme ter reorganizirali neuspešne zdravstvene sisteme, s čimer bi zagotovili enak dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva brez razlikovanja (zlasti do standardnih zdravstvenih storitev) v vsej EU, in spodbuja Komisijo, naj preuči uporabo obstoječih evropskih skladov, da bi še naprej spodbujala naložbe v zdravstveno infrastrukturo, raziskave in usposabljanje ter spodbujala in pospešila preprečevanje bolezni;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo enak dostop do zdravstvenega varstva in možnosti zdravljenja za starejše bolnike vključen njihove zdravstvene politike in programe, ter naj si zastavijo za prednostno nalogo ustrezen dostop do zdravstvenega varstva in zdravljenja za starejše v „evropskem letu aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti (2012)“; poziva države članice, naj pospešujejo pobude za spoprijemanje s socialno osamitvijo starejših bolnikov, saj pomembno vpliva na dolgoročno zdravje bolnikov; poudarja potrebo po tem, da bi Evropska unija in države članice z ustrezno dolgoročno strategijo predvidele družbeni in gospodarski učinek staranja evropskega prebivalstva, da bi zagotovile finančno in organizacijsko vzdržnost zdravstvenih sistemov ter enakopravno in stalno oskrbo bolnikov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo enak dostop do zdravstvenega varstva in možnosti zdravljenja za starejše bolnike vključen njihove zdravstvene politike in programe, ter naj si zastavijo za prednostno nalogo ustrezen dostop do zdravstvenega varstva in zdravljenja za starejše v „evropskem letu aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti (2012)“; poziva države članice, naj pospešujejo pobude za spoprijemanje s socialno osamitvijo starejših bolnikov, saj pomembno vpliva na dolgoročno zdravje bolnikov; poudarja potrebo po tem, da bi Evropska unija in države članice z ustrezno dolgoročno strategijo predvidele družbeni in gospodarski učinek staranja evropskega prebivalstva, da bi zagotovile finančno in organizacijsko vzdržnost zdravstvenih sistemov ter enakopravno in stalno oskrbo bolnikov;

| 15. | poziva države članice, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za tesno spremljanje zdravstvenih in socialnih učinkov krize, ki naj poteka na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za tesno spremljanje zdravstvenih in socialnih učinkov krize, ki naj poteka na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 16. | poziva Komisijo, naj podpira zbiranje izkušenj na področju spodbujanja zdravja, zdravstvene vzgoje, zdravega načina življenja, preprečevanja, pravočasnega diagnosticiranja in ustreznega zdravljenja, predvsem na področju alkohola, tobaka, prehrane, debelosti ter drog; poziva države članice, naj spodbujajo telesno dejavnost, pravilno prehrano in programe „zdrave šole“, usmerjene na otroke, zlasti na bolj prikrajšanih območjih, in izboljšajo raven osebne, socialne in zdravstvene izobraženosti, da bi spodbudile bolj zdravo ravnanje in ravnanje, povezano s pozitivnim življenjskim slogom; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj podpira zbiranje izkušenj na področju spodbujanja zdravja, zdravstvene vzgoje, zdravega načina življenja, preprečevanja, pravočasnega diagnosticiranja in ustreznega zdravljenja, predvsem na področju alkohola, tobaka, prehrane, debelosti ter drog; poziva države članice, naj spodbujajo telesno dejavnost, pravilno prehrano in programe „zdrave šole“, usmerjene na otroke, zlasti na bolj prikrajšanih območjih, in izboljšajo raven osebne, socialne in zdravstvene izobraženosti, da bi spodbudile bolj zdravo ravnanje in ravnanje, povezano s pozitivnim življenjskim slogom;

| 17. | spodbuja vse države članice k vlaganju v socialno, izobraževalno, okoljsko in zdravstveno infrastrukturo po načelu „zdravje v vseh politikah“ ter k usklajevanju ukrepov glede kvalifikacij, usposabljanja in mobilnosti zdravstvenih delavcev, da se zagotovijo zmogljivost in vzdržnost zdravstvene infrastrukture in delovne sile na ravni EU ter na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

17.

spodbuja vse države članice k vlaganju v socialno, izobraževalno, okoljsko in zdravstveno infrastrukturo po načelu „zdravje v vseh politikah“ ter k usklajevanju ukrepov glede kvalifikacij, usposabljanja in mobilnosti zdravstvenih delavcev, da se zagotovijo zmogljivost in vzdržnost zdravstvene infrastrukture in delovne sile na ravni EU ter na nacionalni ravni;

| 18. | poudarja, da neenakosti na področju zdravja v EU ne bodo odpravljene brez skupne in splošne strategije za evropske zdravstvene delavce, ki bo vključevala usklajene politike za upravljanje virov, izobraževanje in usposabljanje, minimalno kakovost in varnostne ukrepe ter registracijo strokovnjakov; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da neenakosti na področju zdravja v EU ne bodo odpravljene brez skupne in splošne strategije za evropske zdravstvene delavce, ki bo vključevala usklajene politike za upravljanje virov, izobraževanje in usposabljanje, minimalno kakovost in varnostne ukrepe ter registracijo strokovnjakov;

| 19. | poziva države članice, naj zagotovijo dostopnost informacij o zdravju, zdravem načinu življenja, zdravstvenih storitvah, možnostih preprečevalnih ukrepov, pravočasnem prepoznavanju bolezni in pravilnem zdravljenju v razumljivi obliki in jeziku, ki je vsem razumljiv, z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, predvsem na področju spletnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj zagotovijo dostopnost informacij o zdravju, zdravem načinu življenja, zdravstvenih storitvah, možnostih preprečevalnih ukrepov, pravočasnem prepoznavanju bolezni in pravilnem zdravljenju v razumljivi obliki in jeziku, ki je vsem razumljiv, z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, predvsem na področju spletnih zdravstvenih storitev;

| 20. | poziva države članice, naj podpirajo uvedbo tehnologij telemedicine, ki lahko pomembno zmanjšajo geografske razlike v dostopnosti nekaterih, zlasti specializiranih vrst zdravstvenih storitev, zlasti v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj podpirajo uvedbo tehnologij telemedicine, ki lahko pomembno zmanjšajo geografske razlike v dostopnosti nekaterih, zlasti specializiranih vrst zdravstvenih storitev, zlasti v obmejnih regijah;

| 21. | poziva države članice, naj pospešujejo javne politike, namenjene zagotovitvi pogojev za zdravo življenje vseh dojenčkov, otrok in mladostnikov, kar velja tudi za oskrbo pred zanositvijo, materinsko nego in ukrepom za podporo staršev ter zlasti nosečih in doječih žensk, da bi vsem novorojenčkom zagotovile zdrav začetek življenja in preprečile nadaljnje neenakosti na področju zdravja ter tako priznale pomembnost naložb v zgodnji otroški razvoj in pristope, ki upoštevajo vse življenje posameznika; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj pospešujejo javne politike, namenjene zagotovitvi pogojev za zdravo življenje vseh dojenčkov, otrok in mladostnikov, kar velja tudi za oskrbo pred zanositvijo, materinsko nego in ukrepom za podporo staršev ter zlasti nosečih in doječih žensk, da bi vsem novorojenčkom zagotovile zdrav začetek življenja in preprečile nadaljnje neenakosti na področju zdravja ter tako priznale pomembnost naložb v zgodnji otroški razvoj in pristope, ki upoštevajo vse življenje posameznika;

| 22. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse nosečnice in otroci, ne glede na status, upravičeni do socialnega varstva, ki je opredeljeno v nacionalni zakonodaji, in da ga bodo tudi dejansko prejeli; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse nosečnice in otroci, ne glede na status, upravičeni do socialnega varstva, ki je opredeljeno v nacionalni zakonodaji, in da ga bodo tudi dejansko prejeli;

| 23. | opozarja, da mora EU v skladu s Konvencijo ZN o pravicah invalidov zagotoviti invalidom pravico do zdravja najvišjega možnega standarda brez diskriminacije zaradi invalidnosti; vztraja, da je vključitev invalidnosti v vse ustrezne kazalnike za merjenje zdravja ključen korak k izpolnitvi te obveznosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da mora EU v skladu s Konvencijo ZN o pravicah invalidov zagotoviti invalidom pravico do zdravja najvišjega možnega standarda brez diskriminacije zaradi invalidnosti; vztraja, da je vključitev invalidnosti v vse ustrezne kazalnike za merjenje zdravja ključen korak k izpolnitvi te obveznosti;

| 24. | poziva EU in države članice, naj upoštevajo zdravstveno stanje žensk in vprašanje staranja (starejših žensk) kot dejavnika pri vključevanju enakosti med spoloma in naj uporabijo financiranje glede na spol v svojih zdravstvenih politikah, programih ter raziskavah, od stopnje razvoja in oblikovanja do ocene vpliva; poziva okvirne raziskovalne programe, ki jih financira EU, in javne agencije za financiranje, naj v svoje politike vključijo oceno učinka glede na spol ter naj omogočijo zbiranje in analizo podatkov, ločenih po spolu in starosti, da bi ugotovili ključne razlike med odnosom moških in žensk do zdravja in tako podprli spremembo politike, ter uvedejo in zbirajo epidemiološka orodja za analiziranje vzrokov za različno pričakovano življenjsko dobo moških in žensk; |
| --- | --- |

24.

poziva EU in države članice, naj upoštevajo zdravstveno stanje žensk in vprašanje staranja (starejših žensk) kot dejavnika pri vključevanju enakosti med spoloma in naj uporabijo financiranje glede na spol v svojih zdravstvenih politikah, programih ter raziskavah, od stopnje razvoja in oblikovanja do ocene vpliva; poziva okvirne raziskovalne programe, ki jih financira EU, in javne agencije za financiranje, naj v svoje politike vključijo oceno učinka glede na spol ter naj omogočijo zbiranje in analizo podatkov, ločenih po spolu in starosti, da bi ugotovili ključne razlike med odnosom moških in žensk do zdravja in tako podprli spremembo politike, ter uvedejo in zbirajo epidemiološka orodja za analiziranje vzrokov za različno pričakovano življenjsko dobo moških in žensk;

| 25. | meni, da morajo Evropska unija in države članice ženskam zagotoviti lahek dostop do kontracepcijskih sredstev in pravico do varnega splava; |
| --- | --- |

25.

meni, da morajo Evropska unija in države članice ženskam zagotoviti lahek dostop do kontracepcijskih sredstev in pravico do varnega splava;

| 26. | poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi primere dobre in najboljše prakse, da bi zagotovila enotnejši dostop do zdravljenja neplodnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi primere dobre in najboljše prakse, da bi zagotovila enotnejši dostop do zdravljenja neplodnosti;

| 27. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj se osredotočijo na človekove pravice žensk, zlasti s preprečevanjem, prepovedovanjem in preganjanjem krivcev prisilne sterilizacije žensk in pohabljanja ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj se osredotočijo na človekove pravice žensk, zlasti s preprečevanjem, prepovedovanjem in preganjanjem krivcev prisilne sterilizacije žensk in pohabljanja ženskih spolnih organov;

| 28. | poziva EU in države članice, naj nasilje moških nad ženskami v vseh oblikah priznajo kot vprašanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

28.

poziva EU in države članice, naj nasilje moških nad ženskami v vseh oblikah priznajo kot vprašanje javnega zdravja;

| 29. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe v zvezi z dostopom do tehnologij asistirane reprodukcije, da bi odpravili diskriminacijo žensk na podlagi zakonskega stanu, spolne usmerjenosti ali narodnostnega ali etničnega porekla; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe v zvezi z dostopom do tehnologij asistirane reprodukcije, da bi odpravili diskriminacijo žensk na podlagi zakonskega stanu, spolne usmerjenosti ali narodnostnega ali etničnega porekla;

| 30. | poziva države članice, naj posnemajo Svetovno zdravstveno organizacijo pri priznavanju debelosti kot kronične bolezni in tako zagotovijo dostop do programov za preprečevanje debelosti in dostop do zdravljenja, ki dokazano prinaša pozitiven zdravstveni izid osebam, ki trpijo za debelostjo in potrebujejo zdravljenje, tudi zaradi preprečevanja nastanka nadaljnjih bolezni; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj posnemajo Svetovno zdravstveno organizacijo pri priznavanju debelosti kot kronične bolezni in tako zagotovijo dostop do programov za preprečevanje debelosti in dostop do zdravljenja, ki dokazano prinaša pozitiven zdravstveni izid osebam, ki trpijo za debelostjo in potrebujejo zdravljenje, tudi zaradi preprečevanja nastanka nadaljnjih bolezni;

| 31. | poziva EU in države članice, naj načelo enakosti med spoloma vključijo v ukrepe za nadzor tobaka, kot priporoča Svetovna zdravstvena organizacija v Okvirni konvenciji o nadzoru tobaka, in naj oblikujejo kampanje proti kajenju, ki bodo namenjene predvsem mladim dekletom in ženskam; |
| --- | --- |

31.

poziva EU in države članice, naj načelo enakosti med spoloma vključijo v ukrepe za nadzor tobaka, kot priporoča Svetovna zdravstvena organizacija v Okvirni konvenciji o nadzoru tobaka, in naj oblikujejo kampanje proti kajenju, ki bodo namenjene predvsem mladim dekletom in ženskam;

| 32. | poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo medicinske in farmacevtske raziskave bolezni, ki večinoma prizadenejo ženske, in sicer v vseh fazah njihovega življenja, ne le v njihovi rodni dobi; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo medicinske in farmacevtske raziskave bolezni, ki večinoma prizadenejo ženske, in sicer v vseh fazah njihovega življenja, ne le v njihovi rodni dobi;

| 33. | poziva države članice, naj rešijo vprašanje neenakosti dostopa do zdravstvenega varstva, ki vpliva na človekov vsakdanjik, na primer na področju zobozdravstva ali oftalmologije; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj rešijo vprašanje neenakosti dostopa do zdravstvenega varstva, ki vpliva na človekov vsakdanjik, na primer na področju zobozdravstva ali oftalmologije;

| 34. | predlaga Evropski uniji in državam članicam, naj oblikujejo skladne politike in podporne ukrepe za ženske, ki ne delajo ali so zaposlene v sektorjih, kjer nimajo osebnega zdravstvenega zavarovanja, in poiščejo načine, da tem ženskam zagotovijo zavarovanje; |
| --- | --- |

34.

predlaga Evropski uniji in državam članicam, naj oblikujejo skladne politike in podporne ukrepe za ženske, ki ne delajo ali so zaposlene v sektorjih, kjer nimajo osebnega zdravstvenega zavarovanja, in poiščejo načine, da tem ženskam zagotovijo zavarovanje;

| 35. | odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organi držav članic spodbuja zglede najboljše prakse o določanju cen in povračilu stroškov za zdravila, vključno z učinkovitimi modeli za diferenciacijo farmacevtskih cen, da bi omogočili čim boljšo cenovno ustreznost zdravil in zmanjšali neenakosti dostopnosti do zdravil; |
| --- | --- |

35.

odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z organi držav članic spodbuja zglede najboljše prakse o določanju cen in povračilu stroškov za zdravila, vključno z učinkovitimi modeli za diferenciacijo farmacevtskih cen, da bi omogočili čim boljšo cenovno ustreznost zdravil in zmanjšali neenakosti dostopnosti do zdravil;

| 36. | opozarja, da je sprejetje evropskega patenta z ustrezno jezikovno ureditvijo in poenotenim sistemom za reševanje sporov bistveno za ponovno oživitev evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da je sprejetje evropskega patenta z ustrezno jezikovno ureditvijo in poenotenim sistemom za reševanje sporov bistveno za ponovno oživitev evropskega gospodarstva;

| 37. | ugotavlja, da je opravljeno delo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov med drugim na področju varnosti proizvodov in oglaševanja prispevalo k obravnavi določenih vidikov neenakosti na področju zdravja v EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba tesno spremljati informacije farmacevtskih podjetij, namenjenih bolnikom, zlasti najranljivejšim in najmanj poučenim skupinam, ter da je potreben učinkovit in neodvisen sistem farmakovigilance; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je opravljeno delo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov med drugim na področju varnosti proizvodov in oglaševanja prispevalo k obravnavi določenih vidikov neenakosti na področju zdravja v EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba tesno spremljati informacije farmacevtskih podjetij, namenjenih bolnikom, zlasti najranljivejšim in najmanj poučenim skupinam, ter da je potreben učinkovit in neodvisen sistem farmakovigilance;

| 38. | poziva države članice, naj svoje sisteme zdravstvenega varstva prilagodijo potrebam najbolj prikrajšanih z oblikovanjem načinov določanja cen storitev, ki jih zaračunavajo zdravstveni delavci, da bodo zagotovile dostop vsem pacientom do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj svoje sisteme zdravstvenega varstva prilagodijo potrebam najbolj prikrajšanih z oblikovanjem načinov določanja cen storitev, ki jih zaračunavajo zdravstveni delavci, da bodo zagotovile dostop vsem pacientom do zdravstvenih storitev;

| 39. | odločno poziva Komisijo, naj si čim bolj prizadeva, da bi države članice spodbudila k temu, da pacientom nujno omogočijo povračilo stroškov in storijo vse potrebno za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do zdravil za zdravljenje bolezenskih stanj ali bolezni, kot so osteoporoza po menopavzi in Alzheimerjeva bolezen, za katere se v nekaterih državah članicah stroški zdravljenja ne povrnejo; |
| --- | --- |

39.

odločno poziva Komisijo, naj si čim bolj prizadeva, da bi države članice spodbudila k temu, da pacientom nujno omogočijo povračilo stroškov in storijo vse potrebno za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do zdravil za zdravljenje bolezenskih stanj ali bolezni, kot so osteoporoza po menopavzi in Alzheimerjeva bolezen, za katere se v nekaterih državah članicah stroški zdravljenja ne povrnejo;

| 40. | poudarja, da imajo poleg nacionalnih vlad v mnogih državah pomembno vlogo v javnem zdravju, spodbujanju zdravja, preprečevanju bolezni in zagotavljanju zdravstvenih storitev tudi regionalni organi, ki jih je zato treba dejavno vključiti; opozarja, da je potreben pomemben prispevek regionalnih in lokalnih uprav ter drugih deležnikov, tudi na delovnih mestih in v šolah, zlasti kar zadeva zdravstveno vzgojo, spodbujanje zdravega načina življenja, učinkovito preprečevanje bolezni in zgodnje odkrivanja in diagnosticiranja bolezni; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da imajo poleg nacionalnih vlad v mnogih državah pomembno vlogo v javnem zdravju, spodbujanju zdravja, preprečevanju bolezni in zagotavljanju zdravstvenih storitev tudi regionalni organi, ki jih je zato treba dejavno vključiti; opozarja, da je potreben pomemben prispevek regionalnih in lokalnih uprav ter drugih deležnikov, tudi na delovnih mestih in v šolah, zlasti kar zadeva zdravstveno vzgojo, spodbujanje zdravega načina življenja, učinkovito preprečevanje bolezni in zgodnje odkrivanja in diagnosticiranja bolezni;

| 41. | poziva države članice, naj podprejo „lokalni zdravstveni pristop“ in zagotovijo celovito zdravstveno varstvo, ki bo na voljo na lokalni ali regionalni ravni, s čimer bodo omogočile bolnikom večjo podporo v njihovem lokalnem in socialnem okolju; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj podprejo „lokalni zdravstveni pristop“ in zagotovijo celovito zdravstveno varstvo, ki bo na voljo na lokalni ali regionalni ravni, s čimer bodo omogočile bolnikom večjo podporo v njihovem lokalnem in socialnem okolju;

| 42. | spodbuja vse države članice, naj ponovno ocenijo politike o zadevah, ki bistveno vplivajo na neenakosti na področju zdravja, npr. tobak, alkohol, hrana, farmacevtski izdelki ter javno zdravje in izvajanje zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

42.

spodbuja vse države članice, naj ponovno ocenijo politike o zadevah, ki bistveno vplivajo na neenakosti na področju zdravja, npr. tobak, alkohol, hrana, farmacevtski izdelki ter javno zdravje in izvajanje zdravstvenega varstva;

| 43. | spodbuja države članice, naj v obmejnih regijah razvijejo partnerstva, da bi si delile stroške infrastrukture in dela, hkrati pa zmanjšale neenakosti na področju zdravja, zlasti kar zadeva enak dostop do najsodobnejše opreme; |
| --- | --- |

43.

spodbuja države članice, naj v obmejnih regijah razvijejo partnerstva, da bi si delile stroške infrastrukture in dela, hkrati pa zmanjšale neenakosti na področju zdravja, zlasti kar zadeva enak dostop do najsodobnejše opreme;

| 44. | poziva Komisijo, naj preuči učinke sklepov na podlagi nacionalnih in regionalnih ocen učinkovitosti zdravil in medicinskih pripomočkov na notranjem trgu, zlasti dostopa za paciente, inovacije pri novih izdelkih in medicinske prakse, ki sodijo med pomembnejše elemente, ki vplivajo na enakost na področju zdravja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj preuči učinke sklepov na podlagi nacionalnih in regionalnih ocen učinkovitosti zdravil in medicinskih pripomočkov na notranjem trgu, zlasti dostopa za paciente, inovacije pri novih izdelkih in medicinske prakse, ki sodijo med pomembnejše elemente, ki vplivajo na enakost na področju zdravja;

| 45. | meni, da bi bilo treba pri izvajanju direktive o pravicah pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu (2011/24/EU) opraviti ocene učinkov, da bi čim bolj natančno izmerili njeno učinkovitost v boju proti neenakostim na področju zdravja ter zagotovili ohranitev ustrezne ravni javnega zdravja in zagotavljanja varnosti pacientov, zlasti kar zadeva geografsko porazdelitev človeških in materialnih zdravstvenih virov; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba pri izvajanju direktive o pravicah pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu (2011/24/EU) opraviti ocene učinkov, da bi čim bolj natančno izmerili njeno učinkovitost v boju proti neenakostim na področju zdravja ter zagotovili ohranitev ustrezne ravni javnega zdravja in zagotavljanja varnosti pacientov, zlasti kar zadeva geografsko porazdelitev človeških in materialnih zdravstvenih virov;

| 46. | ugotavlja, da je za visokokakovostno in učinkovito čezmejno zdravstveno varstvo potrebna večja preglednost informacij za javnost, paciente, regulativne organe in izvajalce zdravstvenih storitev na področju vrste vprašanj, kot so pravice pacientov, dostop do odškodnine in predpisi za zdravstvene strokovnjake; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je za visokokakovostno in učinkovito čezmejno zdravstveno varstvo potrebna večja preglednost informacij za javnost, paciente, regulativne organe in izvajalce zdravstvenih storitev na področju vrste vprašanj, kot so pravice pacientov, dostop do odškodnine in predpisi za zdravstvene strokovnjake;

| 47. | obžaluje, da direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu ni spremljal zakonodajni predlog o mobilnosti zdravstvenih delavcev, v katerem bi bilo upoštevano tveganje bega možganov v EU, zaradi katerega se v nekaterih državah članicah zaskrbljujoče povečujejo geografske neenakosti; poziva Komisijo, naj to težavo reši, po možnosti ob prihodnji reviziji direktive o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij (2005/36/ES); |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu ni spremljal zakonodajni predlog o mobilnosti zdravstvenih delavcev, v katerem bi bilo upoštevano tveganje bega možganov v EU, zaradi katerega se v nekaterih državah članicah zaskrbljujoče povečujejo geografske neenakosti; poziva Komisijo, naj to težavo reši, po možnosti ob prihodnji reviziji direktive o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij (2005/36/ES);

| 48. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo veljavno direktivo o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij (2005/36/ES); v zvezi s kompleksnostjo zdravniških kvalifikacij spodbuja Komisijo, naj pri oceni in pregledu te direktive obravnava zakonodajne vrzeli, zaradi katerih postanejo bolniki bolj izpostavljeni tveganju za poškodbe in lahko ogrozijo njihovo pravico do varnega zdravljenja; Komisijo tudi poziva, naj še dodatno razmisli o uvedbi obvezne registracije pristojnih organov v informacijski sistem notranjega trga (IMI) in izboljša obseg, v katerem lahko pristojni organi proaktivno med seboj izmenjujejo podatke o disciplinskih ukrepih zoper zdravstvene strokovnjake z vzpostavitvijo ustreznega mehanizma opozarjanja; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo veljavno direktivo o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij (2005/36/ES); v zvezi s kompleksnostjo zdravniških kvalifikacij spodbuja Komisijo, naj pri oceni in pregledu te direktive obravnava zakonodajne vrzeli, zaradi katerih postanejo bolniki bolj izpostavljeni tveganju za poškodbe in lahko ogrozijo njihovo pravico do varnega zdravljenja; Komisijo tudi poziva, naj še dodatno razmisli o uvedbi obvezne registracije pristojnih organov v informacijski sistem notranjega trga (IMI) in izboljša obseg, v katerem lahko pristojni organi proaktivno med seboj izmenjujejo podatke o disciplinskih ukrepih zoper zdravstvene strokovnjake z vzpostavitvijo ustreznega mehanizma opozarjanja;

| 49. | poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem zakonodajnem predlogu o poklicnih kvalifikacijah okrepi mehanizem za priznavanje kvalifikacij v državah članicah; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem zakonodajnem predlogu o poklicnih kvalifikacijah okrepi mehanizem za priznavanje kvalifikacij v državah članicah;

| 50. | poudarja, da večja inovativnost pogosto privede do večjega dostopa do zdravljenja, kar je zlasti pomembno za oddaljena območja ali podeželje; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da večja inovativnost pogosto privede do večjega dostopa do zdravljenja, kar je zlasti pomembno za oddaljena območja ali podeželje;

| 51. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpira razvoj storitev telemedicine kot sredstva za zmanjševanje geografskih razlik v dostopnosti zdravstvenih storitev tako na regionalni kot na lokalni ravni; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpira razvoj storitev telemedicine kot sredstva za zmanjševanje geografskih razlik v dostopnosti zdravstvenih storitev tako na regionalni kot na lokalni ravni;

| 52. | poziva Svet in Komisijo, naj v okviru strategije Evropa 2020 v večji meri priznata dejstvo, da sta telesno in duševno zdravje ter dobro počutje ključna za boj proti izključenosti, ter naj v postopke spremljanja strategije Evropa 2020 vključita primerljive kazalnike, razslojene po socialnoekonomskem položaju in stanju javnega zdravja, in upoštevata diskriminacijo na podlagi starosti, zlasti pri kliničnih preiskavah za zdravljenje, ki je primernejše za starejše; |
| --- | --- |

52.

poziva Svet in Komisijo, naj v okviru strategije Evropa 2020 v večji meri priznata dejstvo, da sta telesno in duševno zdravje ter dobro počutje ključna za boj proti izključenosti, ter naj v postopke spremljanja strategije Evropa 2020 vključita primerljive kazalnike, razslojene po socialnoekonomskem položaju in stanju javnega zdravja, in upoštevata diskriminacijo na podlagi starosti, zlasti pri kliničnih preiskavah za zdravljenje, ki je primernejše za starejše;

| 53. | meni, da morajo EU in države članice podpreti civilno družbo in ženske organizacije, ki spodbujajo človekove pravice žensk, vključno z njihovimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami ter pravico do zdravega načina življenja in pravico do dela, da bi zagotovili, da bodo imele ženske besedo pri vprašanjih evropske in nacionalne zdravstvene politike; |
| --- | --- |

53.

meni, da morajo EU in države članice podpreti civilno družbo in ženske organizacije, ki spodbujajo človekove pravice žensk, vključno z njihovimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami ter pravico do zdravega načina življenja in pravico do dela, da bi zagotovili, da bodo imele ženske besedo pri vprašanjih evropske in nacionalne zdravstvene politike;

| 54. | spodbuja države članice, naj podpirajo in gradijo zmogljivosti, mednarodne izmenjave in sodelovanje med vsemi ustreznimi deležniki v različnih sektorjih pri razvijanju in izvajanju politik za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

54.

spodbuja države članice, naj podpirajo in gradijo zmogljivosti, mednarodne izmenjave in sodelovanje med vsemi ustreznimi deležniki v različnih sektorjih pri razvijanju in izvajanju politik za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja;

| 55. | poziva države članice, naj podpirajo in izvajajo skupni pristop k oblikovanju politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, s čimer se uresničuje pristop „zdravje v vseh politikah“; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj podpirajo in izvajajo skupni pristop k oblikovanju politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, s čimer se uresničuje pristop „zdravje v vseh politikah“;

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo skupni niz kazalnikov za spremljanje neenakosti na področju zdravja glede na starost, spol, socialnoekonomski položaj, geografsko umeščenost in tveganja, ki izhajajo iz alkoholizma in zasvojenosti z drogami, ter določijo metodologijo za presojo zdravstvenih razmer v državah članicah, katere namen bosta prepoznavanje in prednostna obravnava področij izboljševanja in najboljših praks; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo skupni niz kazalnikov za spremljanje neenakosti na področju zdravja glede na starost, spol, socialnoekonomski položaj, geografsko umeščenost in tveganja, ki izhajajo iz alkoholizma in zasvojenosti z drogami, ter določijo metodologijo za presojo zdravstvenih razmer v državah članicah, katere namen bosta prepoznavanje in prednostna obravnava področij izboljševanja in najboljših praks;

| 57. | poudarja, da so neenakosti na področju zdravja posledica socialnih razlik, ki so povezane z življenjskimi pogoji in socialnim vedenjem, spolom in raso, stopnjo izobrazbe, neenakomerno porazdelitvijo dohodka, zdravstveno oskrbo, preprečevanjem bolezni in spodbujanjem zdravja; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da so neenakosti na področju zdravja posledica socialnih razlik, ki so povezane z življenjskimi pogoji in socialnim vedenjem, spolom in raso, stopnjo izobrazbe, neenakomerno porazdelitvijo dohodka, zdravstveno oskrbo, preprečevanjem bolezni in spodbujanjem zdravja;

| 58. | poudarja, da se gonilo neenakosti na področju zdravja kaže kot povišano tveganje bolezni pri osebah iz prikrajšanih socialnih skupin (revnejših), ob upoštevanju, da je tveganje še bolj poudarjeno zaradi kombinacije revščine in drugih dejavnikov ranljivosti; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da se gonilo neenakosti na področju zdravja kaže kot povišano tveganje bolezni pri osebah iz prikrajšanih socialnih skupin (revnejših), ob upoštevanju, da je tveganje še bolj poudarjeno zaradi kombinacije revščine in drugih dejavnikov ranljivosti;

| 59. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta nalogi zmanjšanja neenakosti na področju zdravstva in izboljšanje dostopa do storitev telesnega in duševnega zdravja celovito obravnavani in vključeni v sedanje pobude, kot so partnerstvo za zdravo in aktivno staranje ter platforma EU za boj proti revščini in socialni izključenosti, ter v prihodnje pobude o zgodnjem otroškem razvoju in mladinskih politikah, osredinjenih na izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta nalogi zmanjšanja neenakosti na področju zdravstva in izboljšanje dostopa do storitev telesnega in duševnega zdravja celovito obravnavani in vključeni v sedanje pobude, kot so partnerstvo za zdravo in aktivno staranje ter platforma EU za boj proti revščini in socialni izključenosti, ter v prihodnje pobude o zgodnjem otroškem razvoju in mladinskih politikah, osredinjenih na izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev;

| 60. | poziva k boljšemu usklajevanju med agencijami EU, ki morajo imeti pomembno vlogo pri preprečevanju neenakosti na področju zdravja, zlasti med Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

60.

poziva k boljšemu usklajevanju med agencijami EU, ki morajo imeti pomembno vlogo pri preprečevanju neenakosti na področju zdravja, zlasti med Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu;

| 61. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri boljši uporabi odprte metode usklajevanja, da se podprejo projekti za obravnavo dejavnikov, ki vplivajo na neenakosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri boljši uporabi odprte metode usklajevanja, da se podprejo projekti za obravnavo dejavnikov, ki vplivajo na neenakosti na področju zdravja;

| 62. | poziva Komisijo, naj razvije načine za sodelovanje in vključitev vseh zadevnih deležnikov na evropski ravni v pospeševanje sprejetja in širjenja dobre prakse na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj razvije načine za sodelovanje in vključitev vseh zadevnih deležnikov na evropski ravni v pospeševanje sprejetja in širjenja dobre prakse na področju javnega zdravja;

| 63. | med dejavniki zdravja poudarja pomen raznolike in kakovostne prehrane in v zvezi s tem spodbuja Komisijo k večji uporabi učinkovitih programov, začetih v okviru SKP (brezplačno razdeljevanje mleka in sadja v šolah ter hrane najbolj prikrajšanim skupinam); |
| --- | --- |

63.

med dejavniki zdravja poudarja pomen raznolike in kakovostne prehrane in v zvezi s tem spodbuja Komisijo k večji uporabi učinkovitih programov, začetih v okviru SKP (brezplačno razdeljevanje mleka in sadja v šolah ter hrane najbolj prikrajšanim skupinam);

| 64. | poziva države članice, naj vzpostavijo mrežo specifičnih socialnih, zdravstvenih in svetovalnih storitev s telefonskimi linijami za pomoč v ta namen, in sicer za ženske, pare in družine, da bi se preprečilo nasilje v družini ter nudili kvalificirana strokovna pomoč in podpora za tiste, ki ju potrebujejo, v sodelovanju z drugimi organi s tega področja; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj vzpostavijo mrežo specifičnih socialnih, zdravstvenih in svetovalnih storitev s telefonskimi linijami za pomoč v ta namen, in sicer za ženske, pare in družine, da bi se preprečilo nasilje v družini ter nudili kvalificirana strokovna pomoč in podpora za tiste, ki ju potrebujejo, v sodelovanju z drugimi organi s tega področja;

| 65. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga k boljšemu izkoristku kohezijske politike in strukturnih skladov EU, da bi se tako podprli projekti, ki prispevajo k obravnavi socialnih dejavnikov zdravja in zmanjševanju neenakosti na področju zdravja; poleg tega poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam, da bi bolje izrabile program PROGRESS; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga k boljšemu izkoristku kohezijske politike in strukturnih skladov EU, da bi se tako podprli projekti, ki prispevajo k obravnavi socialnih dejavnikov zdravja in zmanjševanju neenakosti na področju zdravja; poleg tega poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam, da bi bolje izrabile program PROGRESS;

| 66. | poziva države članice, naj nehajo zmanjševati javne izdatke za zdravstvene storitve, ki so bistvene za uresničevanje visoke ravni zdravstvenega varstva žensk in moških; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj nehajo zmanjševati javne izdatke za zdravstvene storitve, ki so bistvene za uresničevanje visoke ravni zdravstvenega varstva žensk in moških;

| 67. | poziva Komisijo, naj pristop na podlagi ekonomskih in okoljskih dejavnikov zdravja ter „pravičnosti in zdravja v vseh politikah“ vključi v razvoj vseh notranjih in zunanjih politik EU, zlasti z namenom doseganja razvojnih ciljev tisočletja in še posebej dobrega zdravja mater; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj pristop na podlagi ekonomskih in okoljskih dejavnikov zdravja ter „pravičnosti in zdravja v vseh politikah“ vključi v razvoj vseh notranjih in zunanjih politik EU, zlasti z namenom doseganja razvojnih ciljev tisočletja in še posebej dobrega zdravja mater;

| 68. | poziva vse države članice, naj priznajo pomen zdravja za družbo ter se pri merjenju razvoja družbe, skupnosti in posameznika ozrejo na kazalnike, ki sežejo dlje od pristopa, temelječega zgolj na BDP; |
| --- | --- |

68.

poziva vse države članice, naj priznajo pomen zdravja za družbo ter se pri merjenju razvoja družbe, skupnosti in posameznika ozrejo na kazalnike, ki sežejo dlje od pristopa, temelječega zgolj na BDP;

| 69. | poziva Svet, naj glede na socialne dejavnike zdravja in dejavnike tveganja, povezane z načinom življenja, kot so alkohol, tobak in prehrana, spodbuja prizadevanja za odpravljanje neenakosti na področju zdravja kot prednostno nalogo politik v vseh državah članicah, in sicer z ukrepi na področjih politik, kot so potrošniška politika, zaposlovanje, stanovanja, socialna politika, okolje, kmetijsto in hrana, izobraževanje, življenjski in delovni pogoji ter raziskave v skladu z načelom „zdravje v vseh politikah“; |
| --- | --- |

69.

poziva Svet, naj glede na socialne dejavnike zdravja in dejavnike tveganja, povezane z načinom življenja, kot so alkohol, tobak in prehrana, spodbuja prizadevanja za odpravljanje neenakosti na področju zdravja kot prednostno nalogo politik v vseh državah članicah, in sicer z ukrepi na področjih politik, kot so potrošniška politika, zaposlovanje, stanovanja, socialna politika, okolje, kmetijsto in hrana, izobraževanje, življenjski in delovni pogoji ter raziskave v skladu z načelom „zdravje v vseh politikah“;

| 70. | poziva Komisijo, naj podpira ukrepe, ki se financirajo v okviru sedanjega in prihodnjega akcijskega načrta za javno zdravje ter so namenjeni obravnavanju socialnih dejavnikov zdravja; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj podpira ukrepe, ki se financirajo v okviru sedanjega in prihodnjega akcijskega načrta za javno zdravje ter so namenjeni obravnavanju socialnih dejavnikov zdravja;

| 71. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice za izboljšanje mehanizmov za spremljanje neenakosti na področju zdravja v celotni EU (med državami članicami in znotraj njih) s povečanjem zbiranja podatkov, tako da se združujejo bolj sistematične in primerljive informacije, ki dopolnjujejo obstoječe podatke o neenakostih na področju zdravja, ter z rednim spremljanjem in analizo; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj pripravi smernice za izboljšanje mehanizmov za spremljanje neenakosti na področju zdravja v celotni EU (med državami članicami in znotraj njih) s povečanjem zbiranja podatkov, tako da se združujejo bolj sistematične in primerljive informacije, ki dopolnjujejo obstoječe podatke o neenakostih na področju zdravja, ter z rednim spremljanjem in analizo;

| 72. | poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi predloga priporočila Sveta ali katere koli druge ustrezne pobude Skupnosti, katere namen je spodbujanje in podpiranje razvoja celovitih nacionalnih strategij v državah članicah, tako na nacionalni kot na regionalni ravni, za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi predloga priporočila Sveta ali katere koli druge ustrezne pobude Skupnosti, katere namen je spodbujanje in podpiranje razvoja celovitih nacionalnih strategij v državah članicah, tako na nacionalni kot na regionalni ravni, za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja;

| 73. | poziva Komisijo, naj v svojih poročilih o napredku oceni učinkovitost ukrepov za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja in izboljšanje zdravja, ki sta posledica politik, povezanih s socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi dejavniki zdravja; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj v svojih poročilih o napredku oceni učinkovitost ukrepov za zmanjšanje neenakosti na področju zdravja in izboljšanje zdravja, ki sta posledica politik, povezanih s socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi dejavniki zdravja;

| 74. | poziva Komisijo, naj uporablja pristop „zdravje v vseh politikah“ na EU ravni oblikovanja politik in izvede ocene učinkov, ki upoštevajo rezultate glede pravičnosti na področju zdravja; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj uporablja pristop „zdravje v vseh politikah“ na EU ravni oblikovanja politik in izvede ocene učinkov, ki upoštevajo rezultate glede pravičnosti na področju zdravja;

| 75. | meni, da odprti, konkurenčni in pravilno delujoči trgi lahko spodbujajo inovacije, naložbe in raziskave v zdravstvenem sektorju, za kar pa je potrebna znatna finančna podpora javnim raziskavam, da bi zagotovili nadaljnji razvoj trajnostnih in učinkovitih zdravstvenih modelov ter spodbudili razvoj novih tehnologij ter njihovih načinov uporabe na tem področju (npr. telemedicina) ter skupna metodologija za ocenjevanje tehnologij v zdravstvu, kar naj bi skupaj koristilo vsakemu posamezniku, tudi tistim iz nižjih socialno-ekonomskih skupin, in upoštevalo staranje prebivalstva; |
| --- | --- |

75.

meni, da odprti, konkurenčni in pravilno delujoči trgi lahko spodbujajo inovacije, naložbe in raziskave v zdravstvenem sektorju, za kar pa je potrebna znatna finančna podpora javnim raziskavam, da bi zagotovili nadaljnji razvoj trajnostnih in učinkovitih zdravstvenih modelov ter spodbudili razvoj novih tehnologij ter njihovih načinov uporabe na tem področju (npr. telemedicina) ter skupna metodologija za ocenjevanje tehnologij v zdravstvu, kar naj bi skupaj koristilo vsakemu posamezniku, tudi tistim iz nižjih socialno-ekonomskih skupin, in upoštevalo staranje prebivalstva;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe osveščanja državljanov in okrepijo dialog s civilno družbo, socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami glede zdravja in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe osveščanja državljanov in okrepijo dialog s civilno družbo, socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami glede zdravja in zdravstvenih storitev;

| 77. | meni, da je treba povečati število žensk, ki sodelujejo pri oblikovanju zdravstvenih politik ter načrtovanju programov in opravljanju storitev na zdravstvenem področju; |
| --- | --- |

77.

meni, da je treba povečati število žensk, ki sodelujejo pri oblikovanju zdravstvenih politik ter načrtovanju programov in opravljanju storitev na zdravstvenem področju;

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

(2)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(3)  UL C 146, 22.6.2006, str. 1.

(4)  UL C 232, 27.8.2010, str. 1.

(5)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 93.

(6)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 97.

(7)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 56.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/37

---

Torek, 8. marec 2011Sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevah

P7_TA(2011)0082

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (2010/2102(INI))

2012/C 199 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (KOM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (KOM(2010)0163),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2), deklaracije iz Monterreya (2002), konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), Pariške izjave (2005) in Agende za ukrepanje iz Akre (2008), kjer so bili beg kapitala in nezakoniti finančni tokovi izrecno navedeni kot glavna ovira za zbiranje domačih prihodkov za razvojne namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2), deklaracije iz Monterreya (2002), konference o financiranju za razvoj v Dohi (2008), Pariške izjave (2005) in Agende za ukrepanje iz Akre (2008), kjer so bili beg kapitala in nezakoniti finančni tokovi izrecno navedeni kot glavna ovira za zbiranje domačih prihodkov za razvojne namene,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (3),

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja G20 v Seulu 11. in 12. novembra 2010 ter pobude za krepitev mednarodnega sodelovanja z državami v razvoju za preprečevanje davčnih utaj in izogibanja plačilu davkov, ki jo je podalo nemško ministrstvo za gospodarsko sodelovanje in razvoj in se imenuje mednarodni davčni dogovor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja G20 v Seulu 11. in 12. novembra 2010 ter pobude za krepitev mednarodnega sodelovanja z državami v razvoju za preprečevanje davčnih utaj in izogibanja plačilu davkov, ki jo je podalo nemško ministrstvo za gospodarsko sodelovanje in razvoj in se imenuje mednarodni davčni dogovor,

| — | ob upoštevanju sklepov Mednarodne konference o obdavčitvi z dne 29. avgusta 2008 v Pretoriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Mednarodne konference o obdavčitvi z dne 29. avgusta 2008 v Pretoriji,

| — | ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja skupine G20 2. in 3. aprila 2009 v Londonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja skupine G20 2. in 3. aprila 2009 v Londonu,

| — | ob upoštevanju stališča voditeljev po vrhunskem srečanju skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu in svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o tem srečanju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča voditeljev po vrhunskem srečanju skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu in svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o tem srečanju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o vrhunskem srečanju skupine G20 2. aprila 2009 v Londonu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o vrhunskem srečanju skupine G20 2. aprila 2009 v Londonu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z mednarodnim standardom računovodskega poročanja (MSRP) 8 glede razkritja poslovnih odsekov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z mednarodnim standardom računovodskega poročanja (MSRP) 8 glede razkritja poslovnih odsekov (6),

| — | ob upoštevanju poročila norveške vladne komisije o davčnih oazah in razvoju iz junija 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila norveške vladne komisije o davčnih oazah in razvoju iz junija 2009,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za mednarodno trgovino (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za mednarodno trgovino (A7-0027/2011),

| A. | ker je okrepitev davčnega sistema eden glavnih izzivov, s katerimi se soočajo države v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

A.

ker je okrepitev davčnega sistema eden glavnih izzivov, s katerimi se soočajo države v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja,

| B. | ker so davki lahko zanesljiv in trajnosten vir za financiranje razvoja, če obstaja postopno obdavčevanje, učinkovita in uspešna davčna uprava, ki spodbuja davčno disciplino, ter pregledna in odgovorna uporaba javnih prihodkov, |
| --- | --- |

B.

ker so davki lahko zanesljiv in trajnosten vir za financiranje razvoja, če obstaja postopno obdavčevanje, učinkovita in uspešna davčna uprava, ki spodbuja davčno disciplino, ter pregledna in odgovorna uporaba javnih prihodkov,

| C. | ker se države v razvoju zaradi nezadostnih človeških in finančnih virov za pobiranje davkov, slabih upravnih zmogljivosti, korupcije, pomanjkanja legitimnosti političnega sistema, neenakomerno porazdeljenih dohodkov in slabega davčnega upravljanja soočajo s pomembnimi izzivi pri povečanju davčnih prihodkov, |
| --- | --- |

C.

ker se države v razvoju zaradi nezadostnih človeških in finančnih virov za pobiranje davkov, slabih upravnih zmogljivosti, korupcije, pomanjkanja legitimnosti političnega sistema, neenakomerno porazdeljenih dohodkov in slabega davčnega upravljanja soočajo s pomembnimi izzivi pri povečanju davčnih prihodkov,

| D. | ker glavne oblike nezakonitih finančnih tokov in bega kapitala vključujejo zlasti prirejanje cen pri transakcijah med državami za privabljanje neposrednih tujih naložb (FDI - Foreign Direct Investment), kroženje kapitala zaradi izkoriščanja davčnih ugodnosti (round-tripping), prejemanje dvojnega plačila (double-dipping), prenos velikih količin gotovine, nepregledne in neugodne investicijske protokole ter tihotapljenje, |
| --- | --- |

D.

ker glavne oblike nezakonitih finančnih tokov in bega kapitala vključujejo zlasti prirejanje cen pri transakcijah med državami za privabljanje neposrednih tujih naložb (FDI - Foreign Direct Investment), kroženje kapitala zaradi izkoriščanja davčnih ugodnosti (round-tripping), prejemanje dvojnega plačila (double-dipping), prenos velikih količin gotovine, nepregledne in neugodne investicijske protokole ter tihotapljenje,

| E. | ker off-shore centri in davčne oaze omogočajo nezakonit beg kapitala, ki skupaj znaša 1 trilijon USD; ker so ti nedovoljeni denarni odlivi v grobem enaki desetkratniku pomoči, ki jo države v razvoju prejemajo za zmanjšanje revščine in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

E.

ker off-shore centri in davčne oaze omogočajo nezakonit beg kapitala, ki skupaj znaša 1 trilijon USD; ker so ti nedovoljeni denarni odlivi v grobem enaki desetkratniku pomoči, ki jo države v razvoju prejemajo za zmanjšanje revščine in gospodarski razvoj,

| F. | ker davčne oaze, ki ponujajo predpise o tajnosti in registracijo navideznih sedežev ter nično davčno stopnjo, da privabljajo kapital in dohodke, ki bi morali biti obdavčeni v drugih državah, ustvarjajo škodljivo davčno konkurenco, |
| --- | --- |

F.

ker davčne oaze, ki ponujajo predpise o tajnosti in registracijo navideznih sedežev ter nično davčno stopnjo, da privabljajo kapital in dohodke, ki bi morali biti obdavčeni v drugih državah, ustvarjajo škodljivo davčno konkurenco,

| G. | ker je davčna konkurenca povzročila prenos davčnega bremena na delavce in gospodinjstva z nizkimi dohodki ter sprožila škodljivo zmanjšanje sredstev za javne storitve v revnih državah, |
| --- | --- |

G.

ker je davčna konkurenca povzročila prenos davčnega bremena na delavce in gospodinjstva z nizkimi dohodki ter sprožila škodljivo zmanjšanje sredstev za javne storitve v revnih državah,

| H. | ker davčne goljufije v državah v razvoju povzročajo letno izgubo davčnih prihodkov, ki desetkrat presega razvojno pomoč iz razvitih držav, |
| --- | --- |

H.

ker davčne goljufije v državah v razvoju povzročajo letno izgubo davčnih prihodkov, ki desetkrat presega razvojno pomoč iz razvitih držav,

| I. | ker so možnosti za spodbujanje zbiranja domačih prihodkov dodatno oslabljene zaradi globalne liberalizacije mednarodnih trgov, kar povzroča nadomestitev davčnih prihodkov z drugimi domačimi prihodki; ker raziskave Mednarodnega denarnega sklada kažejo, da so bogate države uspele nadomestiti zmanjšanje davka na dohodek kot glavni vir prihodka z drugimi viri prihodkov, zlasti z DDV, pa so najrevnejše države v najboljšem primeru nadomestile le za približno 30 % izgubljenih davkov na dohodek (7), |
| --- | --- |

I.

ker so možnosti za spodbujanje zbiranja domačih prihodkov dodatno oslabljene zaradi globalne liberalizacije mednarodnih trgov, kar povzroča nadomestitev davčnih prihodkov z drugimi domačimi prihodki; ker raziskave Mednarodnega denarnega sklada kažejo, da so bogate države uspele nadomestiti zmanjšanje davka na dohodek kot glavni vir prihodka z drugimi viri prihodkov, zlasti z DDV, pa so najrevnejše države v najboljšem primeru nadomestile le za približno 30 % izgubljenih davkov na dohodek (7),

| J. | ker ugotovitve načrtnega pregleda mednarodnega davčnega dogovora kažejo, da je treba dodatno uskladiti donatorje na področju obdavčitve in razvoja, |
| --- | --- |

J.

ker ugotovitve načrtnega pregleda mednarodnega davčnega dogovora kažejo, da je treba dodatno uskladiti donatorje na področju obdavčitve in razvoja,

| K. | ker obstoj velikega neformalnega sektorja v gospodarstvu ovira zbiranje notranjih virov, |
| --- | --- |

K.

ker obstoj velikega neformalnega sektorja v gospodarstvu ovira zbiranje notranjih virov,

| L. | ker se v veliko državah v razvoju razmah potrošnih dobrin ne more začeti, ker ne prejemajo ustreznega deleža nadomestil za rudnine, do katerega so upravičene, |
| --- | --- |

L.

ker se v veliko državah v razvoju razmah potrošnih dobrin ne more začeti, ker ne prejemajo ustreznega deleža nadomestil za rudnine, do katerega so upravičene,

| M. | ker veliko držav v razvoju ne doseže niti najnižje davčne ravni, ki bi bila potrebna za financiranje javnih storitev in mednarodnih obveznosti, kot je zmanjšanje revščine, |
| --- | --- |

M.

ker veliko držav v razvoju ne doseže niti najnižje davčne ravni, ki bi bila potrebna za financiranje javnih storitev in mednarodnih obveznosti, kot je zmanjšanje revščine,

| N. | ker so davki vir dohodka, ki je potencialno stabilnejši in bolj trajnosten od pomoči ter boljše spodbuja prevzemanje odgovornosti zadevnih držav, |
| --- | --- |

N.

ker so davki vir dohodka, ki je potencialno stabilnejši in bolj trajnosten od pomoči ter boljše spodbuja prevzemanje odgovornosti zadevnih držav,

| O. | ker zaradi poročanja na konsolidirani osnovi pogosto nastajajo težave pri opredelitvi podjetij, ki jih je treba obdavčiti, in pri določanju prave davčne stopnje zaradi njihove zapletene korporativne strukture in porazdelitve gospodarske dejavnosti med njimi, |
| --- | --- |

O.

ker zaradi poročanja na konsolidirani osnovi pogosto nastajajo težave pri opredelitvi podjetij, ki jih je treba obdavčiti, in pri določanju prave davčne stopnje zaradi njihove zapletene korporativne strukture in porazdelitve gospodarske dejavnosti med njimi,

| P. | ker tako imenovani oderuški skladi, ki imajo pogosto sedež v davčnih oazah, vse pogosteje kupujejo dolgove držav v razvoju po izjemno nizki ceni in potem vložijo tožbo za prvotni znesek dolga (pogosto z obrestmi in kazenskimi taksami) ter s tem precej zmanjšajo možnosti držav v razvoju za delovanje na podlagi lastnih dodatnih davčnih prihodkov, |
| --- | --- |

P.

ker tako imenovani oderuški skladi, ki imajo pogosto sedež v davčnih oazah, vse pogosteje kupujejo dolgove držav v razvoju po izjemno nizki ceni in potem vložijo tožbo za prvotni znesek dolga (pogosto z obrestmi in kazenskimi taksami) ter s tem precej zmanjšajo možnosti držav v razvoju za delovanje na podlagi lastnih dodatnih davčnih prihodkov,

| Q. | ker ni zakonov, ki določajo zgornjo mejo dobička, ki ga lahko ustvari oderuški sklad s sprožitvijo tožbe zoper države v razvoju za izterjavo neplačanega dolga, in ker ni regulativnih struktur, ki bi razkrile, kdo so oderuški skladi in tudi koliko so plačali za ta dolg, ki je bil pred tem obravnavan kot dolg brez vrednosti, |
| --- | --- |

Q.

ker ni zakonov, ki določajo zgornjo mejo dobička, ki ga lahko ustvari oderuški sklad s sprožitvijo tožbe zoper države v razvoju za izterjavo neplačanega dolga, in ker ni regulativnih struktur, ki bi razkrile, kdo so oderuški skladi in tudi koliko so plačali za ta dolg, ki je bil pred tem obravnavan kot dolg brez vrednosti,

| R. | ker so v veliko državah v razvoju za podjetja določene različne stopnje davka na dohodek, ki ne temeljijo le na dohodku in dividendah, temveč tudi na poslovnih sektorjih, kar pomeni, da je sektorska dodelitev virov izkrivljena zaradi različnih davčnih stopenj, |
| --- | --- |

R.

ker so v veliko državah v razvoju za podjetja določene različne stopnje davka na dohodek, ki ne temeljijo le na dohodku in dividendah, temveč tudi na poslovnih sektorjih, kar pomeni, da je sektorska dodelitev virov izkrivljena zaradi različnih davčnih stopenj,

| S. | ker je treba davčno disciplino opredeliti kot poskus plačevanja na pravem mestu ob pravem času, kar pomeni, da ekonomsko bistvo izvršenih transakcij sovpada s krajem in obliko poročanja o njih za davčne namene, |
| --- | --- |

S.

ker je treba davčno disciplino opredeliti kot poskus plačevanja na pravem mestu ob pravem času, kar pomeni, da ekonomsko bistvo izvršenih transakcij sovpada s krajem in obliko poročanja o njih za davčne namene,

Pomen davkov za doseganje razvojnih ciljev tisočletja

| 1. | se strinja s Komisijo, da so učinkoviti in pošteni davčni sistemi bistveni za zmanjšanje revščine, dobro vodenje in izgradnjo države; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so učinkoviti in pošteni davčni sistemi bistveni za zmanjšanje revščine, dobro vodenje in izgradnjo države;

| 2. | pozdravlja pobudo Komisije za okrepitev zmogljivosti dobrega upravljanja v davčnih zadevah na področju razvoja in meni, da obstaja potreba po regulativnem okviru, ki bi bil namenjen podpori mednarodnemu sodelovanju v davčnih zadevah, preglednosti, razvoju javnega in zasebnega sektorja in gospodarski rasti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pobudo Komisije za okrepitev zmogljivosti dobrega upravljanja v davčnih zadevah na področju razvoja in meni, da obstaja potreba po regulativnem okviru, ki bi bil namenjen podpori mednarodnemu sodelovanju v davčnih zadevah, preglednosti, razvoju javnega in zasebnega sektorja in gospodarski rasti;

| 3. | poudarja, da v državah v razvoju delež davkov v razmerju do BDP znaša med 10 % in 20 %, v razvitih državah pa je ta delež od 25 % do 40 %; regrets that too little support has been given so far by donors to tax-related assistance; v tem okviru pozdravlja predlog Komisije za zagotovitev večje podpore državam v razvoju, da se jim zagotovita pomoč pri davčnih reformah in krepitvi davčne uprave v zvezi z Evropskim razvojnim skladom za države AKP, instrumentom za razvojno sodelovanje, Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva ter podpora nacionalnim nadzornim organom, parlamentom in nedržavnim akterjem; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da v državah v razvoju delež davkov v razmerju do BDP znaša med 10 % in 20 %, v razvitih državah pa je ta delež od 25 % do 40 %; regrets that too little support has been given so far by donors to tax-related assistance; v tem okviru pozdravlja predlog Komisije za zagotovitev večje podpore državam v razvoju, da se jim zagotovita pomoč pri davčnih reformah in krepitvi davčne uprave v zvezi z Evropskim razvojnim skladom za države AKP, instrumentom za razvojno sodelovanje, Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva ter podpora nacionalnim nadzornim organom, parlamentom in nedržavnim akterjem;

| 4. | ugotavlja, da bi morali nameniti večjo pozornost prizadevanju za krepitev zmogljivosti v državah v razvoju in jim tako pomagati pri učinkoviti uporabi izmenjave informacij ter učinkovitemu preprečevanju davčnih utaj z njihovo lastno notranjo zakonodajo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bi morali nameniti večjo pozornost prizadevanju za krepitev zmogljivosti v državah v razvoju in jim tako pomagati pri učinkoviti uporabi izmenjave informacij ter učinkovitemu preprečevanju davčnih utaj z njihovo lastno notranjo zakonodajo;

Težave držav v razvoju ob zvišanju prihodkov od davkov

| 5. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so za davčne sisteme v mnogih revnih državah še vedno značilne zelo ozko opredeljene davčne osnove, oprostitve davčnih obveznosti za izbrane, davčno mirovanje za podjetja, kar močno spodbuja izogibanje davkom, saj lahko obdavčena podjetja stopijo v poslovni odnos s podjetji, ki so oproščena davkov, zaradi prenosa dobička, ogromni prihodki od naravnih virov, ki se neevidentirano porabljajo; velik pretok nezakonitega kapitala, povezan z ogromnimi davčnimi utajami; |
| --- | --- |

5.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so za davčne sisteme v mnogih revnih državah še vedno značilne zelo ozko opredeljene davčne osnove, oprostitve davčnih obveznosti za izbrane, davčno mirovanje za podjetja, kar močno spodbuja izogibanje davkom, saj lahko obdavčena podjetja stopijo v poslovni odnos s podjetji, ki so oproščena davkov, zaradi prenosa dobička, ogromni prihodki od naravnih virov, ki se neevidentirano porabljajo; velik pretok nezakonitega kapitala, povezan z ogromnimi davčnimi utajami;

| 6. | poudarja, da davčnih prihodkov ne bi smeli obravnavati kot nadomestilo za tujo pomoč, ampak kot sestavni del javnih prihodkov, ki omogočajo razvoj teh držav; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da davčnih prihodkov ne bi smeli obravnavati kot nadomestilo za tujo pomoč, ampak kot sestavni del javnih prihodkov, ki omogočajo razvoj teh držav;

| 7. | poudarja, da so učinkoviti, progresivni in pravični davčni sistemi bistveni za razvoj, saj prispevajo k financiranju javnih dobrin, izgradnji držav in dobremu upravljanju, da mora biti cilj revnih držav nadomestiti odvisnost od tuje pomoči s samozadostnostjo na davčnem področju ter da utaja in izogibanje plačilu davkov ovirata izpolnitev razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so učinkoviti, progresivni in pravični davčni sistemi bistveni za razvoj, saj prispevajo k financiranju javnih dobrin, izgradnji držav in dobremu upravljanju, da mora biti cilj revnih držav nadomestiti odvisnost od tuje pomoči s samozadostnostjo na davčnem področju ter da utaja in izogibanje plačilu davkov ovirata izpolnitev razvojnih ciljev;

| 8. | obžaluje, da davčne oaze slabijo demokratično vodenje, omogočajo večji donos gospodarskih kaznivih dejanj, spodbujajo iskanje koristi (rent-seeking) in povečujejo nepravično razdelitev dohodkov od davkov; poziva EU, naj si prizadeva, da bo boj proti davčnim oazam in korupciji na vrhu programa mednarodnih finančnih in razvojnih institucij; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da davčne oaze slabijo demokratično vodenje, omogočajo večji donos gospodarskih kaznivih dejanj, spodbujajo iskanje koristi (rent-seeking) in povečujejo nepravično razdelitev dohodkov od davkov; poziva EU, naj si prizadeva, da bo boj proti davčnim oazam in korupciji na vrhu programa mednarodnih finančnih in razvojnih institucij;

| 9. | opozarja, da države v razvoju zaradi davčnih utaj izgubljajo veliko finančnih sredstev in da je boj proti davčnim oazam ena od ključnih prednostnih nalog EU, da bi državam v razvoju učinkovito olajšali dostop do njihovih davčnih prihodkov; opozarja, da je treba v zvezi s tem sprejeti ustrezne ukrepe na evropski in mednarodni ravni v skladu z zavezami, sprejetimi zlasti v okviru skupine G20; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da države v razvoju zaradi davčnih utaj izgubljajo veliko finančnih sredstev in da je boj proti davčnim oazam ena od ključnih prednostnih nalog EU, da bi državam v razvoju učinkovito olajšali dostop do njihovih davčnih prihodkov; opozarja, da je treba v zvezi s tem sprejeti ustrezne ukrepe na evropski in mednarodni ravni v skladu z zavezami, sprejetimi zlasti v okviru skupine G20;

| 10. | opozarja, da bodo pozitivni učinki sporazumov o gospodarskem partnerstvu vidni šele srednje- do dolgoročno, medtem ko prinaša znižanje carinskih tarif izgubo prihodkov že na kratek rok; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da bodo pozitivni učinki sporazumov o gospodarskem partnerstvu vidni šele srednje- do dolgoročno, medtem ko prinaša znižanje carinskih tarif izgubo prihodkov že na kratek rok;

| 11. | poudarja, da je dodatno pozornost treba nameniti težavam, s katerimi se srečujejo države v razvoju pri povečanju notranjih dohodkov v globalnem okviru: mnoge oprostitve so odobrene velikim domačim in tujim gospodarskim družbam, da bi tako privabili naložbe; poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri razvoju davčnih sistemov, ki jim bodo omogočili, da bodo imele koristi od procesa globalizacije; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je dodatno pozornost treba nameniti težavam, s katerimi se srečujejo države v razvoju pri povečanju notranjih dohodkov v globalnem okviru: mnoge oprostitve so odobrene velikim domačim in tujim gospodarskim družbam, da bi tako privabili naložbe; poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri razvoju davčnih sistemov, ki jim bodo omogočili, da bodo imele koristi od procesa globalizacije;

| 12. | poudarja, da imajo najrevnejše države težave z nadomeščanjem padca davkov na dohodek, ki je posledica sedanje globalne liberalizacije trgovine, z drugimi vrstami notranjih virov, kar bi v najboljšem primeru nadomestilo približno 30 odstotkov izgub davka na dohodek; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da imajo najrevnejše države težave z nadomeščanjem padca davkov na dohodek, ki je posledica sedanje globalne liberalizacije trgovine, z drugimi vrstami notranjih virov, kar bi v najboljšem primeru nadomestilo približno 30 odstotkov izgub davka na dohodek;

| 13. | poudarja, da davčne oaze s povečanjem konkurence pri privabljanju mobilnega kapitala posegajo v suverenost držav v razvoju, da bi obdavčile dohodek od kapitala kot sredstvo za razširitev davčne osnove, saj imajo te države že zdaj skromnejšo davčno osnovo od bogatih držav; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da davčne oaze s povečanjem konkurence pri privabljanju mobilnega kapitala posegajo v suverenost držav v razvoju, da bi obdavčile dohodek od kapitala kot sredstvo za razširitev davčne osnove, saj imajo te države že zdaj skromnejšo davčno osnovo od bogatih držav;

| 14. | opozarja, da nesorazmeren dostop do informacij, ki je posledica predpisov o tajnosti v davčnih oazah, zmanjšuje učinkovitost mednarodnih finančnih trgov, saj vodi v višje premije za tveganje in s tem povečuje stroške posojil za bogate in revne države; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da nesorazmeren dostop do informacij, ki je posledica predpisov o tajnosti v davčnih oazah, zmanjšuje učinkovitost mednarodnih finančnih trgov, saj vodi v višje premije za tveganje in s tem povečuje stroške posojil za bogate in revne države;

| 15. | se zaveda, da bo kvalitativno in kvantitativno izboljšanje pri uporabi domačih prihodkov držav v razvoju dolgoročno obrodilo sadove; poziva Evropsko unijo k ohranitvi svoje ponudbe za pomoč v vseh oblikah, kolikor se bo državam v razvoju zdela potrebna za financiranje njihovega lastnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, da bo kvalitativno in kvantitativno izboljšanje pri uporabi domačih prihodkov držav v razvoju dolgoročno obrodilo sadove; poziva Evropsko unijo k ohranitvi svoje ponudbe za pomoč v vseh oblikah, kolikor se bo državam v razvoju zdela potrebna za financiranje njihovega lastnega razvoja;

Podpiranje učinkovitih, uspešnih, poštenih in vzdržnih davčnih sistemov

| 16. | znova poudarja, da sta dobro upravljanje in kakovost institucij najpomembnejši gonili gospodarskega razcveta; zato poziva Komisijo, naj pomaga davčnim organom, sodstvu in protikorupcijskim agencijam v državah v razvoju pri njihovem prizadevanju za oblikovanje progresivnega in trajnostnega davčnega sistema, ki bo sčasoma prinesel koristi pri upravljanju zaradi večje verodostojnosti in odgovornosti, ter naj učinkovito vključi načelo dobrega upravljanja davčnih zadev v načrtovanje, izvrševanje in spremljanje državnih in regionalnih strateških dokumentov; poziva države članice, naj uresničijo svoje zaveze o davčni pomoči ter naj se borijo proti podkupovanju, ki ga izvajajo podjetja s sedežem na območjih v njihovi jurisdikciji, svoje dejavnosti pa izvajajo v državah v razvoju; priporoča, naj Komisija v proračunski postopek vključi nacionalne parlamente držav v razvoju, zato da se krepijo harmonični odnosi in spodbuja večja preglednost tega postopka; |
| --- | --- |

16.

znova poudarja, da sta dobro upravljanje in kakovost institucij najpomembnejši gonili gospodarskega razcveta; zato poziva Komisijo, naj pomaga davčnim organom, sodstvu in protikorupcijskim agencijam v državah v razvoju pri njihovem prizadevanju za oblikovanje progresivnega in trajnostnega davčnega sistema, ki bo sčasoma prinesel koristi pri upravljanju zaradi večje verodostojnosti in odgovornosti, ter naj učinkovito vključi načelo dobrega upravljanja davčnih zadev v načrtovanje, izvrševanje in spremljanje državnih in regionalnih strateških dokumentov; poziva države članice, naj uresničijo svoje zaveze o davčni pomoči ter naj se borijo proti podkupovanju, ki ga izvajajo podjetja s sedežem na območjih v njihovi jurisdikciji, svoje dejavnosti pa izvajajo v državah v razvoju; priporoča, naj Komisija v proračunski postopek vključi nacionalne parlamente držav v razvoju, zato da se krepijo harmonični odnosi in spodbuja večja preglednost tega postopka;

| 17. | opozarja, da dobrega upravljanja v davčnih zadevah ni mogoče izvažati ali vsiljevati od zunaj ter da se mora vsaka država odločiti o svoji davčni politiki; v tem okviru poziva Komisijo in nacionalne vlade, naj ne postavljajo ovir, ampak naj sodelujejo z vsemi državami, ki bi se odločile za skladno in pošteno povečanje davkov, kar bi vplivalo na tuja podjetja, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, zlasti na področju izkoriščanja primarnih virov, ki so pomemben vir blagostanja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da dobrega upravljanja v davčnih zadevah ni mogoče izvažati ali vsiljevati od zunaj ter da se mora vsaka država odločiti o svoji davčni politiki; v tem okviru poziva Komisijo in nacionalne vlade, naj ne postavljajo ovir, ampak naj sodelujejo z vsemi državami, ki bi se odločile za skladno in pošteno povečanje davkov, kar bi vplivalo na tuja podjetja, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, zlasti na področju izkoriščanja primarnih virov, ki so pomemben vir blagostanja v državah v razvoju;

| 18. | poziva Komisijo, naj v ustrezne sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami, vključi klavzulo o upravljanju v davčnih zadevah, vključno z nadzorom njenega izvajanja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v ustrezne sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami, vključi klavzulo o upravljanju v davčnih zadevah, vključno z nadzorom njenega izvajanja;

| 19. | opozarja, da zmanjšanje carinskih virov, ki izhaja zlasti iz sporazumov o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo, negativno vpliva na finančne vire, ki so neposredno na voljo državam v razvoju; v zvezi s tem in za nadomestitev teh izgub poziva Komisijo, naj v okviru morebitne pomoči pri izboljšanju nacionalnih davčnih sistemov spodbuja države v razvoju k temu, da bi dajale prednost neposrednim progresivnim davkom pred posrednimi davki, zlasti davki na potrošnjo, ki zaradi svoje narave najbolj prizadenejo ljudi z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da zmanjšanje carinskih virov, ki izhaja zlasti iz sporazumov o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo, negativno vpliva na finančne vire, ki so neposredno na voljo državam v razvoju; v zvezi s tem in za nadomestitev teh izgub poziva Komisijo, naj v okviru morebitne pomoči pri izboljšanju nacionalnih davčnih sistemov spodbuja države v razvoju k temu, da bi dajale prednost neposrednim progresivnim davkom pred posrednimi davki, zlasti davki na potrošnjo, ki zaradi svoje narave najbolj prizadenejo ljudi z nizkimi dohodki;

| 20. | poziva, naj se v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) sistematično izvajajo ukrepi za podporo davčnim reformam, zlasti v obliki materialne (informacijski sistemi) in organizacijske pomoči (pravno usposabljanje in usposabljanje na davčnem področju uslužbencev davčne uprave), če država v razvoju zaprosi zanjo; poudarja, da so za afriške države, ki še vedno ne prejemajo dolgoročne pomoči na davčnem področju, potrebna posebna prizadevanja; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj se v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu (SGP) sistematično izvajajo ukrepi za podporo davčnim reformam, zlasti v obliki materialne (informacijski sistemi) in organizacijske pomoči (pravno usposabljanje in usposabljanje na davčnem področju uslužbencev davčne uprave), če država v razvoju zaprosi zanjo; poudarja, da so za afriške države, ki še vedno ne prejemajo dolgoročne pomoči na davčnem področju, potrebna posebna prizadevanja;

| 21. | ponovno poudarja, da je treba povečati skladnost med razvojno in trgovinsko politiko Evropske unije; opozarja, da Evropska unija kot celota, vključno z državami članicami, ostaja vodilna donatorica razvojne pomoči s 56-odstotnim svetovnim deležem in absolutno vrednostjo pomoči 49 milijard EUR v letu 2009, čeprav je kriza verjetno zaostrila nestanovitnost cen osnovnih proizvodov in povzročila zmanjšanje dotoka kapitala in pomoči državam v razvoju; poudarja, da bi v zvezi s tem morala biti prednostna naloga držav v razvoju vzpostavitev učinkovitega sistema obdavčenja za zmanjšanje odvisnosti držav v razvoju od zunanje pomoči in drugih nepredvidljivih zunanjih finančnih tokov; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja, da je treba povečati skladnost med razvojno in trgovinsko politiko Evropske unije; opozarja, da Evropska unija kot celota, vključno z državami članicami, ostaja vodilna donatorica razvojne pomoči s 56-odstotnim svetovnim deležem in absolutno vrednostjo pomoči 49 milijard EUR v letu 2009, čeprav je kriza verjetno zaostrila nestanovitnost cen osnovnih proizvodov in povzročila zmanjšanje dotoka kapitala in pomoči državam v razvoju; poudarja, da bi v zvezi s tem morala biti prednostna naloga držav v razvoju vzpostavitev učinkovitega sistema obdavčenja za zmanjšanje odvisnosti držav v razvoju od zunanje pomoči in drugih nepredvidljivih zunanjih finančnih tokov;

| 22. | poziva k skladnosti med finančno podporo EU, zagotavljanjem dostopa do trgov EU določenim državam in njihovo ravnjo sodelovanja, ob upoštevanju načel dobrega upravljanja na davčnem področju; |
| --- | --- |

22.

poziva k skladnosti med finančno podporo EU, zagotavljanjem dostopa do trgov EU določenim državam in njihovo ravnjo sodelovanja, ob upoštevanju načel dobrega upravljanja na davčnem področju;

| 23. | pozdravlja regionalno pobudo za sodelovanje na davčnem področju, da se državam v razvoju omogoči razprava o vlogi obdavčenja pri oblikovanju države in gradnji zmogljivosti ter izmenjava najboljše prakse na področju davčne uprave; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja regionalno pobudo za sodelovanje na davčnem področju, da se državam v razvoju omogoči razprava o vlogi obdavčenja pri oblikovanju države in gradnji zmogljivosti ter izmenjava najboljše prakse na področju davčne uprave;

| 24. | opozarja, da je glavni izziv revnih držav razširitev davčne osnove; poudarja, da je padec davkov na dohodek (med drugimi dejavniki) povzročil uvedbo davka na porabo (DDV ali energetski davek); meni, da DDV sicer omogoča razširitev davčne osnove v gospodarstvih z velikimi neformalnimi sektorji, vendar nediskriminatorna narava DDV najmočneje prizadene revno prebivalstvo; meni, da mora razvojna pomoč EU dati prednost pobudam za izboljšanje učinkovitosti in preglednosti davčnih sistemov, na primer z odkrivanjem načinov, kako bi države v razvoju z neposrednim ali posrednim obdavčevanjem lahko razširile svojo davčno osnovo/davek od dohodka; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je glavni izziv revnih držav razširitev davčne osnove; poudarja, da je padec davkov na dohodek (med drugimi dejavniki) povzročil uvedbo davka na porabo (DDV ali energetski davek); meni, da DDV sicer omogoča razširitev davčne osnove v gospodarstvih z velikimi neformalnimi sektorji, vendar nediskriminatorna narava DDV najmočneje prizadene revno prebivalstvo; meni, da mora razvojna pomoč EU dati prednost pobudam za izboljšanje učinkovitosti in preglednosti davčnih sistemov, na primer z odkrivanjem načinov, kako bi države v razvoju z neposrednim ali posrednim obdavčevanjem lahko razširile svojo davčno osnovo/davek od dohodka;

| 25. | opozarja, da mora biti cilj širjenja trgovinske izmenjave z državami v razvoju spodbuditev trajnostne gospodarske rasti in razvoja teh držav; ugotavlja, da odprava carin pomeni posledično izgubo carinskih prihodkov in jo je treba torej bolje nadzorovati, biti mora bolj progresivna in potekati sočasno z izvajanjem davčnih reform, ki omogočijo uporabo prihodkov iz nadomestnih virov (DDV, davek na premoženje, davek na dohodek); |
| --- | --- |

25.

opozarja, da mora biti cilj širjenja trgovinske izmenjave z državami v razvoju spodbuditev trajnostne gospodarske rasti in razvoja teh držav; ugotavlja, da odprava carin pomeni posledično izgubo carinskih prihodkov in jo je treba torej bolje nadzorovati, biti mora bolj progresivna in potekati sočasno z izvajanjem davčnih reform, ki omogočijo uporabo prihodkov iz nadomestnih virov (DDV, davek na premoženje, davek na dohodek);

| 26. | zaskrbljeno ugotavlja, da so med leti 1991 in 2004 afriško celino vsako leto zapustile milijarde dolarjev; zlasti poudarja, da so ti odlivi ocenjeni na 7,6 % letnega BDP regije, zaradi česar so afriške države neto upniki držav donatork; meni, da bosta uradna razvojna pomoč in odpis dolga, ki ju zagotavljajo razvite države, učinkovita le, če bodo G20, OECD in EU v enaki meri sprejeli konkretne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da davčne utaje ne bodo spodkopavale davčne osnove v državah v razvoju; v zvezi s tem poziva ZN in OECD, naj v tesnem sodelovanju z Afriškim forumom o davčnih upravah nadaljujeta svoje delo na tem področju; |
| --- | --- |

26.

zaskrbljeno ugotavlja, da so med leti 1991 in 2004 afriško celino vsako leto zapustile milijarde dolarjev; zlasti poudarja, da so ti odlivi ocenjeni na 7,6 % letnega BDP regije, zaradi česar so afriške države neto upniki držav donatork; meni, da bosta uradna razvojna pomoč in odpis dolga, ki ju zagotavljajo razvite države, učinkovita le, če bodo G20, OECD in EU v enaki meri sprejeli konkretne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da davčne utaje ne bodo spodkopavale davčne osnove v državah v razvoju; v zvezi s tem poziva ZN in OECD, naj v tesnem sodelovanju z Afriškim forumom o davčnih upravah nadaljujeta svoje delo na tem področju;

| 27. | vztraja pri tem, da morajo ustrezni načini za oblikovanje nadomestnih virov za zbiranje prihodkov nuditi podporo in ne smejo odvračati od inovacij, podjetništva in ustanavljanja malih in srednjih podjetij, ki krepijo lastništvo in lokalni razvoj; |
| --- | --- |

27.

vztraja pri tem, da morajo ustrezni načini za oblikovanje nadomestnih virov za zbiranje prihodkov nuditi podporo in ne smejo odvračati od inovacij, podjetništva in ustanavljanja malih in srednjih podjetij, ki krepijo lastništvo in lokalni razvoj;

| 28. | poudarja, da utegnejo biti upravni stroški, zlasti za večstopenjski sistem DDV, previsoki za države v razvoju, katerih davčni organi niso opremljeni s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, zato jih je treba natančno pregledati; verjame, da je treba biti v takih primerih pri izbiri trošarin izjemno previden ter natančno izbrati nekaj vrst blaga, predvsem na podlagi tega, da njihova poraba negativno vpliva na družbo, povpraševanje po njih pa ponavadi ni prožno (tobak, alkohol ipd.); v primeru omejitve prav tako zahteva, da se opredeli in obdavči tista podjetja, ki bi utegnila biti odgovorna za večje davčne dohodke (na primer podjetja, ki se ukvarjajo s pridobivanjem surovin); |
| --- | --- |

28.

poudarja, da utegnejo biti upravni stroški, zlasti za večstopenjski sistem DDV, previsoki za države v razvoju, katerih davčni organi niso opremljeni s potrebnimi finančnimi in človeškimi viri, zato jih je treba natančno pregledati; verjame, da je treba biti v takih primerih pri izbiri trošarin izjemno previden ter natančno izbrati nekaj vrst blaga, predvsem na podlagi tega, da njihova poraba negativno vpliva na družbo, povpraševanje po njih pa ponavadi ni prožno (tobak, alkohol ipd.); v primeru omejitve prav tako zahteva, da se opredeli in obdavči tista podjetja, ki bi utegnila biti odgovorna za večje davčne dohodke (na primer podjetja, ki se ukvarjajo s pridobivanjem surovin);

| 29. | poudarja, da je pomembna zahteva, ki jo je treba izpolniti za povečanje neposredne obdavčitve, vključitev neformalnega sektorja v formalno gospodarstvo ter izboljšanje poslovnega okolja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je pomembna zahteva, ki jo je treba izpolniti za povečanje neposredne obdavčitve, vključitev neformalnega sektorja v formalno gospodarstvo ter izboljšanje poslovnega okolja;

| 30. | poudarja, da globalno davčna konkurenca bolj prizadene države v razvoju, saj večji delež njihovih prihodkov od davka črpajo iz kapitala, za pobiranje drugih davkov pa imajo malo možnosti; ugotavlja, da je treba v primeru upada prihodkov zaradi konkurence razširiti davčno osnovo ali se v celoti vzdržati konkurence, če je to ustrezno in če dejavnike, kot so dobro upravljanje, pravna varnost in preprečevanje nacionalizacije, ogroža konkurenca pri pritegovanju neposrednih tujih naložb; poudarja, da države z nizkimi prihodki potrebujejo zmogljivost za učinkovita pogajanja z večnacionalnimi družbami, da bi si od dobička družb zagotovile ustrezen delež, ter opozarja, da bi morale imeti dovolj političnega prostora za uvedbo ukrepov za nadzor kapitala, saj je pravica za zbiranje in prerazporejanje davčnih prihodkov eno od osrednjih meril suverenosti in zakonitosti držav ter predpogoj za dobro upravljanje; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da globalno davčna konkurenca bolj prizadene države v razvoju, saj večji delež njihovih prihodkov od davka črpajo iz kapitala, za pobiranje drugih davkov pa imajo malo možnosti; ugotavlja, da je treba v primeru upada prihodkov zaradi konkurence razširiti davčno osnovo ali se v celoti vzdržati konkurence, če je to ustrezno in če dejavnike, kot so dobro upravljanje, pravna varnost in preprečevanje nacionalizacije, ogroža konkurenca pri pritegovanju neposrednih tujih naložb; poudarja, da države z nizkimi prihodki potrebujejo zmogljivost za učinkovita pogajanja z večnacionalnimi družbami, da bi si od dobička družb zagotovile ustrezen delež, ter opozarja, da bi morale imeti dovolj političnega prostora za uvedbo ukrepov za nadzor kapitala, saj je pravica za zbiranje in prerazporejanje davčnih prihodkov eno od osrednjih meril suverenosti in zakonitosti držav ter predpogoj za dobro upravljanje;

| 31. | poudarja, da je francoska vlada naročila raziskave na temo političnih pobud za obdavčevanje, a da je potrebnih še več ukrepov; zato poziva Komisijo, naj preuči, ali bi lahko z različnimi pristopi k prenosu pomoči, npr. subvencije proti posojilom, pomagala pri omejevanju ali izravnavanju morebitnih negativnih učinkov pomoči na povečanje prihodkov in ali proračunska podpora in s tem povezane izboljšave v preglednosti in učinkovitosti upravljanja javnih odhodkov dolgoročno prispevajo k večji pripravljenosti državljanov za plačevanje davkov; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je francoska vlada naročila raziskave na temo političnih pobud za obdavčevanje, a da je potrebnih še več ukrepov; zato poziva Komisijo, naj preuči, ali bi lahko z različnimi pristopi k prenosu pomoči, npr. subvencije proti posojilom, pomagala pri omejevanju ali izravnavanju morebitnih negativnih učinkov pomoči na povečanje prihodkov in ali proračunska podpora in s tem povezane izboljšave v preglednosti in učinkovitosti upravljanja javnih odhodkov dolgoročno prispevajo k večji pripravljenosti državljanov za plačevanje davkov;

| 32. | ugotavlja, da je bilo premalo pozornosti posvečene temu, kako lahko vlade z davčno politiko zmanjšajo neenakosti v prihodkih in blaginji z zmanjšanjem sedanjih razlik med spoloma, ko gre za davčne obveznosti; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je bilo premalo pozornosti posvečene temu, kako lahko vlade z davčno politiko zmanjšajo neenakosti v prihodkih in blaginji z zmanjšanjem sedanjih razlik med spoloma, ko gre za davčne obveznosti;

| 33. | v davčnih sistemih držav v razvoju zahteva osredotočanje na načela nevtralnosti, enakosti in enostavnosti s pomočjo:






  (a) | davka, ki ne zahteva večjega dela prihodkov revnih, temveč večji delež prihodkov davkoplačevalcev ali bogastva, ko to narašča; |
| --- | --- | --- |

33.

v davčnih sistemih držav v razvoju zahteva osredotočanje na načela nevtralnosti, enakosti in enostavnosti s pomočjo:

(a)

davka, ki ne zahteva večjega dela prihodkov revnih, temveč večji delež prihodkov davkoplačevalcev ali bogastva, ko to narašča;

| (b) | davka, ki ne diskriminira na podlagi spola, spolne usmerjenosti, vrste gospodinjstva, državljanstva ali zakonskega stanu; |
| --- | --- |

(b)

davka, ki ne diskriminira na podlagi spola, spolne usmerjenosti, vrste gospodinjstva, državljanstva ali zakonskega stanu;

| (c) | jasnega, enostavnega in preglednega davčnega sistema, ki izključuje neželeno tolmačenje davčne zakonodaje zato, da se doseže veliko znižanje davkov na račun socialnih odhodkov; |
| --- | --- |

(c)

jasnega, enostavnega in preglednega davčnega sistema, ki izključuje neželeno tolmačenje davčne zakonodaje zato, da se doseže veliko znižanje davkov na račun socialnih odhodkov;

| (d) | enake davčne obravnave dejanskega dobička in dejanske izgube pri katerem koli viru dohodkov, kar pomeni, da se dobiček obdavči, izguba pa šteje kot davčna olajšava; |
| --- | --- |

(d)

enake davčne obravnave dejanskega dobička in dejanske izgube pri katerem koli viru dohodkov, kar pomeni, da se dobiček obdavči, izguba pa šteje kot davčna olajšava;

| (e) | davčne stopnje, ki je tesno vezana z različnimi stopnjami gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

(e)

davčne stopnje, ki je tesno vezana z različnimi stopnjami gospodarskega razvoja;

| (f) | združitve različnih davčnih stopenj davka na dohodek z izračunom davka na dohodek na podlagi obsega dejavnosti rajši kot na podlagi poslovne panoge; |
| --- | --- |

(f)

združitve različnih davčnih stopenj davka na dohodek z izračunom davka na dohodek na podlagi obsega dejavnosti rajši kot na podlagi poslovne panoge;

| 34. | je prepričan, da mora Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj opredeliti nove smernice v zvezi s transfernimi cenami, kar je nepogrešljivo za boj proti praksam nekaterih multinacionalk, ki svoje dobičke prenašajo v države z ugodnejšo davčno politiko, in da se zagotovi plačilo davkov v državah, vključno z državami v razvoju, v katerih so ta dobiček ustvarile; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da mora Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj opredeliti nove smernice v zvezi s transfernimi cenami, kar je nepogrešljivo za boj proti praksam nekaterih multinacionalk, ki svoje dobičke prenašajo v države z ugodnejšo davčno politiko, in da se zagotovi plačilo davkov v državah, vključno z državami v razvoju, v katerih so ta dobiček ustvarile;

| 35. | meni, da je nujno potreben sistem obdavčenja z nizko stopnjo za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki, ki temelji na širši davčni osnovi in izključuje vse oprostitve ter diskrecijske davčne ugodnosti, zlasti za dejavnosti pridobivanja mineralnih surovin; poudarja, da so potrebna javna vlaganja v projekte, ki imajo pozitiven lokalni učinek na gospodarstvo, družbo in okolje, pri čemer se nikakor ne sme omogočiti davčnega dampinga; |
| --- | --- |

35.

meni, da je nujno potreben sistem obdavčenja z nizko stopnjo za osebe z nizkimi in srednjimi dohodki, ki temelji na širši davčni osnovi in izključuje vse oprostitve ter diskrecijske davčne ugodnosti, zlasti za dejavnosti pridobivanja mineralnih surovin; poudarja, da so potrebna javna vlaganja v projekte, ki imajo pozitiven lokalni učinek na gospodarstvo, družbo in okolje, pri čemer se nikakor ne sme omogočiti davčnega dampinga;

Prizadevanja za pregledno, kooperativno in pošteno mednarodno davčno okolje

Manipulacija tržnih cen

| 36. | poudarja, da manipulacija tržnih cen najbolj očitno spodbuja nezakonite finančne odlive; poziva Komisijo, naj prispeva k izboljšanju strokovnega znanja javnosti o teh vprašanjih v državah v razvoju in si prizadeva za konkretne predloge, s katerimi bo zagotovila, da bodo države G20, OECD, ZN in STO razmislile o širši določitvi meril in metod za preprečevanje manipulacije tržnih cen, med katere spadajo metode primerljivega donosa ZDA, ki so se pri ugotavljanju nepravilnih cenitev transakcij izkazale za obetavne; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da manipulacija tržnih cen najbolj očitno spodbuja nezakonite finančne odlive; poziva Komisijo, naj prispeva k izboljšanju strokovnega znanja javnosti o teh vprašanjih v državah v razvoju in si prizadeva za konkretne predloge, s katerimi bo zagotovila, da bodo države G20, OECD, ZN in STO razmislile o širši določitvi meril in metod za preprečevanje manipulacije tržnih cen, med katere spadajo metode primerljivega donosa ZDA, ki so se pri ugotavljanju nepravilnih cenitev transakcij izkazale za obetavne;

| 37. | poziva k boju proti nezakoniti manipulaciji transfernih cen in k pregledu svetovnih predpisov na področju davkov, ki presegajo metode primerljivega donosa, saj morda obstajajo obetavnejše nadomestne možnosti, s katerimi bi bilo mogoče učinkoviteje obravnavati težavo manipulacije cen; poudarja, da morajo EU, G20 in WTO svoja prizadevanja v splošnem osredotočiti na pristope, ki se zanašajo na neodvisno tržno načelo, ki pravi, da morajo za davčno relevantne transakcije veljati enaki pogoji kot za transakcije med neodvisnimi podjetji; |
| --- | --- |

37.

poziva k boju proti nezakoniti manipulaciji transfernih cen in k pregledu svetovnih predpisov na področju davkov, ki presegajo metode primerljivega donosa, saj morda obstajajo obetavnejše nadomestne možnosti, s katerimi bi bilo mogoče učinkoviteje obravnavati težavo manipulacije cen; poudarja, da morajo EU, G20 in WTO svoja prizadevanja v splošnem osredotočiti na pristope, ki se zanašajo na neodvisno tržno načelo, ki pravi, da morajo za davčno relevantne transakcije veljati enaki pogoji kot za transakcije med neodvisnimi podjetji;

| 38. | poziva EU, naj se v okviru G20 in OECD zavzema za načelo samodejne izmenjave informacij o davčnih zadevah v skladu z direktivo EU o obdavčitvi prihrankov kot načinom za zajezitev nezakonitih finančnih tokov v države, kjer velja davčna tajnost; |
| --- | --- |

38.

poziva EU, naj se v okviru G20 in OECD zavzema za načelo samodejne izmenjave informacij o davčnih zadevah v skladu z direktivo EU o obdavčitvi prihrankov kot načinom za zajezitev nezakonitih finančnih tokov v države, kjer velja davčna tajnost;

| 39. | poziva k uvedbi davka na finančne transakcije, saj bi prihodki iz tega vira izboljšali delovanje trga z zmanjšanjem špekulacij ter prispevali k financiranju svetovnih javnih dobrin, kot so razvoj in spopadanje s podnebnimi spremembami, ter zmanjšali javnofinančne primanjkljaje; poziva Komisijo, naj čim prej izdela študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva konkurenčne pogoje na svetovni ravni in po potrebi pripravi konkretne zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

39.

poziva k uvedbi davka na finančne transakcije, saj bi prihodki iz tega vira izboljšali delovanje trga z zmanjšanjem špekulacij ter prispevali k financiranju svetovnih javnih dobrin, kot so razvoj in spopadanje s podnebnimi spremembami, ter zmanjšali javnofinančne primanjkljaje; poziva Komisijo, naj čim prej izdela študijo izvedljivosti, pri tem pa upošteva konkurenčne pogoje na svetovni ravni in po potrebi pripravi konkretne zakonodajne predloge;

| 40. | predlaga vključitev posebne določbe o dobrem upravljanju na davčnem področju v pregled sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

40.

predlaga vključitev posebne določbe o dobrem upravljanju na davčnem področju v pregled sporazuma iz Cotonouja;

| 41. | poziva države članice EU, naj v okviru dvostranskih programov pomoči sprejmejo podobne ukrepe; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice EU, naj v okviru dvostranskih programov pomoči sprejmejo podobne ukrepe;

Ekstraktivne industrijske panoge

| 42. | poziva k razvoju pobud za spodbujanje večje preglednosti nad prihodki iz naravnih virov, med drugim s konvencijo OECD o boju proti podkupovanju in pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah (EITI); pozdravlja sprejetje predlogov sprememb o preglednosti in „krvavih rudninah“ iz Konga k reformi finančne ureditve ter poziva Komisijo, naj poda podobno zakonodajno pobudo brez zmanjšanja odgovornosti vlad držav v razvoju ali nalaganja čezmernega upravnega bremena podjetjem, saj je v državah v razvoju to že bilo predmet kritik interesnih skupin in bi lahko imelo nasprotne učinke od želenih; |
| --- | --- |

42.

poziva k razvoju pobud za spodbujanje večje preglednosti nad prihodki iz naravnih virov, med drugim s konvencijo OECD o boju proti podkupovanju in pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah (EITI); pozdravlja sprejetje predlogov sprememb o preglednosti in „krvavih rudninah“ iz Konga k reformi finančne ureditve ter poziva Komisijo, naj poda podobno zakonodajno pobudo brez zmanjšanja odgovornosti vlad držav v razvoju ali nalaganja čezmernega upravnega bremena podjetjem, saj je v državah v razvoju to že bilo predmet kritik interesnih skupin in bi lahko imelo nasprotne učinke od želenih;

| 43. | poudarja, da je treba vztrajati pri izkoriščanju naravnih virov, da bi posamezni državi pomagali pri izpolnitvi širših družbenih in gospodarskih ciljev; kar za vlade držav v razvoju pomeni začrtati vizijo (če želijo tudi v sodelovanju z mednarodnimi interesnimi skupinami in strokovnjaki) o tem, kako sektor virov ustreza gospodarski prihodnosti države; meni, da je za nekatere države morda najboljša uporaba danih virov v tem, da jih pustijo v zemlji za črpanje v prihodnosti, za druge pa je morda primernejše hitro črpanje, saj pomenijo prehodni vir domačih prihodkov, s katerim lahko ustvarijo prihodke za vzdrževanje naložb, potrebnih za rast in izpolnjevanje nujnih človeških potreb; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba vztrajati pri izkoriščanju naravnih virov, da bi posamezni državi pomagali pri izpolnitvi širših družbenih in gospodarskih ciljev; kar za vlade držav v razvoju pomeni začrtati vizijo (če želijo tudi v sodelovanju z mednarodnimi interesnimi skupinami in strokovnjaki) o tem, kako sektor virov ustreza gospodarski prihodnosti države; meni, da je za nekatere države morda najboljša uporaba danih virov v tem, da jih pustijo v zemlji za črpanje v prihodnosti, za druge pa je morda primernejše hitro črpanje, saj pomenijo prehodni vir domačih prihodkov, s katerim lahko ustvarijo prihodke za vzdrževanje naložb, potrebnih za rast in izpolnjevanje nujnih človeških potreb;

| 44. | poudarja, da bi morale biti države v razvoju enakopravni partnerji pri razpravi in sprejemanju novih pobud v sektorju črpanja naravnih virov; poudarja, da mora nova ureditev na tem področju dobiti obliko splošnih mednarodnih standardov, da bi preprečili nastanek dodatnega mozaika predpisov, ki bi imeli z vidika vlad, davčnih uprav in mednarodnih podjetij nasproten učinek od predvidenega; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi morale biti države v razvoju enakopravni partnerji pri razpravi in sprejemanju novih pobud v sektorju črpanja naravnih virov; poudarja, da mora nova ureditev na tem področju dobiti obliko splošnih mednarodnih standardov, da bi preprečili nastanek dodatnega mozaika predpisov, ki bi imeli z vidika vlad, davčnih uprav in mednarodnih podjetij nasproten učinek od predvidenega;

| 45. | poudarja, da predlogi Komisije in pobude nevladnih organizacij za preglednost v sektorju ekstraktivnih industrijskih panog, npr. listina o naravnih virih, načela Equator in smernice za vlagatelje podjetja Critical Resource dejansko koristijo podjetjem; omogočajo pravno varnost ter trajnostna dolgoročna partnerstva in delujejo kot varovalo pred ponovno nacionalizacijo, ponovnim odprtjem pogajanj ali izključitvijo; ugotavlja tudi težave, ki jih je treba obravnavati, na primer dejstvo, da bi bila podjetja morda primorana razkriti poslovno občutljive podatke, zaradi česar bi se znašla v konkurenčno podrejenem položaju, ali to, da nekateri sporazumi z vladami temeljijo na tajnih informacijah; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da predlogi Komisije in pobude nevladnih organizacij za preglednost v sektorju ekstraktivnih industrijskih panog, npr. listina o naravnih virih, načela Equator in smernice za vlagatelje podjetja Critical Resource dejansko koristijo podjetjem; omogočajo pravno varnost ter trajnostna dolgoročna partnerstva in delujejo kot varovalo pred ponovno nacionalizacijo, ponovnim odprtjem pogajanj ali izključitvijo; ugotavlja tudi težave, ki jih je treba obravnavati, na primer dejstvo, da bi bila podjetja morda primorana razkriti poslovno občutljive podatke, zaradi česar bi se znašla v konkurenčno podrejenem položaju, ali to, da nekateri sporazumi z vladami temeljijo na tajnih informacijah;

| 46. | ugotavlja, da bi bilo treba rente od izkoriščanja naravnih virov zmeraj obravnavati kot začasen način povečanja javnofinančnih prihodkov; poudarja, da uspeh pri obdavčitvi virov pogosto prinaša prednosti pri neposrednih davkih, na primer davkih na dohodek podjetij, ter pri nedavčnih prihodkih, na primer nadomestilih; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da bi bilo treba rente od izkoriščanja naravnih virov zmeraj obravnavati kot začasen način povečanja javnofinančnih prihodkov; poudarja, da uspeh pri obdavčitvi virov pogosto prinaša prednosti pri neposrednih davkih, na primer davkih na dohodek podjetij, ter pri nedavčnih prihodkih, na primer nadomestilih;

| 47. | poudarja, da je veliko držav, ki prejemajo rento od naravnih virov, zlasti nafte in mineralov, premalo motiviranih, da bi bile odgovorne, odzivne ali učinkovite; ponovno poudarja, da so za boj proti gospodarskemu kriminalu nujni močni institucionalni in demokratični nadzorni mehanizmi; še posebej poziva Komisijo, naj okrepi razvojno pomoč na področju oblikovanja pogodb o vprašanjih črpanja naravnih virov med večnacionalnimi podjetji in državami v razvoju; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je veliko držav, ki prejemajo rento od naravnih virov, zlasti nafte in mineralov, premalo motiviranih, da bi bile odgovorne, odzivne ali učinkovite; ponovno poudarja, da so za boj proti gospodarskemu kriminalu nujni močni institucionalni in demokratični nadzorni mehanizmi; še posebej poziva Komisijo, naj okrepi razvojno pomoč na področju oblikovanja pogodb o vprašanjih črpanja naravnih virov med večnacionalnimi podjetji in državami v razvoju;

| 48. | poziva Komisijo in Svet, naj se z zagotavljanjem finančnih sredstev in sodelovanjem v upravnih organih bolj vključita v pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in Svet, naj se z zagotavljanjem finančnih sredstev in sodelovanjem v upravnih organih bolj vključita v pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah;

| 49. | opozarja, da je kakovost računovodskega poročanja bistvena za učinkovit boj proti davčnim utajam; meni, da je za ekstraktivne industrijske panoge izjemno pomembno poročanje po državah; vendar opozarja, da bi bilo enako koristno tudi za vlagatelje v vse sektorje, s čimer bi prispevali k splošnemu dobremu upravljanju; zato poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da se v mednarodni standard računovodskega poročanja IASB vključi zahteva, da vse večnacionalne korporacije svoje prihodke in plačane davke poročajo po državah; opozarja, da je takšna zahteva v skladu s potrebo po izboljšanju družbene odgovornosti večnacionalnih podjetij; poziva Komisijo, naj vključi poročanje po državah v spremembo direktiv o računovodstvu; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da je kakovost računovodskega poročanja bistvena za učinkovit boj proti davčnim utajam; meni, da je za ekstraktivne industrijske panoge izjemno pomembno poročanje po državah; vendar opozarja, da bi bilo enako koristno tudi za vlagatelje v vse sektorje, s čimer bi prispevali k splošnemu dobremu upravljanju; zato poziva Komisijo, naj se zavzema za to, da se v mednarodni standard računovodskega poročanja IASB vključi zahteva, da vse večnacionalne korporacije svoje prihodke in plačane davke poročajo po državah; opozarja, da je takšna zahteva v skladu s potrebo po izboljšanju družbene odgovornosti večnacionalnih podjetij; poziva Komisijo, naj vključi poročanje po državah v spremembo direktiv o računovodstvu;

| 50. | zahteva, da se za čezmejne družbe uvedejo obveznosti finančnega poročanja po posameznih državah, vključno z dobički pred in po uvedbi davka, in tako povečata preglednost in dostop davčnih uprav do pomembnih podatkov; meni, da bi EU, zato da se zagotovi enotna pokritost vseh sektorjev in vseh družb, morala uvesti to načelo pri naslednjih pregledih direktive o preglednosti in računovodskih direktiv EU, medtem ko bi Komisija na mednarodni ravni morala izvajati pritisk na Upravo za mednarodne računovodske standarde (IASB), da bi ta hitro izdelala ustrezen celovit standard; ponovno poziva Komisijo, naj Parlamentu v naslednjih šestih mesecih poroča o izidu javnih razprav in razprav z Upravo za mednarodne računovodske standarde (IASB); |
| --- | --- |

50.

zahteva, da se za čezmejne družbe uvedejo obveznosti finančnega poročanja po posameznih državah, vključno z dobički pred in po uvedbi davka, in tako povečata preglednost in dostop davčnih uprav do pomembnih podatkov; meni, da bi EU, zato da se zagotovi enotna pokritost vseh sektorjev in vseh družb, morala uvesti to načelo pri naslednjih pregledih direktive o preglednosti in računovodskih direktiv EU, medtem ko bi Komisija na mednarodni ravni morala izvajati pritisk na Upravo za mednarodne računovodske standarde (IASB), da bi ta hitro izdelala ustrezen celovit standard; ponovno poziva Komisijo, naj Parlamentu v naslednjih šestih mesecih poroča o izidu javnih razprav in razprav z Upravo za mednarodne računovodske standarde (IASB);

| 51. | poudarja, kako pomembno je poročanje po posameznih državah, in zahteva, da se okrepijo pogajanja na tem področju;






  (a) | vlade in mednarodne skupine (tudi G20 in Združeni narodi) bi morale podpirati standard finančnega poročanja po državah in od Uprave za mednarodne računovodske standarde zahtevati, naj ga sprejme; |
| --- | --- | --- |

51.

poudarja, kako pomembno je poročanje po posameznih državah, in zahteva, da se okrepijo pogajanja na tem področju;

(a)

vlade in mednarodne skupine (tudi G20 in Združeni narodi) bi morale podpirati standard finančnega poročanja po državah in od Uprave za mednarodne računovodske standarde zahtevati, naj ga sprejme;

| (b) | OECD bi morala nadaljevati študijo o izvedljivosti poročanja po državah, rezultate pa v letu 2011 sporočiti skupini G20 in ZN; |
| --- | --- |

(b)

OECD bi morala nadaljevati študijo o izvedljivosti poročanja po državah, rezultate pa v letu 2011 sporočiti skupini G20 in ZN;

| (c) | Uprava za mednarodne računovodske standarde bi morala sprejeti nov standard, ki bi vključeval poročanje po državah; |
| --- | --- |

(c)

Uprava za mednarodne računovodske standarde bi morala sprejeti nov standard, ki bi vključeval poročanje po državah;

| (d) | civilna družba in mediji bi morali v prihodnosti na podlagi informacij, razkritih s poročanjem po državah, zahtevati odgovornost vlad in večnacionalnih podjetij; |
| --- | --- |

(d)

civilna družba in mediji bi morali v prihodnosti na podlagi informacij, razkritih s poročanjem po državah, zahtevati odgovornost vlad in večnacionalnih podjetij;

Boljše usklajevanja donatorjev

| 52. | je seznanjen z ugotovitvami raziskave mednarodnega davčnega dogovora, da je treba dodatno uskladiti donatorje na področju davkov in razvoja; poziva Komisijo, naj v skladu s tem sprejme pobude in okrepi svojo podporo večstranskim in regionalnim pobudam, kot sta Afriški forum o davčnih upravah in Interameriški center davčnih uprav; |
| --- | --- |

52.

je seznanjen z ugotovitvami raziskave mednarodnega davčnega dogovora, da je treba dodatno uskladiti donatorje na področju davkov in razvoja; poziva Komisijo, naj v skladu s tem sprejme pobude in okrepi svojo podporo večstranskim in regionalnim pobudam, kot sta Afriški forum o davčnih upravah in Interameriški center davčnih uprav;

Izboljšanje mednarodne strukture za boj proti davčnim oazam

| 53. | poudarja, da s konvencionalno uradno razvojno pomočjo ne bo mogoče izkoreniniti revščine po svetu, če v okviru G20, OECD in EU ne bodo sprejeti drzni ukrepi, s katerimi bi zatrli davčne oaze in škodljive davčne strukture; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da s konvencionalno uradno razvojno pomočjo ne bo mogoče izkoreniniti revščine po svetu, če v okviru G20, OECD in EU ne bodo sprejeti drzni ukrepi, s katerimi bi zatrli davčne oaze in škodljive davčne strukture;

| 54. | ugotavlja, da so se finančna središča z ugodnimi davčnimi sistemi na vrhunskem srečanju G20 z dne 2. aprila 2009 zavezala k standardom OECD za preglednost in izmenjavo informacij; kljub temu ugotavlja, da škodljive strukture davčnih oaz še vedno prevladujejo; ponovno poziva k ukrepom za boj proti davčnim oazam, ki bodo presegli okvir OECD zaradi njegovih številnih pomanjkljivosti; v zvezi s tem ponovno izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da mednarodni standardi OECD predvidevajo izmenjavo informacij na zahtevo in da ni samodejne izmenjave informacij v skladu z direktivo o obdavčitvi prihrankov; enako kritizira dejstvo, da OECD vladam dovoljuje, da se izognejo črnemu seznamu zgolj s tem, da obljubijo, da bodo upoštevale načela izmenjave informacij, ne da bi zagotovile, da bodo ta načela dejansko prenesle v prakso; prav tako meni, da je zahteva o sklenitvi sporazumov z 12 drugimi državami za odstranitev s črnega seznama samovoljna, saj ni povezana s kakovostnimi kazalniki, ki bi omogočali objektivno presojo izpolnjevanja prakse dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da so se finančna središča z ugodnimi davčnimi sistemi na vrhunskem srečanju G20 z dne 2. aprila 2009 zavezala k standardom OECD za preglednost in izmenjavo informacij; kljub temu ugotavlja, da škodljive strukture davčnih oaz še vedno prevladujejo; ponovno poziva k ukrepom za boj proti davčnim oazam, ki bodo presegli okvir OECD zaradi njegovih številnih pomanjkljivosti; v zvezi s tem ponovno izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da mednarodni standardi OECD predvidevajo izmenjavo informacij na zahtevo in da ni samodejne izmenjave informacij v skladu z direktivo o obdavčitvi prihrankov; enako kritizira dejstvo, da OECD vladam dovoljuje, da se izognejo črnemu seznamu zgolj s tem, da obljubijo, da bodo upoštevale načela izmenjave informacij, ne da bi zagotovile, da bodo ta načela dejansko prenesle v prakso; prav tako meni, da je zahteva o sklenitvi sporazumov z 12 drugimi državami za odstranitev s črnega seznama samovoljna, saj ni povezana s kakovostnimi kazalniki, ki bi omogočali objektivno presojo izpolnjevanja prakse dobrega upravljanja;

| 55. | poudarja, da se vsako leto kar 800 milijard EUR iz držav v razvoju porazgubi v davčnih oazah in nezakonitih finančnih tokovih; ugotavlja, da bi utegnila biti večja preglednost finančnega procesa odločilen korak na poti do zmanjševanja revščine in znatnega ustvarjanja bogastva; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da se vsako leto kar 800 milijard EUR iz držav v razvoju porazgubi v davčnih oazah in nezakonitih finančnih tokovih; ugotavlja, da bi utegnila biti večja preglednost finančnega procesa odločilen korak na poti do zmanjševanja revščine in znatnega ustvarjanja bogastva;

| 56. | meni, da se mora samodejna izmenjava informacij odvijati v vseh okoliščinah; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o upravnem sodelovanju na področju davkov, da bi razširili sodelovanje med državami članicami na vse vrste davkov, odpravili bančno tajnost in uvedli samodejno izmenjavo podatkov kot splošno pravilo; |
| --- | --- |

56.

meni, da se mora samodejna izmenjava informacij odvijati v vseh okoliščinah; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o upravnem sodelovanju na področju davkov, da bi razširili sodelovanje med državami članicami na vse vrste davkov, odpravili bančno tajnost in uvedli samodejno izmenjavo podatkov kot splošno pravilo;

| 57. | je zadovoljen, ker so nekatere države članice podpisale Konvencijo Sveta Evrope in OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, in poziva 17 držav članic, ki tega še niso storile, naj podpišejo to konvencijo; |
| --- | --- |

57.

je zadovoljen, ker so nekatere države članice podpisale Konvencijo Sveta Evrope in OECD o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, in poziva 17 držav članic, ki tega še niso storile, naj podpišejo to konvencijo;

| 58. | poziva EU, naj okrepi prizadevanja in sprejme konkretne ukrepe, na primer sankcije v primeru utaje davkov in nezakonitega bega kapitala; zahteva, da Svet v tesnem sodelovanju s strokovno skupino ZN za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah preuči možnost večstranskega mehanizma za samodejno izmenjavo davčnih informacij; |
| --- | --- |

58.

poziva EU, naj okrepi prizadevanja in sprejme konkretne ukrepe, na primer sankcije v primeru utaje davkov in nezakonitega bega kapitala; zahteva, da Svet v tesnem sodelovanju s strokovno skupino ZN za mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah preuči možnost večstranskega mehanizma za samodejno izmenjavo davčnih informacij;

| 59. | poziva Komisijo, naj sprejme strožja merila za opredelitev davčnih oaz in naj si prizadeva za mednarodno zavezujoč večstranski sporazum o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, vključno za sklade in fundacije, v katerem bi bili za primere nespoštovanja navedeni protiukrepi; poziva Komisijo, naj države v razvoju podpre pri njihovem boju proti nezakonitim odlivom in begu kapitala, saj so glavna ovira za uporabo domačih prihodkov za razvojne namene; opozarja Komisijo zlasti na stališče Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (8) in na ukrepe, priporočene za boj proti davčnim oazam; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj sprejme strožja merila za opredelitev davčnih oaz in naj si prizadeva za mednarodno zavezujoč večstranski sporazum o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, vključno za sklade in fundacije, v katerem bi bili za primere nespoštovanja navedeni protiukrepi; poziva Komisijo, naj države v razvoju podpre pri njihovem boju proti nezakonitim odlivom in begu kapitala, saj so glavna ovira za uporabo domačih prihodkov za razvojne namene; opozarja Komisijo zlasti na stališče Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (8) in na ukrepe, priporočene za boj proti davčnim oazam;

| 60. | izraža zaskrbljenost, ker davčni sporazumi niso ugodno vplivali na porazdelitev prihodkov od davkov; ugotavlja, da metoda, po kateri se pravica do obdavčitve določi po načelu države sedeža in ne države izvora, prispeva k favoriziranju davčnih oaz; meni, da je treba preučiti pravičnost davčnih sporazumov, ki omogočajo zagotavljanje primarne pravice do obdavčenja v državi izvora, kjer se dejansko izvaja dejavnost; |
| --- | --- |

60.

izraža zaskrbljenost, ker davčni sporazumi niso ugodno vplivali na porazdelitev prihodkov od davkov; ugotavlja, da metoda, po kateri se pravica do obdavčitve določi po načelu države sedeža in ne države izvora, prispeva k favoriziranju davčnih oaz; meni, da je treba preučiti pravičnost davčnih sporazumov, ki omogočajo zagotavljanje primarne pravice do obdavčenja v državi izvora, kjer se dejansko izvaja dejavnost;

| 61. | obžaluje, da skupina G20 še ni predstavila jasnega časovnega načrta in konkretnih sankcijskih mehanizmov za učinkovit boj proti davčnim oazam; poziva k sprejetju mednarodne konvencije, ki bo vključevala sankcije za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki sodelujejo z davčnimi oazami, da bi se odpravile škodljive davčne strukture; poziva EU, naj sprejme podobne ukrepe, kot je zakon ZDA za odpravo zlorabe davčnih oaz, in naj preuči možnost odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev finančnim ustanovam, ki uporabljajo davčne oaze; |
| --- | --- |

61.

obžaluje, da skupina G20 še ni predstavila jasnega časovnega načrta in konkretnih sankcijskih mehanizmov za učinkovit boj proti davčnim oazam; poziva k sprejetju mednarodne konvencije, ki bo vključevala sankcije za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki sodelujejo z davčnimi oazami, da bi se odpravile škodljive davčne strukture; poziva EU, naj sprejme podobne ukrepe, kot je zakon ZDA za odpravo zlorabe davčnih oaz, in naj preuči možnost odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev finančnim ustanovam, ki uporabljajo davčne oaze;

| 62. | meni, da bi morala EU na evropski in mednarodni ravni zagotoviti tudi skladnost pri izvajanju standardov na področju bonitetnega nadzora, davkov ter pranja denarja; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi morala EU na evropski in mednarodni ravni zagotoviti tudi skladnost pri izvajanju standardov na področju bonitetnega nadzora, davkov ter pranja denarja;

| 63. | poziva k mednarodnemu razkritju struktur oderuških skladov, da se jih odkrije in prepove njihovo delovanje; |
| --- | --- |

63.

poziva k mednarodnemu razkritju struktur oderuških skladov, da se jih odkrije in prepove njihovo delovanje;

| 64. | poziva, naj se v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu uvede mehanizem za neodvisen nadzor, ki bo ocenjeval neto davčni učinek odprave carin sočasno z doseženim napredkom na področju davčnih reform v vsaki državi posebej; poziva k uvedbi določbe, ki predvideva obvezen splošni pregled vsakega sporazuma o gospodarskem partnerstvu v obdobju od tri do pet let in omogoča spremembo določb vsakega sporazuma v prid izkoreninjenju revščine, trajnostnemu razvoju in regionalnemu povezovanju; poziva k obveznemu pregledu napredka posameznih držav pri izvajanju davčnih reform ali učinkovitem pobiranju davkov v skladu z najnovejšimi različicami vzorčne konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o davku na dohodek in kapital; |
| --- | --- |

64.

poziva, naj se v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu uvede mehanizem za neodvisen nadzor, ki bo ocenjeval neto davčni učinek odprave carin sočasno z doseženim napredkom na področju davčnih reform v vsaki državi posebej; poziva k uvedbi določbe, ki predvideva obvezen splošni pregled vsakega sporazuma o gospodarskem partnerstvu v obdobju od tri do pet let in omogoča spremembo določb vsakega sporazuma v prid izkoreninjenju revščine, trajnostnemu razvoju in regionalnemu povezovanju; poziva k obveznemu pregledu napredka posameznih držav pri izvajanju davčnih reform ali učinkovitem pobiranju davkov v skladu z najnovejšimi različicami vzorčne konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o davku na dohodek in kapital;

| 65. | poudarja, da morajo v državah v razvoju zlasti pri davčni in proračunski politiki sodelovati tudi davčne uprave (če niso del ministrstva za finance) na način, ki ne spodbuja rivalstva in zavisti, pač pa neguje naravo dobrih odnosov in dobrega upravljanja v davčnih zadevah; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da morajo v državah v razvoju zlasti pri davčni in proračunski politiki sodelovati tudi davčne uprave (če niso del ministrstva za finance) na način, ki ne spodbuja rivalstva in zavisti, pač pa neguje naravo dobrih odnosov in dobrega upravljanja v davčnih zadevah;

| 66. | poziva k vzpostavitvi ali institucionalni izboljšavi (če so že vzpostavljeni) tako imenovanih (delno) neodvisnih davčnih organov prek ustreznega sistema nadzora in ravnovesij, s čimer bi preprečili zlorabo davčnih organov; |
| --- | --- |

66.

poziva k vzpostavitvi ali institucionalni izboljšavi (če so že vzpostavljeni) tako imenovanih (delno) neodvisnih davčnih organov prek ustreznega sistema nadzora in ravnovesij, s čimer bi preprečili zlorabo davčnih organov;

| 67. | v zvezi s tem poudarja, da je visok status in neodvisnost pri upravljanju neodvisnih davčnih organov treba uravnati s pluralistično ureditvijo upravljanja, s katero se zagotovi, da;






  (a) | ima neodvisni davčni organ zagotovljen proračun, ki ga vlade ne morejo spremeniti; |
| --- | --- | --- |

67.

v zvezi s tem poudarja, da je visok status in neodvisnost pri upravljanju neodvisnih davčnih organov treba uravnati s pluralistično ureditvijo upravljanja, s katero se zagotovi, da;

(a)

ima neodvisni davčni organ zagotovljen proračun, ki ga vlade ne morejo spremeniti;

| (b) | so njihov status, odgovornosti in pooblastila uzakonjeni in da jih lahko varujejo policija in sodišča; |
| --- | --- |

(b)

so njihov status, odgovornosti in pooblastila uzakonjeni in da jih lahko varujejo policija in sodišča;

| (c) | za imenovanje v nadzorni svet (ki bo vzpostavljen) skrbijo različni javni akterji (različna ministrstva, poslovna in odvetniška združenja); |
| --- | --- |

(c)

za imenovanje v nadzorni svet (ki bo vzpostavljen) skrbijo različni javni akterji (različna ministrstva, poslovna in odvetniška združenja);

| (d) | je imenovanje v nadzorni svet dolgoročno in za določen čas; |
| --- | --- |

(d)

je imenovanje v nadzorni svet dolgoročno in za določen čas;

| (e) | je upravno in operativno osebje odgovorno zgolj nadzornemu svetu; |
| --- | --- |

(e)

je upravno in operativno osebje odgovorno zgolj nadzornemu svetu;

| 68. | meni, da mora razvoj učinkovitega sistema obdavčenja v državah v razvoju postati bistveni del njihovih javnih financ; meni, da bi morala nova politika vlaganj EU v države v razvoju prispevati k vzpostavitvi okolja, ki bo bolj naklonjeno tujim in domačim zasebnim naložbam, ter pogojev za učinkovitejšo mednarodno pomoč; opozarja, da se mora politika vlaganj EU osredotočiti na razvoj malih in srednjih podjetij, tudi z zagotavljanjem mikrokreditov, ter spodbujati inovacije, učinkovitost javnih služb, javno-zasebna partnerstva in prenos znanja, da bi pospešili rast; |
| --- | --- |

68.

meni, da mora razvoj učinkovitega sistema obdavčenja v državah v razvoju postati bistveni del njihovih javnih financ; meni, da bi morala nova politika vlaganj EU v države v razvoju prispevati k vzpostavitvi okolja, ki bo bolj naklonjeno tujim in domačim zasebnim naložbam, ter pogojev za učinkovitejšo mednarodno pomoč; opozarja, da se mora politika vlaganj EU osredotočiti na razvoj malih in srednjih podjetij, tudi z zagotavljanjem mikrokreditov, ter spodbujati inovacije, učinkovitost javnih služb, javno-zasebna partnerstva in prenos znanja, da bi pospešili rast;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 29.

(2)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0210.

(4)  UL C 230 E, 26.8.2010, str. 1.

(5)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 94.

(6)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 323.

(7)  Na primer študija Baunsgaard & Keen (2005), navedena v poročilu MDS z dne 15. februarja 2005, z naslovom „Posledice trgovinske reforme na dohodke“, kjer MDS meni, da ima mnogo držav z nizkimi dohodki ter nekatere države s srednjimi dohodki težave pri nadomeščanju davka od dohodka.

(8)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 488.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/48

---

Torek, 8. marec 2011Kmetijstvo in mednarodna trgovina

P7_TA(2011)0083

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o kmetijstvu EU in mednarodni trgovini (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova III tretjega dela ter naslovov II in V petega dela Pogodbe o delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova III tretjega dela ter naslovov II in V petega dela Pogodbe o delovanju EU,

| — | ob upoštevanju načela o zahtevah po dobrem počutju živali iz člena 13 v naslovu II prvega dela Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela o zahtevah po dobrem počutju živali iz člena 13 v naslovu II prvega dela Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti sporazuma o kmetijstvu, ki je bil dosežen v urugvajskem krogu in začel veljati 1. januarja 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti sporazuma o kmetijstvu, ki je bil dosežen v urugvajskem krogu in začel veljati 1. januarja 1995,

| — | ob upoštevanju deklaracije, sprejete na četrti ministrski konferenci STO, ki je potekala od 9. do 14. novembra 2001 v Dohi, sklepa generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 in deklaracije, sprejete na šesti ministrski konferenci STO, ki je potekala od 13. do 18. decembra 2005 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, sprejete na četrti ministrski konferenci STO, ki je potekala od 9. do 14. novembra 2001 v Dohi, sklepa generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 in deklaracije, sprejete na šesti ministrski konferenci STO, ki je potekala od 13. do 18. decembra 2005 v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (1),

| — | ob upoštevanju revidiranega osnutka modalitet za kmetijstvo, ki ga je 6. decembra 2008 razposlal vodja pogajanj o kmetijstvu pri STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega osnutka modalitet za kmetijstvo, ki ga je 6. decembra 2008 razposlal vodja pogajanj o kmetijstvu pri STO,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Združenimi državami Amerike in Evropsko komisijo z dne 15. maja 2009 glede uvoza govejega mesa živali, ki niso dobivale nekaterih hormonov za pospeševanje rasti, in glede povečanih dajatev za nekatere proizvode Evropskih skupnosti v Združenih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Združenimi državami Amerike in Evropsko komisijo z dne 15. maja 2009 glede uvoza govejega mesa živali, ki niso dobivale nekaterih hormonov za pospeševanje rasti, in glede povečanih dajatev za nekatere proizvode Evropskih skupnosti v Združenih državah,

| — | ob upoštevanju sporazumne rešitve spora med Kanado in Evropsko unijo z naslovom „Evropske skupnosti – ukrepi, ki vplivajo na odobritev in trženje biotehnoloških proizvodov“, ki je bila sprejeta 15. julija 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumne rešitve spora med Kanado in Evropsko unijo z naslovom „Evropske skupnosti – ukrepi, ki vplivajo na odobritev in trženje biotehnoloških proizvodov“, ki je bila sprejeta 15. julija 2009,

| — | ob upoštevanju sporazuma, ki so ga 15. decembra 2009 parafirale EU in države Latinske Amerike in ki določa pogoje za zaključek nerešenih sporov o ureditvi uvoza banan v EU (ženevski sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, ki so ga 15. decembra 2009 parafirale EU in države Latinske Amerike in ki določa pogoje za zaključek nerešenih sporov o ureditvi uvoza banan v EU (ženevski sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2009 o možnostih za razvojno agendo iz Dohe po sedmi ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2009 o možnostih za razvojno agendo iz Dohe po sedmi ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (2),

| — | ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU in Marokom z dne 17. decembra 2009 o sporazumu glede ukrepov za liberalizacijo proizvodov iz kmetijstva in ribištva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU in Marokom z dne 17. decembra 2009 o sporazumu glede ukrepov za liberalizacijo proizvodov iz kmetijstva in ribištva,

| — | ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU, Perujem in Kolumbijo z dne 1. marca 2010 o podpisu večstranskega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU, Perujem in Kolumbijo z dne 1. marca 2010 o podpisu večstranskega sporazuma,

| — | ob upoštevanju sporazumne rešitve spora med Republiko Argentino in Evropsko unijo z naslovom „Evropske skupnosti – ukrepi, ki vplivajo na odobritev in trženje biotehnoloških proizvodov“, ki je bila sprejeta 18. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumne rešitve spora med Republiko Argentino in Evropsko unijo z naslovom „Evropske skupnosti – ukrepi, ki vplivajo na odobritev in trženje biotehnoloških proizvodov“, ki je bila sprejeta 18. marca 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25.marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25.marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (3),

| — | ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU in Srednjo Ameriko z dne 19. maja 2010 o trgovinskem stebru pridružitvenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pogajanj med EU in Srednjo Ameriko z dne 19. maja 2010 o trgovinskem stebru pridružitvenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (4),

| — | ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, ki je bil podpisan 6. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, ki je bil podpisan 6. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Mercosurjem za sklenitev pridružitvenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Mercosurjem za sklenitev pridružitvenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Kanado za sklenitev celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Kanado za sklenitev celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Indijo za sklenitev sporazuma o prosti trgovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Indijo za sklenitev sporazuma o prosti trgovini,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Ukrajino za sklenitev pridružitvenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj med EU in Ukrajino za sklenitev pridružitvenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju svoje študije z naslovom „Pregled pogajanj STO o kmetijstvu po neuspehu pogovorov iz leta 2008“ (Stocktake of the WTO Agricultural Negotiations after the Failure of the 2008 Talks), objavljene junija 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z naslovom „Pregled pogajanj STO o kmetijstvu po neuspehu pogovorov iz leta 2008“ (Stocktake of the WTO Agricultural Negotiations after the Failure of the 2008 Talks), objavljene junija 2009,

| — | ob upoštevanju priročnika z naslovom „Geografske označbe in sporazumi TRIPs: deset let pozneje. Načrt za zaščito imetnikov geografskih označb v drugih članicah STO“ (Geographical Indications and TRIPs: 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members), ki ga je dala pripraviti Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika z naslovom „Geografske označbe in sporazumi TRIPs: deset let pozneje. Načrt za zaščito imetnikov geografskih označb v drugih članicah STO“ (Geographical Indications and TRIPs: 10 Years Later. A roadmap for EU GI holders to get protection in other WTO Members), ki ga je dala pripraviti Komisija,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. septembra 2010 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. septembra 2010 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (KOM(2010)0484),

| — | ob upoštevanju vprašanja liberalizacije carin za Pakistan iz člena 1 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (KOM(2010)0552), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja liberalizacije carin za Pakistan iz člena 1 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (KOM(2010)0552),

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj (A7–0030/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj (A7–0030/2011),

| A. | ker je EU še vedno največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu, saj se je vrednost uvoza v preteklem desetletju skoraj podvojila in sedaj znaša skoraj 20 % vsega svetovnega uvoza, |
| --- | --- |

A.

ker je EU še vedno največja uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu, saj se je vrednost uvoza v preteklem desetletju skoraj podvojila in sedaj znaša skoraj 20 % vsega svetovnega uvoza,

| B. | ker se delež EU v svetovnem kmetijskem izvozu znižuje zaradi hitrejše rasti drugih ključnih kmetijskih trgovinskih partneric; ker je v letih 2007–2009 izvoz končnih izdelkov znašal 68 % skupne vrednosti izvoza EU, medtem ko je bil ta delež pri polizdelkih 23 % in pri osnovnih proizvodih 9 %, ker so cene na svetovnem trgu eden od dejavnikov, ki Uniji povzročajo težave pri izvozu proizvodov, saj so na splošno cene nizke, proizvodni stroški v Uniji pa višji, |
| --- | --- |

B.

ker se delež EU v svetovnem kmetijskem izvozu znižuje zaradi hitrejše rasti drugih ključnih kmetijskih trgovinskih partneric; ker je v letih 2007–2009 izvoz končnih izdelkov znašal 68 % skupne vrednosti izvoza EU, medtem ko je bil ta delež pri polizdelkih 23 % in pri osnovnih proizvodih 9 %, ker so cene na svetovnem trgu eden od dejavnikov, ki Uniji povzročajo težave pri izvozu proizvodov, saj so na splošno cene nizke, proizvodni stroški v Uniji pa višji,

| C. | ker je trgovinski primanjkljaj EU v kmetijstvu leta 2008 dosegel rekordnih 7 milijard EUR; ker se je trgovinski primanjkljaj EU z Mercosurjem, na primer, od leta 2000 več kot podvojil, tako da vrednost uvoza kmetijskih proizvodov iz Mercosurja v EU zdaj znaša 19 milijard EUR, vrednost izvoza iz EU v Mercosur pa zgolj 1 milijardo EUR, |
| --- | --- |

C.

ker je trgovinski primanjkljaj EU v kmetijstvu leta 2008 dosegel rekordnih 7 milijard EUR; ker se je trgovinski primanjkljaj EU z Mercosurjem, na primer, od leta 2000 več kot podvojil, tako da vrednost uvoza kmetijskih proizvodov iz Mercosurja v EU zdaj znaša 19 milijard EUR, vrednost izvoza iz EU v Mercosur pa zgolj 1 milijardo EUR,

| D. | ker je EU največja uvoznica kmetijskih proizvodov iz držav v razvoju, uvaža namreč več kot ZDA, Japonska, Kanada, Avstralija in Nova Zelandija skupaj; ker približno 71 % celotnega kmetijskega uvoza EU izhaja iz držav v razvoju, in sicer po zaslugi pobude „vse razen orožja“ za najmanj razvite države, splošnega sistema preferencialov in sporazumov o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

D.

ker je EU največja uvoznica kmetijskih proizvodov iz držav v razvoju, uvaža namreč več kot ZDA, Japonska, Kanada, Avstralija in Nova Zelandija skupaj; ker približno 71 % celotnega kmetijskega uvoza EU izhaja iz držav v razvoju, in sicer po zaslugi pobude „vse razen orožja“ za najmanj razvite države, splošnega sistema preferencialov in sporazumov o gospodarskem partnerstvu,

| E. | ker bi osnutek modalitet za kmetijstvo Svetovne trgovinske organizacije za leto 2008 od EU zahteval dodatno popuščanje v primerjavi z že tako velikodušno ponudbo EU iz oktobra 2005, |
| --- | --- |

E.

ker bi osnutek modalitet za kmetijstvo Svetovne trgovinske organizacije za leto 2008 od EU zahteval dodatno popuščanje v primerjavi z že tako velikodušno ponudbo EU iz oktobra 2005,

| F. | ker bo zagotavljanje skladnosti politike za razvoj (SPR) pri kmetijstvu in trgovini vplivalo tudi na uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja št. 1 (izkoreninjenje skrajne revščine in lakote) in 8 (globalno partnerstvo za razvoj), vključno z določbami za bolj pravična trgovinska pravila in dostop do trga, |
| --- | --- |

F.

ker bo zagotavljanje skladnosti politike za razvoj (SPR) pri kmetijstvu in trgovini vplivalo tudi na uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja št. 1 (izkoreninjenje skrajne revščine in lakote) in 8 (globalno partnerstvo za razvoj), vključno z določbami za bolj pravična trgovinska pravila in dostop do trga,

| G. | ker je EU že močno zmanjšala domačo podporo kmetijstvu, ki je izkrivljala trg, medtem ko ključne trgovinske partnerice tega niso storile, zlasti ZDA, ki so z zakonom o kmetijstvu iz leta 2008 ohranile in v nekaterih primerih celo okrepile svoje instrumente, |
| --- | --- |

G.

ker je EU že močno zmanjšala domačo podporo kmetijstvu, ki je izkrivljala trg, medtem ko ključne trgovinske partnerice tega niso storile, zlasti ZDA, ki so z zakonom o kmetijstvu iz leta 2008 ohranile in v nekaterih primerih celo okrepile svoje instrumente,

| H. | ker je EU enostransko močno znižala svoja izvozna nadomestila, saj je njihov delež v proračunu SKP padel z 29,5 % leta 1993 na samo 1,2 % leta 2009, delež izvoznih nadomestil v vrednosti kmetijskega izvoza pa je padel s 25 % leta 1992 na zgolj 0,9 % v letu 2009; ker nekatere ključne trgovinske partnerice še naprej izdatno uporabljajo druge oblike izvoznih spodbud, |
| --- | --- |

H.

ker je EU enostransko močno znižala svoja izvozna nadomestila, saj je njihov delež v proračunu SKP padel z 29,5 % leta 1993 na samo 1,2 % leta 2009, delež izvoznih nadomestil v vrednosti kmetijskega izvoza pa je padel s 25 % leta 1992 na zgolj 0,9 % v letu 2009; ker nekatere ključne trgovinske partnerice še naprej izdatno uporabljajo druge oblike izvoznih spodbud,

| I. | ker ZDA v okviru spora o hormonih v govedini ohranjajo sankcije proti EU in so celo napovedale njihovo kolobarjenje, tako da bodo zajele druge kmetijske proizvode EU, da bi povečale njihov učinek (t. i. vrtljiva zakonodaja); ker je EU z memorandumom o soglasju odobrila uvozno kvoto s stopnjo dajatve nič za 20 000 ton govedine, |
| --- | --- |

I.

ker ZDA v okviru spora o hormonih v govedini ohranjajo sankcije proti EU in so celo napovedale njihovo kolobarjenje, tako da bodo zajele druge kmetijske proizvode EU, da bi povečale njihov učinek (t. i. vrtljiva zakonodaja); ker je EU z memorandumom o soglasju odobrila uvozno kvoto s stopnjo dajatve nič za 20 000 ton govedine,

| J. | ker ZDA pri STO spodbijajo pravila EU o higieni in trženju perutnine, |
| --- | --- |

J.

ker ZDA pri STO spodbijajo pravila EU o higieni in trženju perutnine,

| K. | ker je EU s Kanado in Argentino dosegla sporazumno rešitev spora o gensko spremenjenih organizmih; ker so ZDA podale zahtevo o splošnih povračilnih ukrepih, |
| --- | --- |

K.

ker je EU s Kanado in Argentino dosegla sporazumno rešitev spora o gensko spremenjenih organizmih; ker so ZDA podale zahtevo o splošnih povračilnih ukrepih,

| L. | ker je bila odločba odbora STO za sladkor med glavnimi dejavniki, ki so spodbudili reformo sektorja sladkorja EU v letu 2006, in ker ta odločba še vedno močno vpliva na trgovino s sladkorjem; ker skupna ureditev trga za sladkor spoštuje vse trgovinske obveznosti EU; ker se je EU, prej druga največja izvoznica sladkorja, v treh letih preobrazila v drugo največjo neto uvoznico, s tem pa so največ pridobile države v razvoju (najmanj razvite države in države AKP), |
| --- | --- |

L.

ker je bila odločba odbora STO za sladkor med glavnimi dejavniki, ki so spodbudili reformo sektorja sladkorja EU v letu 2006, in ker ta odločba še vedno močno vpliva na trgovino s sladkorjem; ker skupna ureditev trga za sladkor spoštuje vse trgovinske obveznosti EU; ker se je EU, prej druga največja izvoznica sladkorja, v treh letih preobrazila v drugo največjo neto uvoznico, s tem pa so največ pridobile države v razvoju (najmanj razvite države in države AKP),

| M. | ker je bil z reformo sektorja sladkorja iz leta 2006 dosežen cilj povečane konkurenčnosti, znižanja cen sladkorja in znižanja kvote za proizvodnjo sladkorja za približno 30 %; ker je po drugi strani reforma privedla do zaprtja 83 od 189 tovarn v sedemindvajseterici EU in neposredne izgube 16 500 delovnih mest na podeželju, 140 000 kmetov pa je moralo opustiti pridelovanje sladkorne pese, |
| --- | --- |

M.

ker je bil z reformo sektorja sladkorja iz leta 2006 dosežen cilj povečane konkurenčnosti, znižanja cen sladkorja in znižanja kvote za proizvodnjo sladkorja za približno 30 %; ker je po drugi strani reforma privedla do zaprtja 83 od 189 tovarn v sedemindvajseterici EU in neposredne izgube 16 500 delovnih mest na podeželju, 140 000 kmetov pa je moralo opustiti pridelovanje sladkorne pese,

| N. | ker je svetovni trg sladkorja eden od najbolj nestanovitnih trgov osnovnih kmetijskih proizvodov, na katerem prevladuje ena sama država (Brazilija); ker proizvodnja sladkorja v EU zagotavlja zanesljivo preskrbo na svetovnem trgu in redno notranjo preskrbo evropskih državljanov z visokokakovostnimi in trajnostnimi proizvodi, |
| --- | --- |

N.

ker je svetovni trg sladkorja eden od najbolj nestanovitnih trgov osnovnih kmetijskih proizvodov, na katerem prevladuje ena sama država (Brazilija); ker proizvodnja sladkorja v EU zagotavlja zanesljivo preskrbo na svetovnem trgu in redno notranjo preskrbo evropskih državljanov z visokokakovostnimi in trajnostnimi proizvodi,

| O. | ker EU z obveznostmi, ki naj bi začele veljati konec leta 2010, spodbuja trajnostno proizvodnjo obnovljive energije; ker EU že uvaža več kot 25 % celotne porabe bioetanola za gorivo, v kar ni vštet bioetanol, uvožen v obliki mešanice z namenom izogibanja uvoznim dajatvam; ker mora Komisija v skladu s členom 23(5)(a) direktive o obnovljivih virih energije (Direktiva 2009/28/ES (5)) zagotoviti ravnotežje med domačo proizvodnjo bioetanola in uvozom, |
| --- | --- |

O.

ker EU z obveznostmi, ki naj bi začele veljati konec leta 2010, spodbuja trajnostno proizvodnjo obnovljive energije; ker EU že uvaža več kot 25 % celotne porabe bioetanola za gorivo, v kar ni vštet bioetanol, uvožen v obliki mešanice z namenom izogibanja uvoznim dajatvam; ker mora Komisija v skladu s členom 23(5)(a) direktive o obnovljivih virih energije (Direktiva 2009/28/ES (5)) zagotoviti ravnotežje med domačo proizvodnjo bioetanola in uvozom,

| P. | ker bo novembra 2010 potekalo 4. zasedanje konference pogodbenic Okvirne konvencije WHO za nadzor nad tobakom; ker je bila sprožena javna razprava o morebitni reviziji direktive o tobačnih izdelkih (Direktiva 2001/37/ES (6)); ker so številne članice STO sprožile vprašanje skladnosti kanadskega zakona C-32 s Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini, saj omenjeni zakon v bistvu uvaja prepoved vseh tradicionalnih mešanih tobačnih izdelkov, razen tistih, ki uporabljajo izključno virginijski tobak, edino vrsto tobaka, ki se goji v Kanadi in iz katere se proizvajajo kanadski tobačni izdelki, |
| --- | --- |

P.

ker bo novembra 2010 potekalo 4. zasedanje konference pogodbenic Okvirne konvencije WHO za nadzor nad tobakom; ker je bila sprožena javna razprava o morebitni reviziji direktive o tobačnih izdelkih (Direktiva 2001/37/ES (6)); ker so številne članice STO sprožile vprašanje skladnosti kanadskega zakona C-32 s Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini, saj omenjeni zakon v bistvu uvaja prepoved vseh tradicionalnih mešanih tobačnih izdelkov, razen tistih, ki uporabljajo izključno virginijski tobak, edino vrsto tobaka, ki se goji v Kanadi in iz katere se proizvajajo kanadski tobačni izdelki,

| Q. | ker mora EU pri sklepanju mednarodnih trgovinskih sporazumov spoštovati ravnotežje med liberalizacijo trga in zaščito gospodarskih sektorjev ter med pravicami zaposlenih in potrošnikov, |
| --- | --- |

Q.

ker mora EU pri sklepanju mednarodnih trgovinskih sporazumov spoštovati ravnotežje med liberalizacijo trga in zaščito gospodarskih sektorjev ter med pravicami zaposlenih in potrošnikov,

| R. | ker morajo trgovinski sporazumi EU s tretjimi državami zaščititi evropske sektorje v krizi, zlasti pridelovalce sadja, zelenjave in žitaric ter živinorejce, ki so se jim zelo znižali prihodki, ter jim nuditi dejanske možnosti za izvoz, |
| --- | --- |

R.

ker morajo trgovinski sporazumi EU s tretjimi državami zaščititi evropske sektorje v krizi, zlasti pridelovalce sadja, zelenjave in žitaric ter živinorejce, ki so se jim zelo znižali prihodki, ter jim nuditi dejanske možnosti za izvoz,

| S. | ker EU s sklepanjem mednarodnih trgovinskih sporazumov ne sme ovirati malih kmetov, ki v svojih regijah bistveno prispevajo k prehranski varnosti, |
| --- | --- |

S.

ker EU s sklepanjem mednarodnih trgovinskih sporazumov ne sme ovirati malih kmetov, ki v svojih regijah bistveno prispevajo k prehranski varnosti,

| T. | ker si mora EU pri sklepanju mednarodnih trgovinskih sporazumov prizadevati za boljši nadzor spoštovanja človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov, |
| --- | --- |

T.

ker si mora EU pri sklepanju mednarodnih trgovinskih sporazumov prizadevati za boljši nadzor spoštovanja človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov,

| U. | ker je za sklenitev trgovinskih sporazumov, ki jih izpogaja Komisija, potrebno soglasje Parlamenta, |
| --- | --- |

U.

ker je za sklenitev trgovinskih sporazumov, ki jih izpogaja Komisija, potrebno soglasje Parlamenta,

Skladnost med kmetijsko in skupno trgovinsko politiko EU

| 1. | meni, da ima kmetijski sektor EU jasno dodano vrednost za evropsko gospodarstvo in strateško vlogo v okviru strategije EU 2020 pri spopadanju z gospodarskimi, socialnimi in okoljevarstvenimi izzivi, s katerimi se sooča EU; poudarja potrebo po zagotavljanju skladnosti med kmetijsko, trgovinsko in razvojno politiko EU; |
| --- | --- |

1.

meni, da ima kmetijski sektor EU jasno dodano vrednost za evropsko gospodarstvo in strateško vlogo v okviru strategije EU 2020 pri spopadanju z gospodarskimi, socialnimi in okoljevarstvenimi izzivi, s katerimi se sooča EU; poudarja potrebo po zagotavljanju skladnosti med kmetijsko, trgovinsko in razvojno politiko EU;

| 2. | poudarja, da zunanja trgovinska politika ne sme ogroziti možnosti EU pri ohranjanju močnega kmetijskega sektorja in zagotavljanju zanesljive preskrbe s hrano ob vse večji nestanovitnosti trga; poziva Komisijo, naj se v vseh forumih, zlasti v STO, zavzame za multifunkcionalno vlogo kmetijstva EU (vključno z njegovo pomembno vlogo pri zaposlovanju in ohranjanju vitalnosti podeželja) in za evropski agroživilski model, ki je strateški sestavni del evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da zunanja trgovinska politika ne sme ogroziti možnosti EU pri ohranjanju močnega kmetijskega sektorja in zagotavljanju zanesljive preskrbe s hrano ob vse večji nestanovitnosti trga; poziva Komisijo, naj se v vseh forumih, zlasti v STO, zavzame za multifunkcionalno vlogo kmetijstva EU (vključno z njegovo pomembno vlogo pri zaposlovanju in ohranjanju vitalnosti podeželja) in za evropski agroživilski model, ki je strateški sestavni del evropskega gospodarstva;

| 3. | obsoja Komisijin pristop, ki vse prepogosto popušča pri kmetijstvu, da bi industrijskim proizvodom in storitvam utrla večji dostop do trga tretjih državah; poziva Komisijo, naj v interesov industrijskega in storitvenega sektorja ne postavlja več pred interese kmetijstva; |
| --- | --- |

3.

obsoja Komisijin pristop, ki vse prepogosto popušča pri kmetijstvu, da bi industrijskim proizvodom in storitvam utrla večji dostop do trga tretjih državah; poziva Komisijo, naj v interesov industrijskega in storitvenega sektorja ne postavlja več pred interese kmetijstva;

| 4. | poziva Komisijo, naj predlaga pristop, ki bo uravnotežil domačo proizvodnjo in uvoz, pri tem pa naj upošteva vsak kmetijski sektor, razvoj večstranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumov ter okoljevarstvene, socialne in varnostne standarde, standarde dobrega počutja živali v EU ter spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj predlaga pristop, ki bo uravnotežil domačo proizvodnjo in uvoz, pri tem pa naj upošteva vsak kmetijski sektor, razvoj večstranskih in dvostranskih trgovinskih sporazumov ter okoljevarstvene, socialne in varnostne standarde, standarde dobrega počutja živali v EU ter spoštovanje človekovih pravic;

| 5. | poudarja, da mora Komisija v zvezi s kmetijskim sektorjem opraviti presojo vpliva, ki jo je treba objaviti pred začetkom pogajanj ter predlaganimi posodobitvami v skladu z novimi stališči, ki se pojavijo med pogajanji; poudarja potrebo po pravilnem in preglednem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti v Parlamentu in Komisiji; opozarja, da je bil v sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo vključen nacionalni svetovalni organ in ugotavlja, da bi to lahko bil precedens za sodelovanje vključenih strani in interesnih skupin v prihodnjih trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora Komisija v zvezi s kmetijskim sektorjem opraviti presojo vpliva, ki jo je treba objaviti pred začetkom pogajanj ter predlaganimi posodobitvami v skladu z novimi stališči, ki se pojavijo med pogajanji; poudarja potrebo po pravilnem in preglednem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti v Parlamentu in Komisiji; opozarja, da je bil v sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo vključen nacionalni svetovalni organ in ugotavlja, da bi to lahko bil precedens za sodelovanje vključenih strani in interesnih skupin v prihodnjih trgovinskih sporazumih;

| 6. | poudarja, da morajo presoje vplivov preučiti posebnosti vsake od vrst osnovnih proizvodov, kot so trg govejega mesa, in upoštevati segmentacijo trga; poudarja dejstvo, da so prejšnje presoje vplivov podajale le splošne podatke; zato poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne ocene vplivov, v katerih se bodo upoštevali učinki na posebne segmente trga, ki izhajajo iz odpiranja kmetijskih trgov EU trgovinskemu združenju Mercosur; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo presoje vplivov preučiti posebnosti vsake od vrst osnovnih proizvodov, kot so trg govejega mesa, in upoštevati segmentacijo trga; poudarja dejstvo, da so prejšnje presoje vplivov podajale le splošne podatke; zato poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne ocene vplivov, v katerih se bodo upoštevali učinki na posebne segmente trga, ki izhajajo iz odpiranja kmetijskih trgov EU trgovinskemu združenju Mercosur;

| 7. | meni, da se o dodatnem odpiranju trga EU za uvoz kmetijskih proizvodov ne bi smelo odločati, ne da bi se kmetom zagotovila nadomestila za njihove izgube; |
| --- | --- |

7.

meni, da se o dodatnem odpiranju trga EU za uvoz kmetijskih proizvodov ne bi smelo odločati, ne da bi se kmetom zagotovila nadomestila za njihove izgube;

| 8. | poudarja, da finančna nadomestila ne morejo izravnati negativnih posledic opuščanja kmetijske proizvodnje EU, ki zagotavlja varno in kakovostno hrano ter je nujna za razvoj podeželja EU in varovanje podeželske pokrajine pred opuščanjem zemljišč in odseljevanjem s podeželja; zato poudarja potrebo po ohranjanju pogojev, ki bodo kmetom omogočali obstoj in pošten dohodek v vseh državah članicah in s tem omogočili oživitev kmetijstva v Evropi glede na bistveno vlogo SKP v okviru EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da finančna nadomestila ne morejo izravnati negativnih posledic opuščanja kmetijske proizvodnje EU, ki zagotavlja varno in kakovostno hrano ter je nujna za razvoj podeželja EU in varovanje podeželske pokrajine pred opuščanjem zemljišč in odseljevanjem s podeželja; zato poudarja potrebo po ohranjanju pogojev, ki bodo kmetom omogočali obstoj in pošten dohodek v vseh državah članicah in s tem omogočili oživitev kmetijstva v Evropi glede na bistveno vlogo SKP v okviru EU;

| 9. | opozarja, da morajo proizvajalci EU izpolnjevati najvišje standarde glede kakovosti, higiene proizvodov, trajnostnih načinov pridelave, zdravja rastlin, zdravja in dobrega počutja živali, sledljivosti, nadzora ostankov pesticidov, veterine in aditivov; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo proizvajalci EU izpolnjevati najvišje standarde glede kakovosti, higiene proizvodov, trajnostnih načinov pridelave, zdravja rastlin, zdravja in dobrega počutja živali, sledljivosti, nadzora ostankov pesticidov, veterine in aditivov;

| 10. | poudarja, da morajo proizvodni postopki tretjih držav za izvoz v EU zagotoviti evropskim potrošnikom enaka jamstva glede zdravja, varnosti hrane, dobrega počutja živali, trajnostnega razvoja in minimalnih socialnih standardov, kot veljajo za proizvajalce v EU; poudarja, da je to edini način za zagotovitev, da lahko proizvajalci iz EU enakopravno konkurirajo tretjim državam, in vztraja, da je potreben strožji nadzor uvoza na mejah ter večji nadzor nad proizvodnimi in tržnimi pogoji, ki ga mora Urad za prehrano in veterinarstvo izvajati na ozemlju držav, ki izvažajo v EU, da bi se zagotovila skladnost s standardi EU; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo proizvodni postopki tretjih držav za izvoz v EU zagotoviti evropskim potrošnikom enaka jamstva glede zdravja, varnosti hrane, dobrega počutja živali, trajnostnega razvoja in minimalnih socialnih standardov, kot veljajo za proizvajalce v EU; poudarja, da je to edini način za zagotovitev, da lahko proizvajalci iz EU enakopravno konkurirajo tretjim državam, in vztraja, da je potreben strožji nadzor uvoza na mejah ter večji nadzor nad proizvodnimi in tržnimi pogoji, ki ga mora Urad za prehrano in veterinarstvo izvajati na ozemlju držav, ki izvažajo v EU, da bi se zagotovila skladnost s standardi EU;

| 11. | v zvezi z uvozom poudarja potrebo po doslednem izvajanju pravil o izvoru in mehanizmov za preprečevanje tristranske trgovine; |
| --- | --- |

11.

v zvezi z uvozom poudarja potrebo po doslednem izvajanju pravil o izvoru in mehanizmov za preprečevanje tristranske trgovine;

| 12. | odločno poziva Komisijo, naj glede na ogromen izvozni potencial in potencial za stabilizacijo svetovnega trga visokokakovostnih agroživilskih proizvodov EU proaktivno spodbuja ofenzivne kmetijske interese EU ter naj evropskim proizvodom omogoči dostop do trgov v tretjih državah; poudarja tudi, da je treba pospešiti programe spodbujanja; ugotavlja, da so ti ukrepi skladni s pravili STO, saj sodijo v sklop „zelene škatle“; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva Komisijo, naj glede na ogromen izvozni potencial in potencial za stabilizacijo svetovnega trga visokokakovostnih agroživilskih proizvodov EU proaktivno spodbuja ofenzivne kmetijske interese EU ter naj evropskim proizvodom omogoči dostop do trgov v tretjih državah; poudarja tudi, da je treba pospešiti programe spodbujanja; ugotavlja, da so ti ukrepi skladni s pravili STO, saj sodijo v sklop „zelene škatle“;

| 13. | meni, da so najbolj oddaljene regije sestavni del ozemlja Unije in morajo zato tudi zanje veljati trgovinski sporazumi v celoti; poudarja, da znižanje carinskih tarif ogroža njihovo šibko gospodarstvo, ki temelji v glavnem na kmetijstvu, katerega proizvodi so podobni zlasti proizvodom njihovih latinskoameriških partnerjev; opozarja, da člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča prilagajanje skupnih politik geografskim in ekonomskim pogojem v regijah; poziva torej Komisijo, naj pri pogajanjih upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij, da ne bo ogrožen njihov razvoj; |
| --- | --- |

13.

meni, da so najbolj oddaljene regije sestavni del ozemlja Unije in morajo zato tudi zanje veljati trgovinski sporazumi v celoti; poudarja, da znižanje carinskih tarif ogroža njihovo šibko gospodarstvo, ki temelji v glavnem na kmetijstvu, katerega proizvodi so podobni zlasti proizvodom njihovih latinskoameriških partnerjev; opozarja, da člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča prilagajanje skupnih politik geografskim in ekonomskim pogojem v regijah; poziva torej Komisijo, naj pri pogajanjih upošteva posebnosti najbolj oddaljenih regij, da ne bo ogrožen njihov razvoj;

Kmetijstvo v večstranskem trgovinskem sistemu

Razvojna agenda iz Dohe

| 14. | meni, da je EU v želji, da doseže uspešen izid razvojne agende iz Dohe, predložila izjemno velikodušno ponudbo za kmetijstvo, ki je ni mogoče povečati, vendar druge razvite države in napredne države v razvoju niso do danes pokazale enake prizadevnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da je EU v želji, da doseže uspešen izid razvojne agende iz Dohe, predložila izjemno velikodušno ponudbo za kmetijstvo, ki je ni mogoče povečati, vendar druge razvite države in napredne države v razvoju niso do danes pokazale enake prizadevnosti;

| 15. | opozarja, da reforma skupne kmetijske politike leta 2003 in njen pregled leta 2008 z napovedjo verjetnega izida pogajalskega kroga iz Dohe kažeta na resnost zavez EU glede reform, medtem ko se od trgovinskih partnerjev EU še vedno pričakuje, da ravnajo enako; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da reforma skupne kmetijske politike leta 2003 in njen pregled leta 2008 z napovedjo verjetnega izida pogajalskega kroga iz Dohe kažeta na resnost zavez EU glede reform, medtem ko se od trgovinskih partnerjev EU še vedno pričakuje, da ravnajo enako;

| 16. | poziva Komisijo, naj se strogo drži svojega pogajalskega mandata, ki ji ga je podelil Svet in v katerem je najnovejša reforma SKP določena kot skrajna meja, in sicer samo v primeru enakovrednih koncesij s strani trgovinskih partneric; Komisijo poziva tudi, naj ne poda nobenih predlogov, ki bi vnaprej določali odločitve o prihodnosti SKP po letu 2013; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj se strogo drži svojega pogajalskega mandata, ki ji ga je podelil Svet in v katerem je najnovejša reforma SKP določena kot skrajna meja, in sicer samo v primeru enakovrednih koncesij s strani trgovinskih partneric; Komisijo poziva tudi, naj ne poda nobenih predlogov, ki bi vnaprej določali odločitve o prihodnosti SKP po letu 2013;

| 17. | poudarja vlogo netrgovinskih vprašanj v razvojni agendi iz Dohe; meni, da je pri pogajanjih v kmetijskem sektorju treba zagotoviti ravnotežje med gospodarsko razsežnostjo trgovine in negospodarskimi vrednotami, kot so družbene vrednote, skrb za okolje, zdravje ljudi ter zdravje in dobro počutje živali. |
| --- | --- |

17.

poudarja vlogo netrgovinskih vprašanj v razvojni agendi iz Dohe; meni, da je pri pogajanjih v kmetijskem sektorju treba zagotoviti ravnotežje med gospodarsko razsežnostjo trgovine in negospodarskimi vrednotami, kot so družbene vrednote, skrb za okolje, zdravje ljudi ter zdravje in dobro počutje živali.

| 18. | obžaluje, da ni bil dosežen nikakršen napredek pri vzpostavitvi večstranskega registra za vina in žgane pijače ter tudi ne pri zaščiti geografskih označb za vse kmetijske izdelke; opozarja, da so ti elementi nepogrešljivi za vsestransko sprejemljiv izid pogajanj o kmetijstvu; vztraja, da je treba na večstranski in dvostranski ravni bolj spodbujati vodilna načela evropske politike o kakovosti kmetijski proizvodov; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da ni bil dosežen nikakršen napredek pri vzpostavitvi večstranskega registra za vina in žgane pijače ter tudi ne pri zaščiti geografskih označb za vse kmetijske izdelke; opozarja, da so ti elementi nepogrešljivi za vsestransko sprejemljiv izid pogajanj o kmetijstvu; vztraja, da je treba na večstranski in dvostranski ravni bolj spodbujati vodilna načela evropske politike o kakovosti kmetijski proizvodov;

| 19. | opozarja, da je EU že močno zmanjšala domačo podporo kmetijstvu, ki je izkrivljala trg, ter poziva ostale trgovinske partnerice, naj se trdno zavežejo, da bodo storile enako; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je EU že močno zmanjšala domačo podporo kmetijstvu, ki je izkrivljala trg, ter poziva ostale trgovinske partnerice, naj se trdno zavežejo, da bodo storile enako;

| 20. | opozarja na zavezo članic STO, dano na ministrski konferenci v Hongkongu leta 2005, da bodo odpravile vse oblike izvoznih subvencij ter hkrati uvedle pravila za vse izvozne ukrepe z enakovrednim učinkom, zlasti izvozna posojila, državna podjetja za trgovino s kmetijskimi proizvodi in regulacijo pomoči v hrani; |
| --- | --- |

20.

opozarja na zavezo članic STO, dano na ministrski konferenci v Hongkongu leta 2005, da bodo odpravile vse oblike izvoznih subvencij ter hkrati uvedle pravila za vse izvozne ukrepe z enakovrednim učinkom, zlasti izvozna posojila, državna podjetja za trgovino s kmetijskimi proizvodi in regulacijo pomoči v hrani;

| 21. | meni, da bi bilo treba splošno znižanje carinskih tarif oceniti glede na ponudbo EU v zvezi s stebroma domače podpore in izvozne konkurence ter da bi moralo biti odvisno od možnosti ohranitve posebne zaščitne klavzule, od posebnega izvzetja iz pravil za poenostavitev tarif ter od zadostne prožnosti pri izračunavanju znižanja tarif in označevanju občutljivih proizvodov; meni, da je predlagani mehanizem označevanja občutljivih proizvodov usodno oslabljen zaradi obveznosti o bistveni razširitvi tarifne kvote; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi bilo treba splošno znižanje carinskih tarif oceniti glede na ponudbo EU v zvezi s stebroma domače podpore in izvozne konkurence ter da bi moralo biti odvisno od možnosti ohranitve posebne zaščitne klavzule, od posebnega izvzetja iz pravil za poenostavitev tarif ter od zadostne prožnosti pri izračunavanju znižanja tarif in označevanju občutljivih proizvodov; meni, da je predlagani mehanizem označevanja občutljivih proizvodov usodno oslabljen zaradi obveznosti o bistveni razširitvi tarifne kvote;

| 22. | poudarja, da je treba na pogajanjih o razvojni agendi STO iz Dohe zagovarjati načelo enotnega sprejetja zavez; poudarja, da se sedaj že nekaj časa pojavlja težnja, da se pogajanja osredotočajo na omejeno število pogajalskih področij, vključno s kmetijstvom, na katerih ima EU v glavnem defenzivne interese, na drugih pogajalskih področjih pa je bilo doseženega le malo napredka, kar lahko ogrozi pogajalski položaj EU; poleg tega poudarja, da je zaradi tega težko oceniti uspešnost celotnega kroga pogajanj; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba na pogajanjih o razvojni agendi STO iz Dohe zagovarjati načelo enotnega sprejetja zavez; poudarja, da se sedaj že nekaj časa pojavlja težnja, da se pogajanja osredotočajo na omejeno število pogajalskih področij, vključno s kmetijstvom, na katerih ima EU v glavnem defenzivne interese, na drugih pogajalskih področjih pa je bilo doseženega le malo napredka, kar lahko ogrozi pogajalski položaj EU; poleg tega poudarja, da je zaradi tega težko oceniti uspešnost celotnega kroga pogajanj;

| 23. | znova poudarja, da bi bilo treba državam v razvoju zakonito dovoliti izvajanje politik, ki ustvarjajo domačo dodano vrednost; |
| --- | --- |

23.

znova poudarja, da bi bilo treba državam v razvoju zakonito dovoliti izvajanje politik, ki ustvarjajo domačo dodano vrednost;

| 24. | poudarja, da so se zaradi nestanovitnosti cen povečale težave v zvezi s podhranjenostjo na svetovni ravni, kakor ugotavlja Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, in da večja liberalizacija svetovne trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki jo spodbujajo sporazumi Svetovne trgovinske organizacije, doslej ni omogočila, da bi zajezili nevarnost lakote v svetu; poudarja, da mora Evropska unija prispevati tudi k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so se zaradi nestanovitnosti cen povečale težave v zvezi s podhranjenostjo na svetovni ravni, kakor ugotavlja Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, in da večja liberalizacija svetovne trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki jo spodbujajo sporazumi Svetovne trgovinske organizacije, doslej ni omogočila, da bi zajezili nevarnost lakote v svetu; poudarja, da mora Evropska unija prispevati tudi k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni;

Reševanje sporov pri STO

| 25. | ugotavlja, da sporazum o trgovini z bananami rešuje dvajsetleten, tehnično najzahtevnejši, ter politično najobčutljivejši in najpomembnejši spor v STO, da je pomemben korak v smer utrditve večstranskega trgovinskega sistema, ki temelji na pravilih, in da bi hkrati lahko pomembno prispeval k rešitvi vprašanj v zvezi s tropskimi proizvodi in preferenciali na pogajanjih v STO; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da sporazum o trgovini z bananami rešuje dvajsetleten, tehnično najzahtevnejši, ter politično najobčutljivejši in najpomembnejši spor v STO, da je pomemben korak v smer utrditve večstranskega trgovinskega sistema, ki temelji na pravilih, in da bi hkrati lahko pomembno prispeval k rešitvi vprašanj v zvezi s tropskimi proizvodi in preferenciali na pogajanjih v STO;

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo rešitev spora o hormonih v govedini vključevala ustavitev sankcij proti proizvodom EU, hkrati pa zagotovila, da bo govedina, uvožena v EU, skladna z zahtevami EU; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo rešitev spora o hormonih v govedini vključevala ustavitev sankcij proti proizvodom EU, hkrati pa zagotovila, da bo govedina, uvožena v EU, skladna z zahtevami EU;

| 27. | v zvezi s sporom o klorirani perutnini meni, da bi bil uvoz takšnih proizvodov v EU v nasprotju z zahtevo javnosti v EU po varnih proizvodih ter z osnovnim evropskim modelom za prehranjevanje; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s sporom o klorirani perutnini meni, da bi bil uvoz takšnih proizvodov v EU v nasprotju z zahtevo javnosti v EU po varnih proizvodih ter z osnovnim evropskim modelom za prehranjevanje;

| 28. | poziva Komisijo, naj odločno zagovarja režim EU za odobritev in trženje gensko spremenjenih organizmov pred nasprotovanji v STO; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj odločno zagovarja režim EU za odobritev in trženje gensko spremenjenih organizmov pred nasprotovanji v STO;

Kmetijstvo v večstranskih, medregionalnih in dvostranskih trgovinskih odnosih

| 29. | meni, da je zaključek večstranskih pogajanj prednostna naloga EU; meni, da morajo dvostranski trgovinski sporazumi koristno dopolnjevati večstranske procese, tako da spoštujejo enake delovne razmere, skupne okoljske predpise in standarde za varnost hrane, ki že veljajo v Evropski uniji, in se izogibajo spodbujanju zgolj programov za trajnostni razvoj. opozarja, da ima EU pomembne ofenzivne interese na področju kmetijstva, zlasti glede visokokakovostnih predelanih proizvodov; meni, da lahko dvostranski trgovinski sporazumi z glavnimi trgovinskimi partnerji uspešno zastopajo izvozne interese agroživilske industrije EU in zagotovijo znatne gospodarske koristi; |
| --- | --- |

29.

meni, da je zaključek večstranskih pogajanj prednostna naloga EU; meni, da morajo dvostranski trgovinski sporazumi koristno dopolnjevati večstranske procese, tako da spoštujejo enake delovne razmere, skupne okoljske predpise in standarde za varnost hrane, ki že veljajo v Evropski uniji, in se izogibajo spodbujanju zgolj programov za trajnostni razvoj. opozarja, da ima EU pomembne ofenzivne interese na področju kmetijstva, zlasti glede visokokakovostnih predelanih proizvodov; meni, da lahko dvostranski trgovinski sporazumi z glavnimi trgovinskimi partnerji uspešno zastopajo izvozne interese agroživilske industrije EU in zagotovijo znatne gospodarske koristi;

| 30. | poziva, naj uvoženi kmetijski proizvodov v EU evropskim potrošnikom zagotovijo enaka jamstva glede varstva potrošnikov, dobrega počutja živali, varovanja okolja in minimalnih socialnih standardov, kot jih določajo evropske proizvodne metode, in opozarja na čvrsto stališče Parlamenta o tej problematiki; poziva Komisijo, naj v dvostranske trgovinske sporazume vključi klavzule, ki bi za tretje države določale, da morajo spoštovati enake sanitarne in fitosanitarne pogoje kakor evropski proizvajalci; meni, da morajo ti sporazumi določati vsaj izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in standardov; |
| --- | --- |

30.

poziva, naj uvoženi kmetijski proizvodov v EU evropskim potrošnikom zagotovijo enaka jamstva glede varstva potrošnikov, dobrega počutja živali, varovanja okolja in minimalnih socialnih standardov, kot jih določajo evropske proizvodne metode, in opozarja na čvrsto stališče Parlamenta o tej problematiki; poziva Komisijo, naj v dvostranske trgovinske sporazume vključi klavzule, ki bi za tretje države določale, da morajo spoštovati enake sanitarne in fitosanitarne pogoje kakor evropski proizvajalci; meni, da morajo ti sporazumi določati vsaj izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in standardov;

| 31. | da ne bi „plačevali dvakrat“, najprej na dvostranski, potem pa še na večstranski ravni, poudarja, da je treba podpreti koncept „sporazuma za en žep“, po katerem bodo ugodnosti iz dvostranskih sporazumov vezane na končni izid pogajanj iz Dohe; |
| --- | --- |

31.

da ne bi „plačevali dvakrat“, najprej na dvostranski, potem pa še na večstranski ravni, poudarja, da je treba podpreti koncept „sporazuma za en žep“, po katerem bodo ugodnosti iz dvostranskih sporazumov vezane na končni izid pogajanj iz Dohe;

| 32. | poudarja pomen doslednega izvajanja preferencialnih pravil o poreklu; poziva k pregledu vseh trgovinskih preferencialov, ki jih je Evropska unija dodelila državam v vzponu, ki so članice skupine G-20; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen doslednega izvajanja preferencialnih pravil o poreklu; poziva k pregledu vseh trgovinskih preferencialov, ki jih je Evropska unija dodelila državam v vzponu, ki so članice skupine G-20;

| 33. | meni, da je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje nepravilne prakse v agroživilski trgovini, kot je tristranska trgovina, v kateri država izvozi svojo proizvodnjo v EU in izrabi preferenčni dostop na trg, nato pa svoje potrebe pokrije z uvozom proizvodov iz tujine; meni, da koncesije za dostop na trg EU, ki jih EU ponuja v trgovinskih sporazumih s tretjimi državami, ne smejo preseči dejanskih proizvodnih in izvoznih zmogljivosti zadevnih držav, da bi se preprečile take nepravilnosti; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje nepravilne prakse v agroživilski trgovini, kot je tristranska trgovina, v kateri država izvozi svojo proizvodnjo v EU in izrabi preferenčni dostop na trg, nato pa svoje potrebe pokrije z uvozom proizvodov iz tujine; meni, da koncesije za dostop na trg EU, ki jih EU ponuja v trgovinskih sporazumih s tretjimi državami, ne smejo preseči dejanskih proizvodnih in izvoznih zmogljivosti zadevnih držav, da bi se preprečile take nepravilnosti;

| 34. | poziva Komisijo, naj odločno zagovarja vključitev geografskih označb kot bistvene sestavine trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju; obžaluje, da bodo naši trgovinski partnerji v okviru trgovinskih pogajanj, ki so se pred nedavnim končala ali so v teku, zaščitili le „kratek seznam“ geografskih označb EU; poudarja, da morajo v skladu s strategijo „Globalna Evropa“ dvostranski sporazumi z določbami vrste „OMC+“ zvišati raven mednarodne zaščite geografskih označb; poudarja potrebo po pravilnem in preglednem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti v Parlamentu in Komisiji; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj odločno zagovarja vključitev geografskih označb kot bistvene sestavine trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju; obžaluje, da bodo naši trgovinski partnerji v okviru trgovinskih pogajanj, ki so se pred nedavnim končala ali so v teku, zaščitili le „kratek seznam“ geografskih označb EU; poudarja, da morajo v skladu s strategijo „Globalna Evropa“ dvostranski sporazumi z določbami vrste „OMC+“ zvišati raven mednarodne zaščite geografskih označb; poudarja potrebo po pravilnem in preglednem postopku posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti v Parlamentu in Komisiji;

| 35. | opozarja, da sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo omogoča priznavanje številnih geografskih kazalnikov (GI); poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da se to omogoči tudi v prihodnjih trgovinskih sporazumih; ugotavlja, da sta lahko zaščita in priznavanje geografskih kazalnikov v tretjih državah zelo koristna za kmetijsko-živilski sektor EU; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo omogoča priznavanje številnih geografskih kazalnikov (GI); poziva k nadaljnjim prizadevanjem, da se to omogoči tudi v prihodnjih trgovinskih sporazumih; ugotavlja, da sta lahko zaščita in priznavanje geografskih kazalnikov v tretjih državah zelo koristna za kmetijsko-živilski sektor EU;

| 36. | ugotavlja, da bi po besedah Komisije sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo izvoznike EU razbremenil 380 milijonov EUR v obliki dajatev letno z odpravo dajatev na 99 % kmetijskega izvoza EU; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da bi po besedah Komisije sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo izvoznike EU razbremenil 380 milijonov EUR v obliki dajatev letno z odpravo dajatev na 99 % kmetijskega izvoza EU;

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da trgovinski sporazumi ne bodo ogrozili sistema EU za vhodne cene sadja in zelenjave, obenem pa ohrani trenutni razpored uvoza; Komisijo kljub temu poziva, naj čim prej uvede spremembe, potrebne za izboljšanje delovanja sistema; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da trgovinski sporazumi ne bodo ogrozili sistema EU za vhodne cene sadja in zelenjave, obenem pa ohrani trenutni razpored uvoza; Komisijo kljub temu poziva, naj čim prej uvede spremembe, potrebne za izboljšanje delovanja sistema;

| 38. | zlasti poudarja, da zapleten sistem za vhodne cene, ki velja za uvoz paradižnika iz Maroka, povzroča težave; zato poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ustrezne spremembe; |
| --- | --- |

38.

zlasti poudarja, da zapleten sistem za vhodne cene, ki velja za uvoz paradižnika iz Maroka, povzroča težave; zato poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ustrezne spremembe;

| 39. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi sporazuma EU-Maroko; poudarja, da je evropski trg skoraj v celoti odprt za uvoz iz Maroka, za nekatere kmetijske proizvode pa še vedno veljajo kvote na izvoz iz EU, vključno s pomembnimi proizvodi, kot je pečkato sadje; |
| --- | --- |

39.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi sporazuma EU-Maroko; poudarja, da je evropski trg skoraj v celoti odprt za uvoz iz Maroka, za nekatere kmetijske proizvode pa še vedno veljajo kvote na izvoz iz EU, vključno s pomembnimi proizvodi, kot je pečkato sadje;

| 40. | obžaluje, da na pogajanjih o kmetijskem poglavju pridružitvenega sporazuma z Marokom niso bila dana jamstva glede spoštovanja preferenčnih uvoznih kvot ali vhodnih cen, ki veljajo za maroški izvoz; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da na pogajanjih o kmetijskem poglavju pridružitvenega sporazuma z Marokom niso bila dana jamstva glede spoštovanja preferenčnih uvoznih kvot ali vhodnih cen, ki veljajo za maroški izvoz;

| 41. | poziva Komisijo, naj spoštuje svoje obveze glede sektorja sladkorja EU ter odpravi sistematične koncesije za sladkor v dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih; v zvezi s tem upošteva pobude v sektorju sladkorja, ki povečujejo njegovo konkurenčnost, hkrati pa izboljšujejo njegovo okoljsko trajnost in s podeljevanjem preferenc državam AKP in najmanj razvitim državam prispevajo k razvojni agendi EU; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj spoštuje svoje obveze glede sektorja sladkorja EU ter odpravi sistematične koncesije za sladkor v dvostranskih in večstranskih trgovinskih pogajanjih; v zvezi s tem upošteva pobude v sektorju sladkorja, ki povečujejo njegovo konkurenčnost, hkrati pa izboljšujejo njegovo okoljsko trajnost in s podeljevanjem preferenc državam AKP in najmanj razvitim državam prispevajo k razvojni agendi EU;

| 42. | poudarja, da bodo dodatna dvostranska dovoljenja za dostop na trg sladkorja EU za tretje države (recimo države iz Latinske Amerike in Ukrajino) destabilizirala trg sladkorja EU in zmanjšala preferenčno obravnavo najmanj razvitih držav in držav AKP; je še bolj zaskrbljen, ker takšne ugodnosti, ko jih prejmejo države neto uvoznice, spodbujajo izmenjevalne mehanizme; poziva Komisijo, naj bodo sladkor in izdelki iz sladkorja, vključno z etanolom, še naprej izključeni iz dvostranskih pogajanj; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bodo dodatna dvostranska dovoljenja za dostop na trg sladkorja EU za tretje države (recimo države iz Latinske Amerike in Ukrajino) destabilizirala trg sladkorja EU in zmanjšala preferenčno obravnavo najmanj razvitih držav in držav AKP; je še bolj zaskrbljen, ker takšne ugodnosti, ko jih prejmejo države neto uvoznice, spodbujajo izmenjevalne mehanizme; poziva Komisijo, naj bodo sladkor in izdelki iz sladkorja, vključno z etanolom, še naprej izključeni iz dvostranskih pogajanj;

| 43. | poziva Komisijo, naj bo pozorna na izogibanje uvoznim dajatvam za etanol, saj v EU vstopajo čedalje večje količine etanola v obliki mešanic z zelo nizko uvozno dajatvijo; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj bo pozorna na izogibanje uvoznim dajatvam za etanol, saj v EU vstopajo čedalje večje količine etanola v obliki mešanic z zelo nizko uvozno dajatvijo;

| 44. | poziva Komisijo, naj v sporazumih o območju proste trgovine med EU in državami z velikimi zmogljivostmi v kmetijski proizvodnji in izvozu (npr. Mercosour) zagotovi simetrične tarifne koncesije; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v sporazumih o območju proste trgovine med EU in državami z velikimi zmogljivostmi v kmetijski proizvodnji in izvozu (npr. Mercosour) zagotovi simetrične tarifne koncesije;

| 45. | podpira ponovni začetek pogajanj o izjemno pomembnem pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, ki bi vplival na 700 milijonov ljudi in ki bi bil najambicioznejši dvoregijski sporazum na svetu, ter zato poudarja, da je treba Parlament vključiti v vse faze pogajanj; |
| --- | --- |

45.

podpira ponovni začetek pogajanj o izjemno pomembnem pridružitvenem sporazumu EU-Mercosur, ki bi vplival na 700 milijonov ljudi in ki bi bil najambicioznejši dvoregijski sporazum na svetu, ter zato poudarja, da je treba Parlament vključiti v vse faze pogajanj;

| 46. | meni, da je nesprejemljivo, da se je Komisija ponovno začela pogajati z Mercosurjem brez objave podrobne ocene učinka in brez ustrezne politične razprave s Svetom in Parlamentom; zahteva, naj se izdela študija o posledicah, ki jih bodo ta pogajanja imela na kmetijsko proizvodnjo in evropske regije, ter naj se o njej razpravlja pred kakršno koli izmenjavo tarifnih ponudb med Unijo in Mercosurjem; opozarja, da so pogajanja za kmetijstvo pomembna, zato jih je treba povezati s pogajalskim krogom iz Dohe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pogajanj z Mercosurjem ne konča pred zaključkom pogajalskega kroga STO, kot to določa njen mandat; poziva Komisijo, naj Svet in Evropski parlament pravočasno obvešča o poteku pogajanj z Mercosurjem in naj v prihodnje pred začetkom trgovinskih pogajanj o tem obvesti Svet in Parlament; |
| --- | --- |

46.

meni, da je nesprejemljivo, da se je Komisija ponovno začela pogajati z Mercosurjem brez objave podrobne ocene učinka in brez ustrezne politične razprave s Svetom in Parlamentom; zahteva, naj se izdela študija o posledicah, ki jih bodo ta pogajanja imela na kmetijsko proizvodnjo in evropske regije, ter naj se o njej razpravlja pred kakršno koli izmenjavo tarifnih ponudb med Unijo in Mercosurjem; opozarja, da so pogajanja za kmetijstvo pomembna, zato jih je treba povezati s pogajalskim krogom iz Dohe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pogajanj z Mercosurjem ne konča pred zaključkom pogajalskega kroga STO, kot to določa njen mandat; poziva Komisijo, naj Svet in Evropski parlament pravočasno obvešča o poteku pogajanj z Mercosurjem in naj v prihodnje pred začetkom trgovinskih pogajanj o tem obvesti Svet in Parlament;

| 47. | je globoko zaskrbljen zaradi učinka, ki bi ga lahko imel morebitni pridružitveni sporazum z Mercosurjem na celoten kmetijski sektor EU, če sklepamo po prošnji Mercosurja iz marca 2006 po dostopu do kmetijskega trga EU, v katerem so bile zahteve, ki so precej obsežnejše od že tako izdatne ponudbe EU iz leta 2004; zato meni, da je treba koncesije pregledati tako, da se bodo zaščitili interesi naših kmetov; |
| --- | --- |

47.

je globoko zaskrbljen zaradi učinka, ki bi ga lahko imel morebitni pridružitveni sporazum z Mercosurjem na celoten kmetijski sektor EU, če sklepamo po prošnji Mercosurja iz marca 2006 po dostopu do kmetijskega trga EU, v katerem so bile zahteve, ki so precej obsežnejše od že tako izdatne ponudbe EU iz leta 2004; zato meni, da je treba koncesije pregledati tako, da se bodo zaščitili interesi naših kmetov;

| 48. | meni, da stališče novih držav članic ni bilo upoštevano v pogajanjih med EU in Mercosurjem ki so potekala v skladu z mandatom Sveta iz leta 1999; |
| --- | --- |

48.

meni, da stališče novih držav članic ni bilo upoštevano v pogajanjih med EU in Mercosurjem ki so potekala v skladu z mandatom Sveta iz leta 1999;

| 49. | ugotavlja, da imajo kmetijska gospodarstva v državah Mercosurja precej nižje stroške proizvodnje, vključno s stroški zemljišč, delovne sile in drugimi kapitalskimi stroški, in da proizvajalcem iz držav Mercosurja ni treba izpolnjevati enakih standardov v zvezi z okoljem, dobrim počutjem živali, varnostjo hrane in fitosanitarnimi ukrepi kot proizvajalci iz EU; poudarja, da je treba doseči uravnotežen rezultat za obe strani tako, da se med pogajanji v celoti upoštevajo njegove posledice in vplivi, zlasti na okoljska in socialna vprašanja; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka posledic, ki bi jih takšen sporazum lahko imel za kmetijski sektor; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da imajo kmetijska gospodarstva v državah Mercosurja precej nižje stroške proizvodnje, vključno s stroški zemljišč, delovne sile in drugimi kapitalskimi stroški, in da proizvajalcem iz držav Mercosurja ni treba izpolnjevati enakih standardov v zvezi z okoljem, dobrim počutjem živali, varnostjo hrane in fitosanitarnimi ukrepi kot proizvajalci iz EU; poudarja, da je treba doseči uravnotežen rezultat za obe strani tako, da se med pogajanji v celoti upoštevajo njegove posledice in vplivi, zlasti na okoljska in socialna vprašanja; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka posledic, ki bi jih takšen sporazum lahko imel za kmetijski sektor;

| 50. | meni, da raven povezanosti trgov v carinski uniji Mercosur trenutno ne zagotavlja zadostnega pretoka uvoženega blaga v regiji; meni, da sporazum brez določb o popolnem in dejanskem pretoku kmetijskih izdelkov iz EU na območju Mercosurja nima dejanske dodane vrednosti; |
| --- | --- |

50.

meni, da raven povezanosti trgov v carinski uniji Mercosur trenutno ne zagotavlja zadostnega pretoka uvoženega blaga v regiji; meni, da sporazum brez določb o popolnem in dejanskem pretoku kmetijskih izdelkov iz EU na območju Mercosurja nima dejanske dodane vrednosti;

| 51. | obžaluje, da je državam, ki izvažajo banane v EU, Komisija nedavno podelila tarifne koncesije; poziva k pregledu pomoči, ki jo prejemajo evropski proizvajalci iz programov pomoči za najbolj oddaljene regije (POSEI), da bi se proizvajalcem nadomestila škoda zaradi vplivov, ki jih ima to znižanje tarif na cene na trgu EU; vendar meni, da je treba na podobnih trgovinskih pogajanjih v prihodnje upoštevati interese proizvajalcev iz Unije in držav AKP, da ti sektorji, ki zaposlujejo mnogo ljudi, ne bodo oslabljeni; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da je državam, ki izvažajo banane v EU, Komisija nedavno podelila tarifne koncesije; poziva k pregledu pomoči, ki jo prejemajo evropski proizvajalci iz programov pomoči za najbolj oddaljene regije (POSEI), da bi se proizvajalcem nadomestila škoda zaradi vplivov, ki jih ima to znižanje tarif na cene na trgu EU; vendar meni, da je treba na podobnih trgovinskih pogajanjih v prihodnje upoštevati interese proizvajalcev iz Unije in držav AKP, da ti sektorji, ki zaposlujejo mnogo ljudi, ne bodo oslabljeni;

| 52. | poudarja, da vrsta poročil Urada za prehrano in veterinarstvo poudarja, da brazilska govedina ne izpolnjuje proizvodnih in potrošniških standardov EU za varnost hrane, identifikacijo in sledljivost živali, zdravja živali in nadzora bolezni; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da vrsta poročil Urada za prehrano in veterinarstvo poudarja, da brazilska govedina ne izpolnjuje proizvodnih in potrošniških standardov EU za varnost hrane, identifikacijo in sledljivost živali, zdravja živali in nadzora bolezni;

| 53. | opozarja Komisijo na različna poročila, ki jih je objavila Brazilska nacionalna agencija za sanitarni nadzor (Anvisa), o vsesplošni uporabi pesticidov v Braziliji, ki so prepovedani v EU in skoraj povsod po svetu, ki opozarjajo na to, da je njihova uporaba zelo nevarna za zdravje; |
| --- | --- |

53.

opozarja Komisijo na različna poročila, ki jih je objavila Brazilska nacionalna agencija za sanitarni nadzor (Anvisa), o vsesplošni uporabi pesticidov v Braziliji, ki so prepovedani v EU in skoraj povsod po svetu, ki opozarjajo na to, da je njihova uporaba zelo nevarna za zdravje;

| 54. | je zelo zaskrbljen zaradi politike, ki jo trenutno izvaja Argentina, saj omejuje uvoz prehrambenih izdelkov, ki konkurirajo domači proizvodnji, kar je kršitev obveznosti WTO; poudarja, da argentinski neavtomatični sistem uvoznih dovoljenj slabo vpliva na izvoz EU tudi brez teh ukrepov; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebno, da se bodo ukrepi, ki nasprotujejo duhu pogajanj o sporazumu med EU in Mercosurjem, dejansko prenehali izvajati; |
| --- | --- |

54.

je zelo zaskrbljen zaradi politike, ki jo trenutno izvaja Argentina, saj omejuje uvoz prehrambenih izdelkov, ki konkurirajo domači proizvodnji, kar je kršitev obveznosti WTO; poudarja, da argentinski neavtomatični sistem uvoznih dovoljenj slabo vpliva na izvoz EU tudi brez teh ukrepov; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebno, da se bodo ukrepi, ki nasprotujejo duhu pogajanj o sporazumu med EU in Mercosurjem, dejansko prenehali izvajati;

| 55. | je zaskrbljen zaradi popuščanja v evro-sredozemskih sporazumih glede sadja in zelenjave; opozarja na to, da mora komplementarni proizvodni koledar držav na jugu in severu Sredozemlja še naprej voditi liberalizacijo kmetijskih izmenjav v okviru Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

55.

je zaskrbljen zaradi popuščanja v evro-sredozemskih sporazumih glede sadja in zelenjave; opozarja na to, da mora komplementarni proizvodni koledar držav na jugu in severu Sredozemlja še naprej voditi liberalizacijo kmetijskih izmenjav v okviru Unije za Sredozemlje;

| 56. | poudarja, da mora tobačne proizvode urejati strog regulativni okvir, zakonska ureditev sestavin v tobačnih proizvodih na ravni EU in na mednarodni ravni pa mora slediti sorazmernemu in na tveganjih temelječemu pristopu, ki bo zasnovan na znanstvenih dokazih; svari pred kakršnimi koli neznanstvenimi prepovedmi sestavin, kar bi lahko imelo resne socialno-ekonomske posledice za pridelovalce (orientalskega in burley) tobaka v EU, ne bi pa koristilo javnemu zdravju; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da mora tobačne proizvode urejati strog regulativni okvir, zakonska ureditev sestavin v tobačnih proizvodih na ravni EU in na mednarodni ravni pa mora slediti sorazmernemu in na tveganjih temelječemu pristopu, ki bo zasnovan na znanstvenih dokazih; svari pred kakršnimi koli neznanstvenimi prepovedmi sestavin, kar bi lahko imelo resne socialno-ekonomske posledice za pridelovalce (orientalskega in burley) tobaka v EU, ne bi pa koristilo javnemu zdravju;

| 57. | poziva Komisijo, naj na pogajanjih o trgovinskih sporazumih EU, tudi s Kanado in Ukrajino, upošteva interese državljanov EU in ohrani odprtost ter Parlament redno obvešča o napredku pogajanj; obžaluje, da Komisija Parlamenta doslej še ni obvestila o pogajanjih za prostotrgovinski sporazum med EU in Kanado, čeprav so se začela že oktobra 2009; zato poziva Komisijo, naj Parlament in pristojne odbore izčrpno obvešča o vsakem nadaljnjem krogu pogajanj; poleg tega je zaskrbljen, da bi morebiti Komisija v pogajanjih popuščala, zlasti na področjih odprtja trga, gensko spremenjenih organizmov, mleka, varstva intelektualne lastnine in označevanja porekla ter poziva Komisijo, naj ne pristane na koncesije, ki bi lahko negativno vplivale na evropsko kmetijstvo; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj na pogajanjih o trgovinskih sporazumih EU, tudi s Kanado in Ukrajino, upošteva interese državljanov EU in ohrani odprtost ter Parlament redno obvešča o napredku pogajanj; obžaluje, da Komisija Parlamenta doslej še ni obvestila o pogajanjih za prostotrgovinski sporazum med EU in Kanado, čeprav so se začela že oktobra 2009; zato poziva Komisijo, naj Parlament in pristojne odbore izčrpno obvešča o vsakem nadaljnjem krogu pogajanj; poleg tega je zaskrbljen, da bi morebiti Komisija v pogajanjih popuščala, zlasti na področjih odprtja trga, gensko spremenjenih organizmov, mleka, varstva intelektualne lastnine in označevanja porekla ter poziva Komisijo, naj ne pristane na koncesije, ki bi lahko negativno vplivale na evropsko kmetijstvo;

| 58. | je zaskrbljen zaradi možnosti koncesij za žita v okviru pogajanj z Ukrajino, saj je ukrajinska proizvodnja zelo konkurenčna, Ukrajina pa je že največji uporabnik kvot z znižanimi dajatvami za žita (pšenica in ječmen), namenjenih tretjim državam; poziva torej Komisijo, naj omeji svojo ponudbo v tem sektorju. |
| --- | --- |

58.

je zaskrbljen zaradi možnosti koncesij za žita v okviru pogajanj z Ukrajino, saj je ukrajinska proizvodnja zelo konkurenčna, Ukrajina pa je že največji uporabnik kvot z znižanimi dajatvami za žita (pšenica in ječmen), namenjenih tretjim državam; poziva torej Komisijo, naj omeji svojo ponudbo v tem sektorju.

| 59. | ponovno potrjuje, da je trgovina s kmetijskimi proizvodi pomembna za gospodarski razvoj in zmanjšanje revščine v državah v razvoju; poziva EU, naj državam AKP pomaga pri prilagajanju na čedalje večjo svetovno konkurenco; |
| --- | --- |

59.

ponovno potrjuje, da je trgovina s kmetijskimi proizvodi pomembna za gospodarski razvoj in zmanjšanje revščine v državah v razvoju; poziva EU, naj državam AKP pomaga pri prilagajanju na čedalje večjo svetovno konkurenco;

| 60. | poziva Komisijo, naj to resolucijo upošteva pri pripravi in vodenju njene prihodnje trgovinske strategije; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj to resolucijo upošteva pri pripravi in vodenju njene prihodnje trgovinske strategije;

*

* *

| 61. | naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

61.

naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(2)  UL C 286 E, 22.10.2011, str. 1.

(3)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 25.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0286.

(5)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(6)  UL L 194, 18.7.2001, str. 26.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/58

---

Torek, 8. marec 2011Primanjkljaj beljakovin v EU

P7_TA(2011)0084

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2010 z naslovom „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ (KOM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2010 z naslovom „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ (KOM(2010)0672),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2010 z naslovom Drugi časovni načrt za TSE. Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015 (KOM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2010 z naslovom Drugi časovni načrt za TSE. Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010–2015 (KOM(2010)0384),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 93/355/EGS (1) z dne 8. junija 1993 o sklenitvi Memoranduma o soglasju glede nekaterih oljnic med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), v katerega je vključen sporazum Blair House Agreement, ki določa zgornjo mejo za proizvodnjo oljnic in stročnic v Evropski uniji ter posebne tarife za te pridelke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 93/355/EGS (1) z dne 8. junija 1993 o sklenitvi Memoranduma o soglasju glede nekaterih oljnic med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), v katerega je vključen sporazum Blair House Agreement, ki določa zgornjo mejo za proizvodnjo oljnic in stročnic v Evropski uniji ter posebne tarife za te pridelke,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Evaluation of Measures applied under the Common Agricultural Policy to the protein crop sector“ (Ocena ukrepov, izvedenih za sektor stročnic v okviru skupne kmetijske politike (2)), ki ga je Komisiji novembra 2009 predložila organizacija LMC International, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Evaluation of Measures applied under the Common Agricultural Policy to the protein crop sector“ (Ocena ukrepov, izvedenih za sektor stročnic v okviru skupne kmetijske politike (2)), ki ga je Komisiji novembra 2009 predložila organizacija LMC International,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1431/82 o določitvi posebnih ukrepov za grah, bob in sladko lupino (3), Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce nekaterih poljščin (4), ki sta določili posebne ukrepe v zvezi s stročnicami ter uvedli maksimalno zajamčeno površino, Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (5) in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6), zlasti členov 76 do 78 te uredbe, ki predvidevajo postopno odpravo posebne podpore za stročnice, ter Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 (7), ki je podrobno določila pravila v zvezi s premijami za stročnice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1431/82 o določitvi posebnih ukrepov za grah, bob in sladko lupino (3), Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce nekaterih poljščin (4), ki sta določili posebne ukrepe v zvezi s stročnicami ter uvedli maksimalno zajamčeno površino, Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (5) in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (6), zlasti členov 76 do 78 te uredbe, ki predvidevajo postopno odpravo posebne podpore za stročnice, ter Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 (7), ki je podrobno določila pravila v zvezi s premijami za stročnice,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2009 (8) o dajanju krme v promet in njeni uporabi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2009 (8) o dajanju krme v promet in njeni uporabi,

| — | ob upoštevanju člena 68 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009, ki državam članicam dovoljuje, da dodelijo podporo za stročnice na svojem ozemlju, in ki ga uporabljajo predvsem Francija, Španija, Poljska in Finska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 68 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009, ki državam članicam dovoljuje, da dodelijo podporo za stročnice na svojem ozemlju, in ki ga uporabljajo predvsem Francija, Španija, Poljska in Finska,

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja iz leta 2007 z naslovom „Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja iz leta 2007 z naslovom „Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production“,

| — | ob upoštevanju priporočil o vlogi raziskav ter lokalnih znanj in vedenj, vključno z vlogo stročnic, ki so zapisana v poročilu o svetovni preskrbi s hrano z naslovom Mednarodna ocena znanja, znanosti in tehnologije v kmetijstvu (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology – IAASTD), ki so jo izvedli Program ZN za razvoj, Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo ter Svetovna banka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil o vlogi raziskav ter lokalnih znanj in vedenj, vključno z vlogo stročnic, ki so zapisana v poročilu o svetovni preskrbi s hrano z naslovom Mednarodna ocena znanja, znanosti in tehnologije v kmetijstvu (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology – IAASTD), ki so jo izvedli Program ZN za razvoj, Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo ter Svetovna banka,

| — | ob upoštevanju študij na pobudo Odbora Evropskega parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki so bile predstavljene na delavnici 11. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij na pobudo Odbora Evropskega parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki so bile predstavljene na delavnici 11. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (9),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0026/2011),

Osnovna dejstva o pomanjkanju beljakovin: ponudba, povpraševanje in mednarodna trgovina

| A. | ker se trenutno stročnice v EU gojijo le na 3 % ornih zemljišč Unije in ker se s proizvodnjo stročnic zagotovi le 30 % stročnic, potrebnih za živinsko krmo v EU, pri čemer se v zadnjem desetletju to pomanjkanje še povečuje, |
| --- | --- |

A.

ker se trenutno stročnice v EU gojijo le na 3 % ornih zemljišč Unije in ker se s proizvodnjo stročnic zagotovi le 30 % stročnic, potrebnih za živinsko krmo v EU, pri čemer se v zadnjem desetletju to pomanjkanje še povečuje,

| B. | ker v nekaterih državah članicah vsako leto ostajajo velika območja neobdelanih kmetijskih površin, s čimer se trati njihov proizvodni potencial, |
| --- | --- |

B.

ker v nekaterih državah članicah vsako leto ostajajo velika območja neobdelanih kmetijskih površin, s čimer se trati njihov proizvodni potencial,

| C. | ker je to pomembno pomanjkanje v proizvodnji stročnic z zgodovinskega vidika povezano s preteklimi mednarodnimi trgovinskimi sporazumi, zlasti z Združenimi državami Amerike, v skladu s katerimi je lahko EU zaščitila svojo proizvodnjo žit v zameno za dajatev prost uvoz stročnic in oljnic v EU (splošni sporazum o tarifah in trgovini GATT in sporazum Blair House iz leta 1992); ker je bilo to povezano z velikim napredkom v zmogljivosti pri proizvodnji stročnic in uporabi novih tehnologij zunaj EU, zaradi česar so bili evropski kmetje, za katere pridelava stročnic ni bila ekonomsko zanimiva, manj konkurenčni, |
| --- | --- |

C.

ker je to pomembno pomanjkanje v proizvodnji stročnic z zgodovinskega vidika povezano s preteklimi mednarodnimi trgovinskimi sporazumi, zlasti z Združenimi državami Amerike, v skladu s katerimi je lahko EU zaščitila svojo proizvodnjo žit v zameno za dajatev prost uvoz stročnic in oljnic v EU (splošni sporazum o tarifah in trgovini GATT in sporazum Blair House iz leta 1992); ker je bilo to povezano z velikim napredkom v zmogljivosti pri proizvodnji stročnic in uporabi novih tehnologij zunaj EU, zaradi česar so bili evropski kmetje, za katere pridelava stročnic ni bila ekonomsko zanimiva, manj konkurenčni,

| D. | ker je 70 % (42 milijonov ton v letu 2009) z beljakovinami bogatih surovin, zlasti sojine moke, uvoženih predvsem iz Brazilije, Argentine in ZDA; ker je približno 60 % tega uvoza (26 milijonov ton) stranskih proizvodov iz pridobivanja rastlinskega olja in se uporablja za moke, zlasti za sojino moko za živinsko krmo, |
| --- | --- |

D.

ker je 70 % (42 milijonov ton v letu 2009) z beljakovinami bogatih surovin, zlasti sojine moke, uvoženih predvsem iz Brazilije, Argentine in ZDA; ker je približno 60 % tega uvoza (26 milijonov ton) stranskih proizvodov iz pridobivanja rastlinskega olja in se uporablja za moke, zlasti za sojino moko za živinsko krmo,

| E. | ker evropska industrija krmnih mešanic zaradi nizke proizvodnje stročnic vsako leto porabi le 2 milijona ton stročnic, medtem ko bi jih po svojih ocenah lahko porabila okrog 20 milijonov letno, |
| --- | --- |

E.

ker evropska industrija krmnih mešanic zaradi nizke proizvodnje stročnic vsako leto porabi le 2 milijona ton stročnic, medtem ko bi jih po svojih ocenah lahko porabila okrog 20 milijonov letno,

| F. | ker temu uvozu ustreza približno 20 milijonov hektarjev obdelovalnih površin zunaj EU ali več kot 10 % orne zemlje EU in ker tej proizvodnji ni treba upoštevati enako strogih okoljskih in zdravstvenih predpisov ter predpisov o gensko spremenjenih organizmih, kot jih mora evropska proizvodnja, |
| --- | --- |

F.

ker temu uvozu ustreza približno 20 milijonov hektarjev obdelovalnih površin zunaj EU ali več kot 10 % orne zemlje EU in ker tej proizvodnji ni treba upoštevati enako strogih okoljskih in zdravstvenih predpisov ter predpisov o gensko spremenjenih organizmih, kot jih mora evropska proizvodnja,

| G. | ker pojav novih kupcev za dobavitelje iz Južne Amerike, zlasti Kitajske, ki imajo nižje zahteve od Evropske unije glede proizvodnih pogojev in slabo pregledno strategijo oskrbe, lahko srednjeročno oslabi stabilnost trgov in oskrbo Unije, |
| --- | --- |

G.

ker pojav novih kupcev za dobavitelje iz Južne Amerike, zlasti Kitajske, ki imajo nižje zahteve od Evropske unije glede proizvodnih pogojev in slabo pregledno strategijo oskrbe, lahko srednjeročno oslabi stabilnost trgov in oskrbo Unije,

| H. | ker je ves živinorejski sektor EU občutljiv na nihanja cen in izkrivljanje razmer v trgovini ter je odvisen od cenovno dostopnih in visokokakovostnih uvoženih stročnic; ker konkurenčnost sektorja spodkopavajo dodatni stroški uvoza stročnic za krmo, ki so nastali, ker EU nima tehnične rešitve za sedanjo politiko ničelne tolerance do sledi nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov, |
| --- | --- |

H.

ker je ves živinorejski sektor EU občutljiv na nihanja cen in izkrivljanje razmer v trgovini ter je odvisen od cenovno dostopnih in visokokakovostnih uvoženih stročnic; ker konkurenčnost sektorja spodkopavajo dodatni stroški uvoza stročnic za krmo, ki so nastali, ker EU nima tehnične rešitve za sedanjo politiko ničelne tolerance do sledi nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov,

| I. | ker pomanjkanje uvoza soje in koruze živinorejskemu sektorju in sektorju krmil EU nalaga dodatne stroške ter ogroža ekonomsko upravičenost domače proizvodnje mesa, |
| --- | --- |

I.

ker pomanjkanje uvoza soje in koruze živinorejskemu sektorju in sektorju krmil EU nalaga dodatne stroške ter ogroža ekonomsko upravičenost domače proizvodnje mesa,

| J. | ker je zaradi majhnega deleža v EU pridelanih krmnih metuljnic (lucerna, detelja, turška detelja ...) in stročnic (grah, soja, volčji bob, krmni bob, grašica ...) število raziskovalnih programov na področju stročnic v EU padlo s 50 v letu 1980 na 15 v letu 2010 in ker se zanemarjata usposabljanje in pridobivanje praktičnih izkušenj v zvezi z domačo proizvodnjo stročnic, posledica tega pa je nizka stopnja inovacij in proizvodnje semen, ki so prilagojena regionalnim razmeram v EU, |
| --- | --- |

J.

ker je zaradi majhnega deleža v EU pridelanih krmnih metuljnic (lucerna, detelja, turška detelja ...) in stročnic (grah, soja, volčji bob, krmni bob, grašica ...) število raziskovalnih programov na področju stročnic v EU padlo s 50 v letu 1980 na 15 v letu 2010 in ker se zanemarjata usposabljanje in pridobivanje praktičnih izkušenj v zvezi z domačo proizvodnjo stročnic, posledica tega pa je nizka stopnja inovacij in proizvodnje semen, ki so prilagojena regionalnim razmeram v EU,

| K. | ker je EU zelo odvisna od sojinih semen in koruze, ki se uvažajo iz tretjih držav, in ker bi vsaka prekinitev dobave teh proizvodov zaradi najmanjše prisotnosti nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov imela velike stroškovne posledice za evropsko industrijo krme, |
| --- | --- |

K.

ker je EU zelo odvisna od sojinih semen in koruze, ki se uvažajo iz tretjih držav, in ker bi vsaka prekinitev dobave teh proizvodov zaradi najmanjše prisotnosti nedovoljenih gensko spremenjenih organizmov imela velike stroškovne posledice za evropsko industrijo krme,

| L. | ker ima raziskovalna politika možnosti za uspeh le na srednji ali dolgi rok, kar pa trenutno ne velja za stročnice, |
| --- | --- |

L.

ker ima raziskovalna politika možnosti za uspeh le na srednji ali dolgi rok, kar pa trenutno ne velja za stročnice,

| M. | ker bi se lahko izgubilo znanje kmetov o sonaravnih praksah, ki z uravnoteženim kolobarjenjem posevkov in ustrezno rabo travinja povezujejo poljedelstvo in živinorejo, in ker posledično stročnice iz domače proizvodnje niso dovolj kakovostne za krmne mešanice v različnih živinorejskih sektorjih, |
| --- | --- |

M.

ker bi se lahko izgubilo znanje kmetov o sonaravnih praksah, ki z uravnoteženim kolobarjenjem posevkov in ustrezno rabo travinja povezujejo poljedelstvo in živinorejo, in ker posledično stročnice iz domače proizvodnje niso dovolj kakovostne za krmne mešanice v različnih živinorejskih sektorjih,

| N. | ker je zaradi trajnostnega vključevanja stročnic v pridelovalne sisteme treba v kratkem času izboljšati prihodke od te proizvodnje, zlasti s posebno podporo SKP, |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi trajnostnega vključevanja stročnic v pridelovalne sisteme treba v kratkem času izboljšati prihodke od te proizvodnje, zlasti s posebno podporo SKP,

Osnovne ugotovitve o prednostih zmanjševanja pomanjkanja beljakovin

| O. | ker bi lahko ponovna vzpostavitev ravnovesja med ponudbo in porabo žit, stročnic in oljnic v EU prinesla velike gospodarske koristi za kmete ter prehrambeno industrijo in industrijo krme, hkrati pa bi se izboljšala pestrost zdrave in kakovostne prehrane za potrošnike, če bi se v okviru prihajajoče reforme SKP v celoti soočili z vsemi izzivi, ki jih je v svojem sporočilu izpostavila Komisija, |
| --- | --- |

O.

ker bi lahko ponovna vzpostavitev ravnovesja med ponudbo in porabo žit, stročnic in oljnic v EU prinesla velike gospodarske koristi za kmete ter prehrambeno industrijo in industrijo krme, hkrati pa bi se izboljšala pestrost zdrave in kakovostne prehrane za potrošnike, če bi se v okviru prihajajoče reforme SKP v celoti soočili z vsemi izzivi, ki jih je v svojem sporočilu izpostavila Komisija,

| P. | ker bi bilo treba za spodbujanje porabe žit, stročnic in oljnic za prehrano ljudi uporabiti vse možnosti, ki jih ponujajo različni ukrepi za promocijo, in jih v okviru sistema za kakovost kmetijskih proizvodov za geografske ali tradicionalne proizvode še bolj zaščititi in s tem pomagati pri ohranjanju lokalnih in regionalnih živil iz teh surovin, |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba za spodbujanje porabe žit, stročnic in oljnic za prehrano ljudi uporabiti vse možnosti, ki jih ponujajo različni ukrepi za promocijo, in jih v okviru sistema za kakovost kmetijskih proizvodov za geografske ali tradicionalne proizvode še bolj zaščititi in s tem pomagati pri ohranjanju lokalnih in regionalnih živil iz teh surovin,

| Q. | ker proizvodnja stročnic v kontekstu podnebnih sprememb lahko prispeva k zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov, in sicer zaradi asimilacije in fiksacije dušika v tleh (do 100 kg N/ha na mesec) in posledičnega zmanjšanja porabe sintetičnih dušikovih gnojil, ki vsebujejo dušikov oksid, katerega moč segrevanja je 310 krat večja od ogljikovega dioksida, |
| --- | --- |

Q.

ker proizvodnja stročnic v kontekstu podnebnih sprememb lahko prispeva k zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov, in sicer zaradi asimilacije in fiksacije dušika v tleh (do 100 kg N/ha na mesec) in posledičnega zmanjšanja porabe sintetičnih dušikovih gnojil, ki vsebujejo dušikov oksid, katerega moč segrevanja je 310 krat večja od ogljikovega dioksida,

| R. | ker je program EU „GL-pro“ pokazal znatno zmanjšanje emisij CO2 (10-15 %) ter zmanjšanje proizvodnje ozona, če se vsaka štiri leta v kolobarjenje vključi gojenje stročnic, |
| --- | --- |

R.

ker je program EU „GL-pro“ pokazal znatno zmanjšanje emisij CO2 (10-15 %) ter zmanjšanje proizvodnje ozona, če se vsaka štiri leta v kolobarjenje vključi gojenje stročnic,

| S. | ker prispeva večji delež pridelave stročnic na ornih zemljiščih v okviru okrepljenih sistemov kolobarjenja posevkov z vidika rodovitnosti tal k bolj uravnoteženemu skladiščenju hranil, manjši kislosti tal, boljši odpornosti proti boleznim in boljši strukturi tal (vključno z energijsko učinkovitejšo obdelavo tal), zmanjšanju uporabe pesticidov ter večji biotski raznovrstnosti, ugodni za opraševanje, |
| --- | --- |

S.

ker prispeva večji delež pridelave stročnic na ornih zemljiščih v okviru okrepljenih sistemov kolobarjenja posevkov z vidika rodovitnosti tal k bolj uravnoteženemu skladiščenju hranil, manjši kislosti tal, boljši odpornosti proti boleznim in boljši strukturi tal (vključno z energijsko učinkovitejšo obdelavo tal), zmanjšanju uporabe pesticidov ter večji biotski raznovrstnosti, ugodni za opraševanje,

| T. | ker je število kultur v kolobarjenju dejavnik za zmanjšanje nevarnosti pojava bolezni in širjenje plevela ter posledično potrebe po uporabi pesticidov in ker lahko pri kolobarjenju večjega števila kultur višji odstotek stročnic na ornih zemljiščih prispeva k 10 % zmanjšanju porabe energije, |
| --- | --- |

T.

ker je število kultur v kolobarjenju dejavnik za zmanjšanje nevarnosti pojava bolezni in širjenje plevela ter posledično potrebe po uporabi pesticidov in ker lahko pri kolobarjenju večjega števila kultur višji odstotek stročnic na ornih zemljiščih prispeva k 10 % zmanjšanju porabe energije,

| U. | ker lahko z vidika upravljanja vode zlasti proizvodnja živinske krme iz stročnic – npr. trajnih travno-deteljnih mešanic ali mešanic žit in stročnic – in trajna pokritost tal znatno zmanjšata odtekanje hranil, zlasti nitratov in fosfatov, v podzemno vodo, |
| --- | --- |

U.

ker lahko z vidika upravljanja vode zlasti proizvodnja živinske krme iz stročnic – npr. trajnih travno-deteljnih mešanic ali mešanic žit in stročnic – in trajna pokritost tal znatno zmanjšata odtekanje hranil, zlasti nitratov in fosfatov, v podzemno vodo,

| V. | ker bo z vidika kmetijske biotske raznovrstnosti uporaba stročnic, ki so prilagojene podnebnim razmeram v Evropi, npr. fižola, soje, graha, leče, volčjega boba, čičerike, lucerne, detelje, facelije (Phacelia spp), navadne nokote (Lotus corniculatos) in navadne turške detelje, bistveno stabilizirala in povečala raznovrstnost kmetijske pridelave, |
| --- | --- |

V.

ker bo z vidika kmetijske biotske raznovrstnosti uporaba stročnic, ki so prilagojene podnebnim razmeram v Evropi, npr. fižola, soje, graha, leče, volčjega boba, čičerike, lucerne, detelje, facelije (Phacelia spp), navadne nokote (Lotus corniculatos) in navadne turške detelje, bistveno stabilizirala in povečala raznovrstnost kmetijske pridelave,

| W. | ker je treba z vidika proizvodnje beljakovin in varnosti svetovne preskrbe s hrano doseči boljše ravnotežje med proizvodnjo rastlinskih in živalskih beljakovin, zlasti glede na količino porabljene energije, vode in zunanjih vložkov za potrebe intenzivne proizvodnje živalskih beljakovin v primerjavi s proizvodnjo stročnic za prehrano ljudi, ravnotežje v prehrani na svetovni ravni pa mora ostati glavno vodilo, |
| --- | --- |

W.

ker je treba z vidika proizvodnje beljakovin in varnosti svetovne preskrbe s hrano doseči boljše ravnotežje med proizvodnjo rastlinskih in živalskih beljakovin, zlasti glede na količino porabljene energije, vode in zunanjih vložkov za potrebe intenzivne proizvodnje živalskih beljakovin v primerjavi s proizvodnjo stročnic za prehrano ljudi, ravnotežje v prehrani na svetovni ravni pa mora ostati glavno vodilo,

| X. | ker številne politike EU vplivajo na pomanjkanje beljakovin v EU in ker mora Komisija preučiti tudi vprašanje proizvodnje gensko spremenjenih organizmov na evropskem ozemlju in zunaj njega, razvoj biogoriv in ponovno oceno popolne prepovedi živalskih beljakovin v živalski prehrani, |
| --- | --- |

X.

ker številne politike EU vplivajo na pomanjkanje beljakovin v EU in ker mora Komisija preučiti tudi vprašanje proizvodnje gensko spremenjenih organizmov na evropskem ozemlju in zunaj njega, razvoj biogoriv in ponovno oceno popolne prepovedi živalskih beljakovin v živalski prehrani,

| Y. | ker je mogoče kakovost domačih krmnih mešanic razen z uporabo avtohtonih stročnic izboljšati tudi z uporabo stranskih proizvodov oljnic, kot so soja, sončnice in oljna ogrščica, |
| --- | --- |

Y.

ker je mogoče kakovost domačih krmnih mešanic razen z uporabo avtohtonih stročnic izboljšati tudi z uporabo stranskih proizvodov oljnic, kot so soja, sončnice in oljna ogrščica,

| Z. | ker uporaba krmnih metuljnic ali stročnic namesto uvoženih beljakovin, ki so predvsem sojine pogače, lahko povzroči pomembne spremembe v vzrejnih metodah ter prispeva k izboljšanju kakovosti kmetijskih proizvodov (od standardnih proizvodov k certificiranim proizvodom s spremembo specifikacij) in zvišanju prihodkov proizvajalcev, |
| --- | --- |

Z.

ker uporaba krmnih metuljnic ali stročnic namesto uvoženih beljakovin, ki so predvsem sojine pogače, lahko povzroči pomembne spremembe v vzrejnih metodah ter prispeva k izboljšanju kakovosti kmetijskih proizvodov (od standardnih proizvodov k certificiranim proizvodom s spremembo specifikacij) in zvišanju prihodkov proizvajalcev,

| AA. | ker je bila prepoved uporabe živalskih beljakovin v krmi uvedena po krizi z bovino spongiformno encefalopatijo, da bi preprečili vsako okužbo s transmisivno spongiformno encefalopatijo; ker bi bilo treba to prepoved odpraviti le na podlagi znanstvenih ugotovitev zadostnih previdnostnih ukrepov in nadzora; ker bi bilo treba na podlagi teh pogojev razmisliti o predelanih živalskih beljakovinah iz klavničnih odpadkov za proizvodnjo krme za monogastrične živali (prašičje meso in perutnina), pod pogojem da sestavine izhajajo iz mesa, ki je bilo odobreno za prehrano ljudi, in da se v celoti izvaja in nadzira prepoved recikliranja znotraj iste živalske vrste in prisilnega kanibalizma, |
| --- | --- |

AA.

ker je bila prepoved uporabe živalskih beljakovin v krmi uvedena po krizi z bovino spongiformno encefalopatijo, da bi preprečili vsako okužbo s transmisivno spongiformno encefalopatijo; ker bi bilo treba to prepoved odpraviti le na podlagi znanstvenih ugotovitev zadostnih previdnostnih ukrepov in nadzora; ker bi bilo treba na podlagi teh pogojev razmisliti o predelanih živalskih beljakovinah iz klavničnih odpadkov za proizvodnjo krme za monogastrične živali (prašičje meso in perutnina), pod pogojem da sestavine izhajajo iz mesa, ki je bilo odobreno za prehrano ljudi, in da se v celoti izvaja in nadzira prepoved recikliranja znotraj iste živalske vrste in prisilnega kanibalizma,

Osnovne ugotovitve glede sporočila Komisije: priprava terena za priporočila in zahteve

| AB. | ker je v sporočilu Komisije z dne 17. novembra 2010 jasno poudarjena potreba po povečanju proizvodnje stročnic v okviru bolj celovitega sistema kolobarjenja posevkov, |
| --- | --- |

AB.

ker je v sporočilu Komisije z dne 17. novembra 2010 jasno poudarjena potreba po povečanju proizvodnje stročnic v okviru bolj celovitega sistema kolobarjenja posevkov,

| AC. | ker različne študije Organizacije za kmetijstvo in prehrano, Komisije in pristojnih organov v državah članicah kažejo, da bi lahko z boljšo rabo stročnic v kmetijstvu EU zagotovili bolj zanesljivo oskrbo z živinsko krmo, npr. z izvajanjem okoljskih ukrepov v kmetijstvu, |
| --- | --- |

AC.

ker različne študije Organizacije za kmetijstvo in prehrano, Komisije in pristojnih organov v državah članicah kažejo, da bi lahko z boljšo rabo stročnic v kmetijstvu EU zagotovili bolj zanesljivo oskrbo z živinsko krmo, npr. z izvajanjem okoljskih ukrepov v kmetijstvu,

| AD. | ker je proizvodnja stročnic za kmete koristna na več področjih: pri proizvodnji krme na kmetijah, pri čemer se uporabljajo mešani posevki, kot so žita in stročnice, pri proizvodnji beljakovin za prehrano ljudi ter pri vseh oblikah trajnostnega kmetovanja, |
| --- | --- |

AD.

ker je proizvodnja stročnic za kmete koristna na več področjih: pri proizvodnji krme na kmetijah, pri čemer se uporabljajo mešani posevki, kot so žita in stročnice, pri proizvodnji beljakovin za prehrano ljudi ter pri vseh oblikah trajnostnega kmetovanja,

| AE. | ker lahko države članice trenutno ponudijo posebno podporo za proizvodnjo stročnic v okviru kmetijsko-okoljskih programov in ukrepov v skladu s členom 68 za izboljšanje kakovosti proizvodnih sistemov in hrane, |
| --- | --- |

AE.

ker lahko države članice trenutno ponudijo posebno podporo za proizvodnjo stročnic v okviru kmetijsko-okoljskih programov in ukrepov v skladu s členom 68 za izboljšanje kakovosti proizvodnih sistemov in hrane,

| AF. | ker je treba poleg gojenja žit in koruze za proizvodnjo krme in energije podpirati uporabo razširjenih sistemov kolobarjenja posevkov, mešane rastlinske pridelave na kmetijah ter travno-deteljnih mešanic, ker lahko prinaša velike okoljske in kmetijske koristi, saj je mogoče z gojenjem stročnic v okviru sistema kolobarjenja preprečiti bolezni in spodbujati obnovo tal, ugodno vplivati na populacije opraševalcev in varovati podnebje, |
| --- | --- |

AF.

ker je treba poleg gojenja žit in koruze za proizvodnjo krme in energije podpirati uporabo razširjenih sistemov kolobarjenja posevkov, mešane rastlinske pridelave na kmetijah ter travno-deteljnih mešanic, ker lahko prinaša velike okoljske in kmetijske koristi, saj je mogoče z gojenjem stročnic v okviru sistema kolobarjenja preprečiti bolezni in spodbujati obnovo tal, ugodno vplivati na populacije opraševalcev in varovati podnebje,

| AG. | ker bo večja donosnost žit v Srednji Evropi sprostila obdelovalne površine v vsej Evropi ter omogočila uporabo nadaljnjih površin po vsej Evropi za gojenje kultur, zlasti beljakovinskih, |
| --- | --- |

AG.

ker bo večja donosnost žit v Srednji Evropi sprostila obdelovalne površine v vsej Evropi ter omogočila uporabo nadaljnjih površin po vsej Evropi za gojenje kultur, zlasti beljakovinskih,

| AH. | ker so se je z nedavnim povečanjem gibljivosti cen kmetijskih surovin povečali resni pomisleki glede konkurenčnosti evropske živinoreje in njene močne odvisnosti od uvoza stročnic; ker EU potrebuje resničen načrt strateškega razvoja za stročnice in njihovo posebno vlogo pri odzivanju na nove izzive skupne kmetijske politike (podnebne spremembe, boljše upravljanje naravnih virov); ker so za zmanjšanje pomanjkanja beljakovin tudi potrebna velika prizadevanja za izboljšanje raziskav in gojenja ter ukrepi za krepitev ustrezne infrastrukture za pridelavo, skladiščenje in predelavo stročnic; ker bi se tudi stranski proizvodi pri proizvodnji oljnic in biogoriv lahko šteli za krmo, če se upoštevajo stroga pravila, s katerimi se zagotovi, da se previdnostno načelo dosledno uporablja in da ni tveganj za zdravje živali in ljudi, |
| --- | --- |

AH.

ker so se je z nedavnim povečanjem gibljivosti cen kmetijskih surovin povečali resni pomisleki glede konkurenčnosti evropske živinoreje in njene močne odvisnosti od uvoza stročnic; ker EU potrebuje resničen načrt strateškega razvoja za stročnice in njihovo posebno vlogo pri odzivanju na nove izzive skupne kmetijske politike (podnebne spremembe, boljše upravljanje naravnih virov); ker so za zmanjšanje pomanjkanja beljakovin tudi potrebna velika prizadevanja za izboljšanje raziskav in gojenja ter ukrepi za krepitev ustrezne infrastrukture za pridelavo, skladiščenje in predelavo stročnic; ker bi se tudi stranski proizvodi pri proizvodnji oljnic in biogoriv lahko šteli za krmo, če se upoštevajo stroga pravila, s katerimi se zagotovi, da se previdnostno načelo dosledno uporablja in da ni tveganj za zdravje živali in ljudi,

| AI. | ker je treba problematiko ničelne tolerance pri uvozu živil nadalje obravnavati in pripraviti izvedljive osnutke rešitev, |
| --- | --- |

AI.

ker je treba problematiko ničelne tolerance pri uvozu živil nadalje obravnavati in pripraviti izvedljive osnutke rešitev,

| AJ. | ker so poti kmetijskih in industrijskih proizvodov povezane na več načinov in ker so nekateri stranski izdelki proizvodnje biogoriv primerni za živila, |
| --- | --- |

AJ.

ker so poti kmetijskih in industrijskih proizvodov povezane na več načinov in ker so nekateri stranski izdelki proizvodnje biogoriv primerni za živila,

| 1. | poziva Komisijo, naj srednje- do dolgoročno pregleda svojo politiko v zvezi z beljakovinami in zagotovi, da bodo med njenimi zakonodajnimi predlogi za reformo skupne kmetijske politike tudi ustrezni in zanesljivi novi ukrepi in instrumenti za podporo kmetov pri izboljševanju sistemov kolobarjenja, da bi znatno zmanjšali sedanji pomanjkanje beljakovin in gibljivost cen; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj srednje- do dolgoročno pregleda svojo politiko v zvezi z beljakovinami in zagotovi, da bodo med njenimi zakonodajnimi predlogi za reformo skupne kmetijske politike tudi ustrezni in zanesljivi novi ukrepi in instrumenti za podporo kmetov pri izboljševanju sistemov kolobarjenja, da bi znatno zmanjšali sedanji pomanjkanje beljakovin in gibljivost cen;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu hitro predloži poročilo o možnostih za povečanje domače proizvodnje stročnic v EU z novimi političnimi instrumenti (upošteva naj tudi uporabo oljnic in njihovih stranskih proizvodov ter možnosti za nadomeščanje uvoza), morebitnimi vplivi na prihodke kmetov, učinki z vidika ublažitve podnebnih sprememb, učinki z vidika biotske raznovrstnosti in rodovitnosti tal ter možnostmi za zmanjšanje potrebnega zunanjega vnosa mineralnih gnojil in pesticidov; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu hitro predloži poročilo o možnostih za povečanje domače proizvodnje stročnic v EU z novimi političnimi instrumenti (upošteva naj tudi uporabo oljnic in njihovih stranskih proizvodov ter možnosti za nadomeščanje uvoza), morebitnimi vplivi na prihodke kmetov, učinki z vidika ublažitve podnebnih sprememb, učinki z vidika biotske raznovrstnosti in rodovitnosti tal ter možnostmi za zmanjšanje potrebnega zunanjega vnosa mineralnih gnojil in pesticidov;

| 3. | poziva Komisijo, naj poroča o učinku pravila ničelne tolerance za gensko spremenjene organizme, ki niso dovoljeni v Evropi, v uvoženi krmi in pri tem zlasti preuči uvedbo mejnih vrednosti in njihovo praktično uporabo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj poroča o učinku pravila ničelne tolerance za gensko spremenjene organizme, ki niso dovoljeni v Evropi, v uvoženi krmi in pri tem zlasti preuči uvedbo mejnih vrednosti in njihovo praktično uporabo;

| 4. | poziva Komisijo, naj ohrani skupno organizacijo trga za sušeno krmo do leta 2013, da bi temu bistvenemu sektorju zagotovili nadaljnje preživetje, kar je zelo pomembno za proizvodnjo beljakovin v krmi za živinorejski sektor; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ohrani skupno organizacijo trga za sušeno krmo do leta 2013, da bi temu bistvenemu sektorju zagotovili nadaljnje preživetje, kar je zelo pomembno za proizvodnjo beljakovin v krmi za živinorejski sektor;

| 5. | poziva Komisijo, naj podpre raziskave na področju gojenja in dobave semen stročnic v EU, vključno z njihovim prispevkom k obvladovanju bolezni, in pripravi predloge za raziskave in razvoj načinov za izboljšanje kmetijskih svetovalnih služb in v okviru razvoja podeželja za storitve za usposabljanje kmetov na področju uporabe kolobarjenja posevkov, mešane rastlinske pridelave in tehničnih pripomočkov za proizvodnjo krme na kmetijah; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj podpre raziskave na področju gojenja in dobave semen stročnic v EU, vključno z njihovim prispevkom k obvladovanju bolezni, in pripravi predloge za raziskave in razvoj načinov za izboljšanje kmetijskih svetovalnih služb in v okviru razvoja podeželja za storitve za usposabljanje kmetov na področju uporabe kolobarjenja posevkov, mešane rastlinske pridelave in tehničnih pripomočkov za proizvodnjo krme na kmetijah;

| 6. | poziva Komisijo, naj v okviru spodbujanja razvoja podeželja predlaga ukrepe, s katerimi bi se spodbudilo povečanje števila živali visoke biološke vrednosti in z visokim proizvodnim potencialom ter širjenje dobre prakse pri uvajanju optimalnih načinov krmljenja, da bi zagotovili čim učinkovitejšo uporabo stročnic, gojenih za krmo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v okviru spodbujanja razvoja podeželja predlaga ukrepe, s katerimi bi se spodbudilo povečanje števila živali visoke biološke vrednosti in z visokim proizvodnim potencialom ter širjenje dobre prakse pri uvajanju optimalnih načinov krmljenja, da bi zagotovili čim učinkovitejšo uporabo stročnic, gojenih za krmo;

| 7. | poziva Komisijo, naj predlaga okvir za ukrepe na področju razvoja podeželja, ki uvajajo boljše decentralizirane strukture za proizvodnjo živinske krme na podlagi lokalnih in regionalnih sort poljščin, shranjevanje teh sort ter selekcijo in razvoj semen; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj predlaga okvir za ukrepe na področju razvoja podeželja, ki uvajajo boljše decentralizirane strukture za proizvodnjo živinske krme na podlagi lokalnih in regionalnih sort poljščin, shranjevanje teh sort ter selekcijo in razvoj semen;

| 8. | poziva Komisijo, naj opravi presojo vpliva obstoječih uvoznih tarif in trgovinskih sporazumov v zvezi z različnimi oljnicami in stročnicami ter Parlamentu in Svetu predloži natančno pravno študijo o sedanjem vplivu sporazumov Blair House na proizvodnjo stročnic v Evropi; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj opravi presojo vpliva obstoječih uvoznih tarif in trgovinskih sporazumov v zvezi z različnimi oljnicami in stročnicami ter Parlamentu in Svetu predloži natančno pravno študijo o sedanjem vplivu sporazumov Blair House na proizvodnjo stročnic v Evropi;

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno preskrbo s sojo na trgu EU tako, da predvidi tehnične rešitve za nizko prisotnost gensko spremenjenih organizmov v stročnicah za živila in krmo, uvoženih v EU; opozarja, da pomanjkanje soje iz uvoza povzroča živinoreji in panogi krme v EU dodatne stroške in ogroža gospodarsko vzdržnost domače proizvodnje mesa; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno preskrbo s sojo na trgu EU tako, da predvidi tehnične rešitve za nizko prisotnost gensko spremenjenih organizmov v stročnicah za živila in krmo, uvoženih v EU; opozarja, da pomanjkanje soje iz uvoza povzroča živinoreji in panogi krme v EU dodatne stroške in ogroža gospodarsko vzdržnost domače proizvodnje mesa;

| 10. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razmisli o tem, da bi v svoje zakonodajne predloge za reformo skupne kmetijske politike in širše vključila spodbujanje kolobarjenja s stročnicami kot previdnostni ukrep za preprečevanje bolezni poljščin in prispevek k boljšim kmetijskim praksam in novim izzivom, kot so prehranska varnost, podnebne spremembe, upravljanje virov itd.; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razmisli o tem, da bi v svoje zakonodajne predloge za reformo skupne kmetijske politike in širše vključila spodbujanje kolobarjenja s stročnicami kot previdnostni ukrep za preprečevanje bolezni poljščin in prispevek k boljšim kmetijskim praksam in novim izzivom, kot so prehranska varnost, podnebne spremembe, upravljanje virov itd.;

| 11. | poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, ki bodo ustvarili takšne pogoje na trgu, ki dajejo prednost lokalni proizvodnji pred uvozom, in ki bodo zadovoljili potrebe krmne industrije, vključno z uvedbo modelov kratkih dobavnih verig brez gensko spremenjenih organizmov in certificirano proizvodnjo; priznava, da lokalno in bližnje kmetijstvo bolj koristita okolju; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, ki bodo ustvarili takšne pogoje na trgu, ki dajejo prednost lokalni proizvodnji pred uvozom, in ki bodo zadovoljili potrebe krmne industrije, vključno z uvedbo modelov kratkih dobavnih verig brez gensko spremenjenih organizmov in certificirano proizvodnjo; priznava, da lokalno in bližnje kmetijstvo bolj koristita okolju;

| 12. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog, s katerim se dovoljuje uporaba predelanih živalskih beljakovinah iz klavničnih odpadkov za proizvodnjo krme za monogastrične živali (prašičje meso in perutnina), pod pogojem da sestavine izhajajo iz mesa, ki je bilo odobreno za prehrano ljudi, in da se v celoti izvaja in nadzira prepoved recikliranja znotraj iste živalske vrste in prisilnega kanibalizma; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog, s katerim se dovoljuje uporaba predelanih živalskih beljakovinah iz klavničnih odpadkov za proizvodnjo krme za monogastrične živali (prašičje meso in perutnina), pod pogojem da sestavine izhajajo iz mesa, ki je bilo odobreno za prehrano ljudi, in da se v celoti izvaja in nadzira prepoved recikliranja znotraj iste živalske vrste in prisilnega kanibalizma;

| 13. | poziva Komisijo, naj uvede poseben okvirni program za decentralizirane raziskave v kmetijstvu in razvoju podeželja ter izboljša evropsko in mednarodno sodelovanje, vključno s programi usposabljanja na kmetijah za izboljšanje gojenja stročnic, ki so prilagojene lokalnim razmeram, in to napravi za inovativno področje v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj uvede poseben okvirni program za decentralizirane raziskave v kmetijstvu in razvoju podeželja ter izboljša evropsko in mednarodno sodelovanje, vključno s programi usposabljanja na kmetijah za izboljšanje gojenja stročnic, ki so prilagojene lokalnim razmeram, in to napravi za inovativno področje v številnih državah članicah;

| 14. | poziva Komisijo, naj predlaga celovit in usklajen politični pristop k izvajanju kmetijsko-okoljskih standardov glede uvoza gensko spremenjenih stročnic pri živilskih proizvodih, ki so v prodaji v EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj predlaga celovit in usklajen politični pristop k izvajanju kmetijsko-okoljskih standardov glede uvoza gensko spremenjenih stročnic pri živilskih proizvodih, ki so v prodaji v EU;

| 15. | poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi mehanizem spremljanja izvora stročnic, uvoženih v Evropsko unijo, s katerim se bo še posebej pokazalo, ali se v državi porekla uporablja trajnostni način kmetovanja, kot je sprememba rabe zemljišč, trajnostna raba vode in uporaba kmetijskih tehnologij; poudarja, da je treba zato opravljati tudi redne preglede na kraju samem; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi mehanizem spremljanja izvora stročnic, uvoženih v Evropsko unijo, s katerim se bo še posebej pokazalo, ali se v državi porekla uporablja trajnostni način kmetovanja, kot je sprememba rabe zemljišč, trajnostna raba vode in uporaba kmetijskih tehnologij; poudarja, da je treba zato opravljati tudi redne preglede na kraju samem;

| 16. | poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi v svoje zakonodajne predloge o reformi skupne kmetijske politike vključila zagotavljanje pomoči za kmete, ki gojijo stročnice v sistemih kolobarjenja, ki prispevajo k zmanjšanju toplogrednih plinov in pomanjkanja beljakovin ter izboljšujejo obvladovanje bolezni in rodovitnost tal; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi v svoje zakonodajne predloge o reformi skupne kmetijske politike vključila zagotavljanje pomoči za kmete, ki gojijo stročnice v sistemih kolobarjenja, ki prispevajo k zmanjšanju toplogrednih plinov in pomanjkanja beljakovin ter izboljšujejo obvladovanje bolezni in rodovitnost tal;

| 17. | poziva Komisijo, naj na podlagi pobud predlaga spodbujevalne ukrepe, s katerimi bi pospešili izkoriščanje neobdelanih površin, kar bi lahko znatno prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja beljakovin v EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj na podlagi pobud predlaga spodbujevalne ukrepe, s katerimi bi pospešili izkoriščanje neobdelanih površin, kar bi lahko znatno prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja beljakovin v EU;

*

* *

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 147, 18.6.1993, str. 25.

(2)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm

(3)  UL L 162, 12.6.1982, str. 28.

(4)  UL L 160, 26.6.1999, str. 1.

(5)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

(6)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

(7)  UL L 316, 2.12.2009, str. 27.

(8)  UL L 229, 1.9.2009, str. 1.

(9)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 29.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/65

---

Torek, 8. marec 2011Enakost žensk in moških – 2010

P7_TA(2011)0085

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alineje člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alineje člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji za leta 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 in 2008 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 in KOM(2008)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji za leta 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 in 2008 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 in KOM(2008)0010),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta št. 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (Besedilo velja za EGP) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta št. 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (Besedilo velja za EGP) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (KOM(2008)0635),

| — | ob upoštevanju Direktive 89/552/EGS o televiziji brez meja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 89/552/EGS o televiziji brez meja,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok“ (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Uresničevanje barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok“ (KOM(2008)0638),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010„Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010„Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in pekinških izhodišč OZN za ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979 in pekinških izhodišč OZN za ukrepanje,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, sprejetega na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, sprejetega na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske komisije o razlikah v plačah med ženskami in moškimi, ki ga je svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških sprejel dne 22. marca 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije o razlikah v plačah med ženskami in moškimi, ki ga je svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških sprejel dne 22. marca 2007,

| — | ob upoštevanju tematskega dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o človekovih pravicah in spolni identiteti (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o človekovih pravicah in spolni identiteti (2009),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (2010),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 20062010 in priporočilih za naprej (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 20062010 in priporočilih za naprej (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o načrtu za doseganje enakosti med ženskami in moškimi (2006–2010) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o načrtu za doseganje enakosti med ženskami in moškimi (2006–2010) (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (15),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0029/2011),

| A. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi o ustanovitvi Evropske unije ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker še vedno obstaja precejšnja neenakost med ženskami in moškimi, |
| --- | --- |

A.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi o ustanovitvi Evropske unije ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker še vedno obstaja precejšnja neenakost med ženskami in moškimi,

| B. | ker je Evropsko unijo prizadela gospodarska in finančna kriza, ki je uničujoče vplivala na zaposlovanje tako žensk kot moških, zlasti pa na ekonomski položaj žensk, in ki grozi, da bo dolgoročno prizadela predvsem ženske, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropsko unijo prizadela gospodarska in finančna kriza, ki je uničujoče vplivala na zaposlovanje tako žensk kot moških, zlasti pa na ekonomski položaj žensk, in ki grozi, da bo dolgoročno prizadela predvsem ženske,

| C. | ker enakost med ženskami in moškimi pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter pomaga izboljšati udeležbo žensk na trgu dela, kar prinaša veliko socialnih in ekonomskih koristi, |
| --- | --- |

C.

ker enakost med ženskami in moškimi pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter pomaga izboljšati udeležbo žensk na trgu dela, kar prinaša veliko socialnih in ekonomskih koristi,

| D. | ker so za primerjavo posledic krize na ženske in moške potrebni statistični podatki, ločeni po spolu, ker bi k temu lahko pomembno prispeval Evropski inštitut za enakost spolov in ker potrebujemo podatke, da bi lahko ocenili, kakšne posledice ima revščina za zdravje žensk, zlasti starejših, saj je pomembno zagotavljati zaščito zdravja žensk, |
| --- | --- |

D.

ker so za primerjavo posledic krize na ženske in moške potrebni statistični podatki, ločeni po spolu, ker bi k temu lahko pomembno prispeval Evropski inštitut za enakost spolov in ker potrebujemo podatke, da bi lahko ocenili, kakšne posledice ima revščina za zdravje žensk, zlasti starejših, saj je pomembno zagotavljati zaščito zdravja žensk,

| E. | ker je stopnja brezposelnosti žensk pogosto podcenjena zaradi velikega deleža žensk, ki so ekonomsko neaktivne (dve tretjini od 63 milijonov neaktivnega prebivalstva, starega od 25 do 64 let) ali zaposlene s krajšim delovnim časom, |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja brezposelnosti žensk pogosto podcenjena zaradi velikega deleža žensk, ki so ekonomsko neaktivne (dve tretjini od 63 milijonov neaktivnega prebivalstva, starega od 25 do 64 let) ali zaposlene s krajšim delovnim časom,

| F. | ker je stopnja zaposlenosti na podeželskih območjih nižja; ker poleg tega veliko žensk ni vključenih na uradni trg dela in zato niso registrirane kot brezposelne ali zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave glede materinskih pravic in odsotnosti z dela zaradi bolezni, pridobitve pokojninskih pravic in dostopa do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve; ker so podeželska območja prikrajšana zaradi pomanjkanja visokokakovostnih možnosti za zaposlitev, |
| --- | --- |

F.

ker je stopnja zaposlenosti na podeželskih območjih nižja; ker poleg tega veliko žensk ni vključenih na uradni trg dela in zato niso registrirane kot brezposelne ali zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave glede materinskih pravic in odsotnosti z dela zaradi bolezni, pridobitve pokojninskih pravic in dostopa do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve; ker so podeželska območja prikrajšana zaradi pomanjkanja visokokakovostnih možnosti za zaposlitev,

| G. | ker so ženske na trgu dela prikrajšane zaradi pogostejšega zaposlovanja s krajšim delovnim časom ali z neprostovoljnimi pogodbami za določen čas, zlasti pa z nižjim plačilom kot moški; ker se ta razlika odraža na področju pokojnin, zaradi česar je tveganje revščine med ženskami večje kot med moškimi, |
| --- | --- |

G.

ker so ženske na trgu dela prikrajšane zaradi pogostejšega zaposlovanja s krajšim delovnim časom ali z neprostovoljnimi pogodbami za določen čas, zlasti pa z nižjim plačilom kot moški; ker se ta razlika odraža na področju pokojnin, zaradi česar je tveganje revščine med ženskami večje kot med moškimi,

| H. | ker razlike v plačah, ki jih prejemajo ženske in moški, v Evropski uniji v povprečju še vedno znašajo 18 odstotkov, v nekaterih državah pa celo presegajo 25 odstotkov (v eni od držav članic celo 30 odstotkov), in ker se kljub vsem prizadevanjem in doseženemu napredku razlika v plačilu zmanjšuje zelo počasi, |
| --- | --- |

H.

ker razlike v plačah, ki jih prejemajo ženske in moški, v Evropski uniji v povprečju še vedno znašajo 18 odstotkov, v nekaterih državah pa celo presegajo 25 odstotkov (v eni od držav članic celo 30 odstotkov), in ker se kljub vsem prizadevanjem in doseženemu napredku razlika v plačilu zmanjšuje zelo počasi,

| I. | ker materinstvo ne bi smelo zavirati poklicne kariere žensk in ker statistični podatki jasno kažejo, da ženske z otroki delajo manj ur dnevno kot tiste brez otrok, v nasprotju z očeti, ki delajo več ur dnevno kot moški brez otrok, |
| --- | --- |

I.

ker materinstvo ne bi smelo zavirati poklicne kariere žensk in ker statistični podatki jasno kažejo, da ženske z otroki delajo manj ur dnevno kot tiste brez otrok, v nasprotju z očeti, ki delajo več ur dnevno kot moški brez otrok,

| J. | ker je Evropski svet v Barceloni marca 2002 države članice pozval, naj do leta 2010 zagotovijo varstvo za vsaj 90 odstotkov otrok, starih od treh let do šoloobvezne starosti, in za vsaj 33 odstotkov otrok, mlajših od treh let, vendar v mnogih državah še vedno ni dovolj javno financiranih ustanov za varstvo otrok, kar ima še posebej negativne posledice za prikrajšane družine, |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski svet v Barceloni marca 2002 države članice pozval, naj do leta 2010 zagotovijo varstvo za vsaj 90 odstotkov otrok, starih od treh let do šoloobvezne starosti, in za vsaj 33 odstotkov otrok, mlajših od treh let, vendar v mnogih državah še vedno ni dovolj javno financiranih ustanov za varstvo otrok, kar ima še posebej negativne posledice za prikrajšane družine,

| K. | ker je stopnja zaposlenosti žensk povezana z njihovimi družinskimi odgovornostmi; ker več kot 20 milijonov Evropejcev (od tega dve tretjini žensk) skrbi za odrasle vzdrževane osebe, kar jim preprečuje, da bi onemogoča, da bi se zaposlili s polnim delovnim časom; ker bi to dejstvo lahko še zaostrilo posledice staranja prebivalstva, |
| --- | --- |

K.

ker je stopnja zaposlenosti žensk povezana z njihovimi družinskimi odgovornostmi; ker več kot 20 milijonov Evropejcev (od tega dve tretjini žensk) skrbi za odrasle vzdrževane osebe, kar jim preprečuje, da bi onemogoča, da bi se zaposlili s polnim delovnim časom; ker bi to dejstvo lahko še zaostrilo posledice staranja prebivalstva,

| L. | ker je dostop do storitev otroškega varstva in pomoči pri oskrbi starejših in drugih vzdrževanih oseb bistven za zagotavljanje enakega vključevanja žensk in moških na trg dela ter v izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

L.

ker je dostop do storitev otroškega varstva in pomoči pri oskrbi starejših in drugih vzdrževanih oseb bistven za zagotavljanje enakega vključevanja žensk in moških na trg dela ter v izobraževanje in usposabljanje,

| M. | ker so ženske bolj obremenjene z odgovornostjo za gospodinjsko delo kot moški, to delo pa ni ocenjeno v denarnem smislu, njegova vrednost pa tudi ni priznana, čeprav je delo doma, ki vključuje oskrbo otrok, bolnih ali starejših, težko in neplačano, |
| --- | --- |

M.

ker so ženske bolj obremenjene z odgovornostjo za gospodinjsko delo kot moški, to delo pa ni ocenjeno v denarnem smislu, njegova vrednost pa tudi ni priznana, čeprav je delo doma, ki vključuje oskrbo otrok, bolnih ali starejših, težko in neplačano,

| N. | ker je treba odpraviti spolne stereotipe v izobraževanju, zaradi katerih se otroke pogosto usmerja v šolske in univerzitetne programe, ki tradicionalno štejejo za moške oziroma ženske; ker je treba zagotoviti diverzifikacijo izbire šolanja in poklicev, |
| --- | --- |

N.

ker je treba odpraviti spolne stereotipe v izobraževanju, zaradi katerih se otroke pogosto usmerja v šolske in univerzitetne programe, ki tradicionalno štejejo za moške oziroma ženske; ker je treba zagotoviti diverzifikacijo izbire šolanja in poklicev,

| O. | ker je število žensk in deklet, ki se odločajo za naravoslovje, zlasti matematiko, še vedno zelo majhno, kar povzroča resno sektorsko segregacijo, |
| --- | --- |

O.

ker je število žensk in deklet, ki se odločajo za naravoslovje, zlasti matematiko, še vedno zelo majhno, kar povzroča resno sektorsko segregacijo,

| P. | ker lahko kriza poveča razlikovanje žensk in moških v sektorjih in poklicih, ki se ne zmanjšuje, temveč se v nekaterih državah le še povečuje, |
| --- | --- |

P.

ker lahko kriza poveča razlikovanje žensk in moških v sektorjih in poklicih, ki se ne zmanjšuje, temveč se v nekaterih državah le še povečuje,

| Q. | ker je v strategiji EU 2020 poudarek na ekološkem preoblikovanju, sektorjih obnovljivih virov energije, znanosti ter tehnološko intenzivnim zelenim delovnim mestom za novo trajnostno gospodarstvo; ker sta aktivno vključevanje in ponovno vključevanje žensk v trg dela bistvena za doseganje cilja 75 odstotne zaposlenosti žensk in moških, |
| --- | --- |

Q.

ker je v strategiji EU 2020 poudarek na ekološkem preoblikovanju, sektorjih obnovljivih virov energije, znanosti ter tehnološko intenzivnim zelenim delovnim mestom za novo trajnostno gospodarstvo; ker sta aktivno vključevanje in ponovno vključevanje žensk v trg dela bistvena za doseganje cilja 75 odstotne zaposlenosti žensk in moških,

| R. | ker na splošno diplomira več žensk kot moških (58,9 % pridobljenih diplom), vendar so plače žensk še vedno v povprečju 18 % nižje od plač moških, ženske pa so tudi slabše zastopane na odgovornih mestih v podjetjih, javni upravi in političnih organih, |
| --- | --- |

R.

ker na splošno diplomira več žensk kot moških (58,9 % pridobljenih diplom), vendar so plače žensk še vedno v povprečju 18 % nižje od plač moških, ženske pa so tudi slabše zastopane na odgovornih mestih v podjetjih, javni upravi in političnih organih,

| S. | ker lahko mreža žensk na vodilnih mestih v gospodarstvu in politiki, ki je bila vzpostavljena junija 2008, prispeva k boljšemu ravnovesju med spoloma na vodilnih delovnih mestih, |
| --- | --- |

S.

ker lahko mreža žensk na vodilnih mestih v gospodarstvu in politiki, ki je bila vzpostavljena junija 2008, prispeva k boljšemu ravnovesju med spoloma na vodilnih delovnih mestih,

| T. | ker pot do uspešnega zagotavljanja enakosti med moškimi in ženskami v naših družbah vodi prek boljše politične zastopanosti žensk na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker je v nekaterih državah članicah delež ženskih predstavnic v parlamentu manj kot 15-odstoten, |
| --- | --- |

T.

ker pot do uspešnega zagotavljanja enakosti med moškimi in ženskami v naših družbah vodi prek boljše politične zastopanosti žensk na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker je v nekaterih državah članicah delež ženskih predstavnic v parlamentu manj kot 15-odstoten,

| U. | ker so se pozitivni ukrepi za ženske izkazali za bistvene pri zagotavljanju njihove popolne vključenosti v trg dela in v družbo na splošno, |
| --- | --- |

U.

ker so se pozitivni ukrepi za ženske izkazali za bistvene pri zagotavljanju njihove popolne vključenosti v trg dela in v družbo na splošno,

| V. | ker zaradi prekinjene poklicne poti, nižje plače in pokojnine revščina bolj ogroža ženske kot moške; ker se v evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti ni namenilo dovolj pozornosti temeljnim vzrokom za revščino, |
| --- | --- |

V.

ker zaradi prekinjene poklicne poti, nižje plače in pokojnine revščina bolj ogroža ženske kot moške; ker se v evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti ni namenilo dovolj pozornosti temeljnim vzrokom za revščino,

| W. | ker bo leto 2011 posvečeno prostovoljstvu, zato je treba poudariti potencialne koristi spodbujanje načela enakosti med moškimi in ženskami v programih za prostooljce, |
| --- | --- |

W.

ker bo leto 2011 posvečeno prostovoljstvu, zato je treba poudariti potencialne koristi spodbujanje načela enakosti med moškimi in ženskami v programih za prostooljce,

| X. | ker so pripadnice manjšin, zlasti Romke, redno izpostavljene večplastni in presečni diskriminaciji in so prikrajšane ne le v primerjavi s pripadnicami večine, temveč tudi v primerjavi z moškimi pripadniki manjšin, tveganje socialne izključenosti pa je pri njih še zlasti visoko, |
| --- | --- |

X.

ker so pripadnice manjšin, zlasti Romke, redno izpostavljene večplastni in presečni diskriminaciji in so prikrajšane ne le v primerjavi s pripadnicami večine, temveč tudi v primerjavi z moškimi pripadniki manjšin, tveganje socialne izključenosti pa je pri njih še zlasti visoko,

| Y. | ker je nasilje nad ženskami kršitev njihovih temeljnih pravic, ki nima geografskih, ekonomskih, kulturnih ali socialnih meja in predstavlja temeljno oviro za enakost; ker se ocenjuje, da je 20-25 % žensk v Evropi v času njihovega življenja žrtev fizičnega nasilja; ker je psihološko nasilje lahko enako uničujoče kot fizično nasilje, |
| --- | --- |

Y.

ker je nasilje nad ženskami kršitev njihovih temeljnih pravic, ki nima geografskih, ekonomskih, kulturnih ali socialnih meja in predstavlja temeljno oviro za enakost; ker se ocenjuje, da je 20-25 % žensk v Evropi v času njihovega življenja žrtev fizičnega nasilja; ker je psihološko nasilje lahko enako uničujoče kot fizično nasilje,

| Z. | ker je Evropski parlament večkrat pozval k uvedbi evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropski parlament večkrat pozval k uvedbi evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami,

| AA. | ker se ženske srečujejo z različnimi oblikami diskriminacije in so bolj ranljive, ko gre za socialno izključenost, revščino in skrajne kršitve človekovih pravic, kot je trgovina z ljudmi, zlasti če ne pripadajo večinski družbi, |
| --- | --- |

AA.

ker se ženske srečujejo z različnimi oblikami diskriminacije in so bolj ranljive, ko gre za socialno izključenost, revščino in skrajne kršitve človekovih pravic, kot je trgovina z ljudmi, zlasti če ne pripadajo večinski družbi,

| 1. | opozarja, da je kriza najprej prizadela sektorje, v katerih prevladuje moška delovna sila, kot so gradbeništvo in industrija, nato pa se je razširila na druge, kjer je delovna sila bolj mešana, zaradi česar se je povišala stopnja brezposelnosti žensk; poudarja, da so se plače najbolj znižale v storitvenih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, ter v sektorjih, ki so financirani v okviru državnega proračuna in v katerih je zaposlenih največ žensk, zato ženske prejemajo manjše pokojnine, starejše ženske pa so tako izpostavljene večjemu tveganju revščine; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je kriza najprej prizadela sektorje, v katerih prevladuje moška delovna sila, kot so gradbeništvo in industrija, nato pa se je razširila na druge, kjer je delovna sila bolj mešana, zaradi česar se je povišala stopnja brezposelnosti žensk; poudarja, da so se plače najbolj znižale v storitvenih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, ter v sektorjih, ki so financirani v okviru državnega proračuna in v katerih je zaposlenih največ žensk, zato ženske prejemajo manjše pokojnine, starejše ženske pa so tako izpostavljene večjemu tveganju revščine;

| 2. | je seznanjen, da v državah, kjer so moški in ženske obravnavani enakopravno na trgu dela, to ugodno učinkuje na gospodarski in družbeni razvoj, zato v kriznem času ne bi smeli opustiti politik enakosti spolov, ter da kljub izrečenemu namenu držav članic in Komisije še niso bili doseženi dosledno enaki pogoji; poudarja, da se je zaradi recesije še povečal trend, ki je bil stalnica v zadnjem desetletju, namreč osiromašenje, brezposelnost in negotovo zaposlovanje žensk, ki se pojavlja v veliko večjem obsegu kot pri moških, s tem pa se povečuje feminizacija revščine v Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da v državah, kjer so moški in ženske obravnavani enakopravno na trgu dela, to ugodno učinkuje na gospodarski in družbeni razvoj, zato v kriznem času ne bi smeli opustiti politik enakosti spolov, ter da kljub izrečenemu namenu držav članic in Komisije še niso bili doseženi dosledno enaki pogoji; poudarja, da se je zaradi recesije še povečal trend, ki je bil stalnica v zadnjem desetletju, namreč osiromašenje, brezposelnost in negotovo zaposlovanje žensk, ki se pojavlja v veliko večjem obsegu kot pri moških, s tem pa se povečuje feminizacija revščine v Evropski uniji;

| 3. | poudarja, da je cilj Lizbonske strategije vključiti 60 % delovno sposobnih žensk v trg delovne sile, medtem ko naj bi se prizadevanja na demografski ravni osredotočila na spodbujanju večje rodnosti zaradi reševanja izzivov v prihodnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je cilj Lizbonske strategije vključiti 60 % delovno sposobnih žensk v trg delovne sile, medtem ko naj bi se prizadevanja na demografski ravni osredotočila na spodbujanju večje rodnosti zaradi reševanja izzivov v prihodnosti;

| 4. | poudarja, da ima z vidika gospodarske rasti prisotnost žensk na trgu dela ugoden učinek; opaža, da statistični podatki Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj kažejo, da so ženske prispevale četrtino letne rasti med leti 1995 in 2008; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da ima z vidika gospodarske rasti prisotnost žensk na trgu dela ugoden učinek; opaža, da statistični podatki Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj kažejo, da so ženske prispevale četrtino letne rasti med leti 1995 in 2008;

| 5. | poudarja, da se pri izgubi delovnega mesta ženske soočajo z večjim tveganjem, da se ne bodo ponovno zaposlile; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se pri izgubi delovnega mesta ženske soočajo z večjim tveganjem, da se ne bodo ponovno zaposlile;

| 6. | poziva k določitvi ciljev za udeležbo žensk v dejavnostih ali sektorjih ali na ravneh, iz katerih so bile prej izključene in v katerih so še vedno nezadostno zastopane, in sicer z ukrepi za obveščanje in spodbujanje delodajalcev, da zaposlujejo in podpirajo ženske, zlasti v omenjenih sektorjih in kategorijah; |
| --- | --- |

6.

poziva k določitvi ciljev za udeležbo žensk v dejavnostih ali sektorjih ali na ravneh, iz katerih so bile prej izključene in v katerih so še vedno nezadostno zastopane, in sicer z ukrepi za obveščanje in spodbujanje delodajalcev, da zaposlujejo in podpirajo ženske, zlasti v omenjenih sektorjih in kategorijah;

| 7. | poudarja, da je treba veliko več pozornosti nameniti ustreznosti ženskih pokojnin, saj zaposlene ženske pogosteje prekinjajo delo kot moški, da bi skrbele za otroke in bolne ali starejše družinske člane, zaradi družinskih obveznosti pa so pogosteje kot moški zaposlene s skrajšanim delovnim časom ali opravljajo negotovo delo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba veliko več pozornosti nameniti ustreznosti ženskih pokojnin, saj zaposlene ženske pogosteje prekinjajo delo kot moški, da bi skrbele za otroke in bolne ali starejše družinske člane, zaradi družinskih obveznosti pa so pogosteje kot moški zaposlene s skrajšanim delovnim časom ali opravljajo negotovo delo;

| 8. | poziva, naj se učinki krize na ženske izmerijo na podlagi natančnih statistik, kjer bodo kazalniki, ločeni po spolu, redno posodobljeni in ponovno ocenjeni; dodaja, da bi morale take statistike omogočiti bolj osredotočen odziv na ciklične in strukturne težave zaposlovanja, z namenom, da bi premagali krizo in spodbujali širjenja dobrih praks; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se učinki krize na ženske izmerijo na podlagi natančnih statistik, kjer bodo kazalniki, ločeni po spolu, redno posodobljeni in ponovno ocenjeni; dodaja, da bi morale take statistike omogočiti bolj osredotočen odziv na ciklične in strukturne težave zaposlovanja, z namenom, da bi premagali krizo in spodbujali širjenja dobrih praks;

| 9. | je kritičen, ker so načrti za oživitev gospodarstva osredotočeni na sektorje dela, v katerih prevladujejo moški; poudarja, da večja podpora delovni prihodnosti moških kot žensk, povečuje in ne zmanjšuje neenakosti spolov; poudarja, da je treba politike za enakost spolov vključiti v nacionalne, evropske in mednarodne načrte za oživitev gospodarstva, ki so potrebni za spopad s krizo; |
| --- | --- |

9.

je kritičen, ker so načrti za oživitev gospodarstva osredotočeni na sektorje dela, v katerih prevladujejo moški; poudarja, da večja podpora delovni prihodnosti moških kot žensk, povečuje in ne zmanjšuje neenakosti spolov; poudarja, da je treba politike za enakost spolov vključiti v nacionalne, evropske in mednarodne načrte za oživitev gospodarstva, ki so potrebni za spopad s krizo;

| 10. | poudarja, da so stopnje zaposlenosti za moške in ženske na podeželskih področjih nižje in da so tisti, ki živijo na teh področjih, prikrajšani zaradi pomanjkanja kakovostnih možnosti za zaposlitev; res je tudi, da veliko žensk ne sodeluje na uradnem trgu dela in zato niso prijavljene kot brezposelne, zaradi česar se srečujejo s finančnimi in pravnimi težavami, ko gre za pravico do porodniškega dopusta, bolniškega dopusta in pridobitve pokojninskih pravic; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so stopnje zaposlenosti za moške in ženske na podeželskih področjih nižje in da so tisti, ki živijo na teh področjih, prikrajšani zaradi pomanjkanja kakovostnih možnosti za zaposlitev; res je tudi, da veliko žensk ne sodeluje na uradnem trgu dela in zato niso prijavljene kot brezposelne, zaradi česar se srečujejo s finančnimi in pravnimi težavami, ko gre za pravico do porodniškega dopusta, bolniškega dopusta in pridobitve pokojninskih pravic;

| 11. | poudarja, da je sedanja gospodarska kriza neugodno vplivala na delavce; je seznanjen, da so številne ženske kljub temu, da se je raven izobraženosti v zadnjih letih zelo dvignila in da je med univerzitetnimi diplomanti več žensk kot moških, prisiljene sprejeti drugorazredna mesta, ki so slabše plačana; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je sedanja gospodarska kriza neugodno vplivala na delavce; je seznanjen, da so številne ženske kljub temu, da se je raven izobraženosti v zadnjih letih zelo dvignila in da je med univerzitetnimi diplomanti več žensk kot moških, prisiljene sprejeti drugorazredna mesta, ki so slabše plačana;

| 12. | poudarja, da so ženske prekomerno zastopane v negotovih oblikah zaposlitve, v neprostovoljnem delu s krajšim delovnim časom in med osebami, ki so soočene z revščino, zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo politike za doseganje cilja EU-2020 o revščini in socialni vključenosti usmerjene v ženske sorazmerno z njihovim deležem med ljudmi, ki se soočajo z revščino; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so ženske prekomerno zastopane v negotovih oblikah zaposlitve, v neprostovoljnem delu s krajšim delovnim časom in med osebami, ki so soočene z revščino, zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo politike za doseganje cilja EU-2020 o revščini in socialni vključenosti usmerjene v ženske sorazmerno z njihovim deležem med ljudmi, ki se soočajo z revščino;

| 13. | opozarja, da neenakost med ženskami in moškimi ostaja, in to kljub povečani udeležbi žensk na trgu dela; poudarja, da je treba gospodarsko in finančno krizo videti kot priložnost za nove in inovativne predloge na področju zaposlovanja, plač, delovnega časa in zastopanosti na odgovornih mestih; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da neenakost med ženskami in moškimi ostaja, in to kljub povečani udeležbi žensk na trgu dela; poudarja, da je treba gospodarsko in finančno krizo videti kot priložnost za nove in inovativne predloge na področju zaposlovanja, plač, delovnega časa in zastopanosti na odgovornih mestih;

| 14. | poudarja pozitivni učinek enakosti med ženskami in moškimi na gospodarsko rast; poudarja, da je bilo na podlagi več študij izračunano, da bi se BDP povečal za 30 %, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti s skrajšanim delovnim časom in produktivnosti pri ženskah podobne kot pri moških; |
| --- | --- |

14.

poudarja pozitivni učinek enakosti med ženskami in moškimi na gospodarsko rast; poudarja, da je bilo na podlagi več študij izračunano, da bi se BDP povečal za 30 %, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti s skrajšanim delovnim časom in produktivnosti pri ženskah podobne kot pri moških;

| 15. | opozarja, da je treba pri snovanju politik zaposlovanja upoštevati razvoj novih sektorjev, ki bi lahko potencialno omogočali veliko novih delovnih mest, na primer okoljski sektor in nove tehnologije; v tej zvezi poudarja, da imajo ženske v teh sektorjih pomembno vlogo; poziva države članice, naj spodbujajo mlada dekleta, da ne zanemarjajo teh področij; spodbuja Evropsko komisijo, naj zagotovi nenehno obveščanje o novih možnostih; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je treba pri snovanju politik zaposlovanja upoštevati razvoj novih sektorjev, ki bi lahko potencialno omogočali veliko novih delovnih mest, na primer okoljski sektor in nove tehnologije; v tej zvezi poudarja, da imajo ženske v teh sektorjih pomembno vlogo; poziva države članice, naj spodbujajo mlada dekleta, da ne zanemarjajo teh področij; spodbuja Evropsko komisijo, naj zagotovi nenehno obveščanje o novih možnostih;

| 16. | poziva države članice, naj se na prehod na trajnostno gospodarstvo odzovejo tako, da s pomočjo Komisije ženske spodbujajo – z okrepitvijo sedanjih ukrepov – k sodelovanju v poklicnem usposabljanju kot del vseživljenjskega učenja, s poudarkom na malih in srednjih podjetjih, ter tako izboljšajo zaposljivost delavk; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj se na prehod na trajnostno gospodarstvo odzovejo tako, da s pomočjo Komisije ženske spodbujajo – z okrepitvijo sedanjih ukrepov – k sodelovanju v poklicnem usposabljanju kot del vseživljenjskega učenja, s poudarkom na malih in srednjih podjetjih, ter tako izboljšajo zaposljivost delavk;

| 17. | poziva k spodbujanju dostopa žensk do večjih možnosti izobraževanja, poklicnega usposabljanja in zaposlovanja v netradicionalnih sektorjih in na višjih ravneh odgovornosti; |
| --- | --- |

17.

poziva k spodbujanju dostopa žensk do večjih možnosti izobraževanja, poklicnega usposabljanja in zaposlovanja v netradicionalnih sektorjih in na višjih ravneh odgovornosti;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja dialog s socialnimi partnerji glede vprašanj, kot so preglednost plač, pogoji za ženske v pogodbah za krajši delovni čas in za določen čas ter spodbujanje udeležbe žensk v zelenih in inovativnih sektorjih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja dialog s socialnimi partnerji glede vprašanj, kot so preglednost plač, pogoji za ženske v pogodbah za krajši delovni čas in za določen čas ter spodbujanje udeležbe žensk v zelenih in inovativnih sektorjih;

| 19. | opozarja, da imajo lahko družbe, ki delujejo na področju socialne ekonomije (fundacije, vzajemne družbe, zadruge) osrednjo vlogo pri oživitvi gospodarstva in da so v njih večinoma zaposlene ženske; poziva države članice, naj pri snovanju svojih politik za oživitev gospodarstva resno upoštevajo take organizacije; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da imajo lahko družbe, ki delujejo na področju socialne ekonomije (fundacije, vzajemne družbe, zadruge) osrednjo vlogo pri oživitvi gospodarstva in da so v njih večinoma zaposlene ženske; poziva države članice, naj pri snovanju svojih politik za oživitev gospodarstva resno upoštevajo take organizacije;

| 20. | poudarja potrebo po tem, da se razvije pravni koncept solastništva, ki bi zagotovil polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, ustrezno zaščito v smislu socialne varnosti in priznanje za njihovo delo, ter po spremembi uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, da bo mogoče, tako kot v okviru Evropskega socialnega sklada, v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 izvajati pozitivne ukrepe za ženske (to je bilo mogoče v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ne), saj bodo ti bistveno prispevali k zaposlovanju žensk na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po tem, da se razvije pravni koncept solastništva, ki bi zagotovil polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, ustrezno zaščito v smislu socialne varnosti in priznanje za njihovo delo, ter po spremembi uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, da bo mogoče, tako kot v okviru Evropskega socialnega sklada, v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 izvajati pozitivne ukrepe za ženske (to je bilo mogoče v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ne), saj bodo ti bistveno prispevali k zaposlovanju žensk na podeželskih območjih;

| 21. | poudarja, da je odprava razlike v plačah prednostna naloga, zato obžaluje, da se Evropska komisija ni dovolj potrudila za ponovno sprožitev ta razprave na evropski ravni, zlasti z revizijo veljavne zakonodaje o izvajanju načela enakega plačila za moške in ženske za enako delo, kot je Evropski parlament zahteval v svoji resoluciji z dne 18. novembra 2009; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je odprava razlike v plačah prednostna naloga, zato obžaluje, da se Evropska komisija ni dovolj potrudila za ponovno sprožitev ta razprave na evropski ravni, zlasti z revizijo veljavne zakonodaje o izvajanju načela enakega plačila za moške in ženske za enako delo, kot je Evropski parlament zahteval v svoji resoluciji z dne 18. novembra 2009;

| 22. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za preprečevanje ločevanja po spolu na trgih dela in se zoperstavijo pojavu, da so ženske pogosto zastopane v slabše plačanih poklicih, in sicer tako, da fante in dekleta v šoli pritegnejo v ves spekter poklicnih dejavnosti in povečajo možnosti usposabljanja za ženske ter jim tako omogočijo, da se v svojem poklicnem življenju prilagodijo na spremembe na trgu dela; je globoko zaskrbljen zaradi nepravičnih razmer, saj po več kot pol stoletja, kar pogodbe Skupnosti vključujejo načelo enakega plačila za enako delo, morajo državljanke EU v povprečju delati 418 dni, da zaslužijo toliko kot moški v koledarskem letu; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za preprečevanje ločevanja po spolu na trgih dela in se zoperstavijo pojavu, da so ženske pogosto zastopane v slabše plačanih poklicih, in sicer tako, da fante in dekleta v šoli pritegnejo v ves spekter poklicnih dejavnosti in povečajo možnosti usposabljanja za ženske ter jim tako omogočijo, da se v svojem poklicnem življenju prilagodijo na spremembe na trgu dela; je globoko zaskrbljen zaradi nepravičnih razmer, saj po več kot pol stoletja, kar pogodbe Skupnosti vključujejo načelo enakega plačila za enako delo, morajo državljanke EU v povprečju delati 418 dni, da zaslužijo toliko kot moški v koledarskem letu;

| 23. | vztraja, da se je treba boriti proti razlikovanju pri plačah z ukrepi, kot je pregled veljavne direktive, priprava sektorskih načrtov z določenimi cilji, ki bi lahko vključevali zmanjšanje plačnih razlik za 0.5 odstotka do leta 2020, s ciljem, da se odpravi posredno in neposredno razlikovanje, spodbujanje kolektivnih pogajanj, usposabljanje svetovalcev na področju enakosti, ukrepe na področju neenakostim spolov pri neplačanem delu in uvedbo načrtov za enakost v družbah in na drugih delovnih mestih; meni, da mora postati preglednost pravilo pri določanju plač, kar bo okrepilo pogajalski položaj delavk; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da se je treba boriti proti razlikovanju pri plačah z ukrepi, kot je pregled veljavne direktive, priprava sektorskih načrtov z določenimi cilji, ki bi lahko vključevali zmanjšanje plačnih razlik za 0.5 odstotka do leta 2020, s ciljem, da se odpravi posredno in neposredno razlikovanje, spodbujanje kolektivnih pogajanj, usposabljanje svetovalcev na področju enakosti, ukrepe na področju neenakostim spolov pri neplačanem delu in uvedbo načrtov za enakost v družbah in na drugih delovnih mestih; meni, da mora postati preglednost pravilo pri določanju plač, kar bo okrepilo pogajalski položaj delavk;

| 24. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe za odpravo sedanjega paradoksa, ko so ženske kljub boljši izobrazbi še vedno manj plačane kot moški; poudarja, da je treba za optimalno gospodarsko rast in dejanski trajnostni razvoj v celoti izkoristiti poklicne možnosti žensk; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj uvedejo ukrepe za odpravo sedanjega paradoksa, ko so ženske kljub boljši izobrazbi še vedno manj plačane kot moški; poudarja, da je treba za optimalno gospodarsko rast in dejanski trajnostni razvoj v celoti izkoristiti poklicne možnosti žensk;

| 25. | poudarja, da sta ločeni dohodek in dobro plačana zaposlitev žensk bistvena za njihovo ekonomsko neodvisnost ter večjo enakost med ženskami in moškimi v družbi kot celoti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da sta ločeni dohodek in dobro plačana zaposlitev žensk bistvena za njihovo ekonomsko neodvisnost ter večjo enakost med ženskami in moškimi v družbi kot celoti;

| 26. | poziva države članice, naj v nacionalnih pokojninskih sistemih uveljavljajo načelo enakosti spolov v zvezi s starostjo in plačilom; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj v nacionalnih pokojninskih sistemih uveljavljajo načelo enakosti spolov v zvezi s starostjo in plačilom;

| 27. | poziva države članice EU, naj ustrezno izvajajo zakonodajo o enakem plačilu za enako delo, ter poziva Komisijo, naj izreče sankcije za države članice, ki tega ne upoštevajo; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice EU, naj ustrezno izvajajo zakonodajo o enakem plačilu za enako delo, ter poziva Komisijo, naj izreče sankcije za države članice, ki tega ne upoštevajo;

| 28. | poudarja, da enakost spolov ni samo vprašanje raznolikosti in socialne pravičnosti: je tudi pogoj za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zaposlovanja, konkurenčnosti in socialne kohezije, določenih s strategijo EU -2020; zato poziva Komisijo, naj okrepi enakopravnost spolov v vseh delih strategije EU -2020, zlasti z upoštevanjem posebnosti spolov, ter pripravi posebne ukrepe in cilje za enakost spolov v vseh ukrepih za izboljšanje evropske strategije zaposlovanja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da enakost spolov ni samo vprašanje raznolikosti in socialne pravičnosti: je tudi pogoj za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zaposlovanja, konkurenčnosti in socialne kohezije, določenih s strategijo EU -2020; zato poziva Komisijo, naj okrepi enakopravnost spolov v vseh delih strategije EU -2020, zlasti z upoštevanjem posebnosti spolov, ter pripravi posebne ukrepe in cilje za enakost spolov v vseh ukrepih za izboljšanje evropske strategije zaposlovanja;

| 29. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj dajejo prednost zavezujočim predlogom namesto nezavezujočim strategijam in političnim dokumentom na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj dajejo prednost zavezujočim predlogom namesto nezavezujočim strategijam in političnim dokumentom na področju enakosti spolov;

| 30. | meni, da morajo Komisija in države članice razviti orodja za usposabljanje in izvajanje, da bodo lahko vse zainteresirane strani na področjih, za katera so pristojne, ustrezno upoštevale vidik, ki temelji na enakih možnostih za ženske in moške, vključno z oceno posebnega vpliva politik na ženske in moške; |
| --- | --- |

30.

meni, da morajo Komisija in države članice razviti orodja za usposabljanje in izvajanje, da bodo lahko vse zainteresirane strani na področjih, za katera so pristojne, ustrezno upoštevale vidik, ki temelji na enakih možnostih za ženske in moške, vključno z oceno posebnega vpliva politik na ženske in moške;

| 31. | poudarja, da je treba oblikovati kvantitativne in kvalitativne in kazalnike ter statistične podatke, razčlenjene po spolu, ki bodo zanesljivi, primerljivi in pravočasno razpoložljivi, ter jih uporabljati za spremljanje vključevanja načela enakosti spolov v vse politike; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba oblikovati kvantitativne in kvalitativne in kazalnike ter statistične podatke, razčlenjene po spolu, ki bodo zanesljivi, primerljivi in pravočasno razpoložljivi, ter jih uporabljati za spremljanje vključevanja načela enakosti spolov v vse politike;

| 32. | meni, da mora biti ena od prednostnih nalog boj za odpravo revščine, in sicer z revizijo temeljnih makroekonomskih, monetarnih in socialnih politik ter politik trga dela, ki so krive za revščino, da se zagotovi ekonomsko in socialno pravičnost za ženske; meni, da je treba ponovno preučiti metode za določitev tveganja revščine in da je treba oblikovati strategije za spodbujanje pravične razdelitve dohodka, zagotovitev minimalnega dohodka, plačila in dostojnih pokojnin, ustvarjanje več visokokakovostnih delovnih mest, ki spoštujejo pravice žensk, zagotovitev dostopa do visokokakovostnih javnih storitev za vse ženske in dekleta ter izboljšanje socialnega varstva in ustreznih javnih služb, zlasti jasli, vrtcev, domov za dnevno varstvo, občinskih centrov in centrov za dejavnosti med prostim časom ter storitev v podporo družinam; |
| --- | --- |

32.

meni, da mora biti ena od prednostnih nalog boj za odpravo revščine, in sicer z revizijo temeljnih makroekonomskih, monetarnih in socialnih politik ter politik trga dela, ki so krive za revščino, da se zagotovi ekonomsko in socialno pravičnost za ženske; meni, da je treba ponovno preučiti metode za določitev tveganja revščine in da je treba oblikovati strategije za spodbujanje pravične razdelitve dohodka, zagotovitev minimalnega dohodka, plačila in dostojnih pokojnin, ustvarjanje več visokokakovostnih delovnih mest, ki spoštujejo pravice žensk, zagotovitev dostopa do visokokakovostnih javnih storitev za vse ženske in dekleta ter izboljšanje socialnega varstva in ustreznih javnih služb, zlasti jasli, vrtcev, domov za dnevno varstvo, občinskih centrov in centrov za dejavnosti med prostim časom ter storitev v podporo družinam;

| 33. | pozdravlja začetek vseevropske kampanje Komisije, ki bo prispevala k odpravi razlik v plačilu med ženskami in moškimi; kljub temu ugotavlja, da razlika v plačilu med moškimi in ženskami ostaja, zato poziva, naj se na evropski ravni razmisli o boju proti stereotipom glede specifično moških in ženskih vlog; zato poudarja, da je treba okviru boja proti spolnim stereotipom in zlasti proti ponižujočemu prikazovanju organizirati kampanje za povečevanje ozaveščenosti na šolah, delovnih mestih ter v medijih; poudarja, da morajo kampanje nameniti pozornost vlogi moških pri zagotavljanju pravične razdelitve družinskih odgovornosti ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja začetek vseevropske kampanje Komisije, ki bo prispevala k odpravi razlik v plačilu med ženskami in moškimi; kljub temu ugotavlja, da razlika v plačilu med moškimi in ženskami ostaja, zato poziva, naj se na evropski ravni razmisli o boju proti stereotipom glede specifično moških in ženskih vlog; zato poudarja, da je treba okviru boja proti spolnim stereotipom in zlasti proti ponižujočemu prikazovanju organizirati kampanje za povečevanje ozaveščenosti na šolah, delovnih mestih ter v medijih; poudarja, da morajo kampanje nameniti pozornost vlogi moških pri zagotavljanju pravične razdelitve družinskih odgovornosti ter usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja;

| 34. | meni, da je zaradi demografskih sprememb nujno, da se sprosti potencial žensk in poveča njihovo zaposlenost, da se doseže cilj 75 % stopnje zaposlenosti za ženske in moške, stare med 20 in 64 let, kot je to opredeljeno v strategiji EU 2020; meni, da bi morali imeti ljudje hkrati možnost svobodne odločitve, ali bodo imeli otroke, in da je pravična usklajenost med poklicnim in zasebnim življenjem ključni pogoj za spodbujanje vključevanja žensk na trg dela; |
| --- | --- |

34.

meni, da je zaradi demografskih sprememb nujno, da se sprosti potencial žensk in poveča njihovo zaposlenost, da se doseže cilj 75 % stopnje zaposlenosti za ženske in moške, stare med 20 in 64 let, kot je to opredeljeno v strategiji EU 2020; meni, da bi morali imeti ljudje hkrati možnost svobodne odločitve, ali bodo imeli otroke, in da je pravična usklajenost med poklicnim in zasebnim življenjem ključni pogoj za spodbujanje vključevanja žensk na trg dela;

| 35. | poziva k pripravi konkretnih predlogov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti na področju pomoči pri oskrbi vzdrževanih oseb in varstvu otrok; |
| --- | --- |

35.

poziva k pripravi konkretnih predlogov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti na področju pomoči pri oskrbi vzdrževanih oseb in varstvu otrok;

| 36. | poudarja, da morajo Komisija in države članice nujno spodbujati, podpreti in okrepiti vlogo žensk v socialni ekonomiji, saj je treba upoštevati visoko stopnjo zaposlenih žensk v tem sektorju in pomen storitev, ki jih socialna ekonomija nudi za spodbujanje poštene usklajenost med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo Komisija in države članice nujno spodbujati, podpreti in okrepiti vlogo žensk v socialni ekonomiji, saj je treba upoštevati visoko stopnjo zaposlenih žensk v tem sektorju in pomen storitev, ki jih socialna ekonomija nudi za spodbujanje poštene usklajenost med poklicnim in zasebnim življenjem;

| 37. | poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pravilno prenesle različno evropsko zakonodajo, ki ureja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, s prilagoditvijo delovnih pogojev med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

37.

poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pravilno prenesle različno evropsko zakonodajo, ki ureja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, s prilagoditvijo delovnih pogojev med moškimi in ženskami;

| 38. | opaža, da lahko zaposlovanje s krajšim delovnim časom neugodno vpliva na posameznika, na primer z zaviranjem poklicne poti, kar vodi v revščino v starosti ali pa je osebi zaradi manjših prejemkov potrebna dodatna pomoč države za preživetje ali v primeru bolezni in brezposelnosti; |
| --- | --- |

38.

opaža, da lahko zaposlovanje s krajšim delovnim časom neugodno vpliva na posameznika, na primer z zaviranjem poklicne poti, kar vodi v revščino v starosti ali pa je osebi zaradi manjših prejemkov potrebna dodatna pomoč države za preživetje ali v primeru bolezni in brezposelnosti;

| 39. | poudarja, kako pomembne so kampanje obveščanja za zagotovitev nevtralnosti glede spola v tradicionalno moških ali ženskih poklicih ali dejavnostih; v zvezi s tem tudi poziva države članice, naj sprožijo razpravo o vlogi jezika pri ohranjanju stereotipov, zlasti zaradi feminizacije ali maskulinizacije nekaterih nazivov poklicev; |
| --- | --- |

39.

poudarja, kako pomembne so kampanje obveščanja za zagotovitev nevtralnosti glede spola v tradicionalno moških ali ženskih poklicih ali dejavnostih; v zvezi s tem tudi poziva države članice, naj sprožijo razpravo o vlogi jezika pri ohranjanju stereotipov, zlasti zaradi feminizacije ali maskulinizacije nekaterih nazivov poklicev;

| 40. | poziva javne in zasebne ustanove, naj v notranja pravila in predpise vključijo načrte za zagotovitev enakosti, vključno s strogimi kratko-, srednje- in dolgoročnimi cilji, ter naj vsako leto ocenijo, kako se ti cilji uresničujejo; |
| --- | --- |

40.

poziva javne in zasebne ustanove, naj v notranja pravila in predpise vključijo načrte za zagotovitev enakosti, vključno s strogimi kratko-, srednje- in dolgoročnimi cilji, ter naj vsako leto ocenijo, kako se ti cilji uresničujejo;

| 41. | poziva k pripravi konkretnih predlogov za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja s spodbujanjem večje delitve poklicnih, družinskih in družbenih odgovornosti med moškimi in ženskami, zlasti na področju pomoči vzdrževanim osebam in varstva otrok; |
| --- | --- |

41.

poziva k pripravi konkretnih predlogov za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja s spodbujanjem večje delitve poklicnih, družinskih in družbenih odgovornosti med moškimi in ženskami, zlasti na področju pomoči vzdrževanim osebam in varstva otrok;

| 42. | poziva države članice, naj podpirajo zaposlovanje prikrajšanih skupin nosečnic ali mater, ki same skrbijo za domače obveznosti in spodbujajo zagotavljanje zaposlitev za to skupino, ki so dostojne, stalne in skladne z resnično usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj podpirajo zaposlovanje prikrajšanih skupin nosečnic ali mater, ki same skrbijo za domače obveznosti in spodbujajo zagotavljanje zaposlitev za to skupino, ki so dostojne, stalne in skladne z resnično usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem;

| 43. | meni, da je treba za boljše usklajevanje dela in oskrbe izboljšati možnosti dopusta, povezanega z otroki, zato poziva Svet k hitremu sprejetju skupnega stališča o stališču Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 (16) o reviziji Direktive Sveta 92/85/EGS; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba za boljše usklajevanje dela in oskrbe izboljšati možnosti dopusta, povezanega z otroki, zato poziva Svet k hitremu sprejetju skupnega stališča o stališču Parlamenta z dne 20. oktobra 2010 (16) o reviziji Direktive Sveta 92/85/EGS;

| 44. | poziva države članice, naj uvedejo in/ali okrepijo otroško varstvo, na primer otroške jasli in vrtce, ter ustanove za starejše in druge vzdrževane osebe, ter s tem zagotavijo cenovno dostopne in kakovostne storitve, ki so združljive z delom za poln delovni čas, kar največjemu številu ljudi; meni, da so take zmogljivosti za starše zelo pomembne in bi jim olajšale dostop na trg dela; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj uvedejo in/ali okrepijo otroško varstvo, na primer otroške jasli in vrtce, ter ustanove za starejše in druge vzdrževane osebe, ter s tem zagotavijo cenovno dostopne in kakovostne storitve, ki so združljive z delom za poln delovni čas, kar največjemu številu ljudi; meni, da so take zmogljivosti za starše zelo pomembne in bi jim olajšale dostop na trg dela;

| 45. | poudarja, da je družina temelj naše družbe in je neločljivo povezana z razširjanjem vrednot in solidarnim sožitjem; poudarja, da je uvedba prožnega delovnega časa in možnosti dela na daljavo, pa tudi podaljšanje varstva otrok in profesionalizacija oskrbe starejših na domu pomemben korak naprej pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja ter za okrepitev enakega vključevanja žensk in moških na trg dela ter v izobraževanje in usposabljanje; obžaluje pomanjkanje ustreznih ureditev dopustov, starševskih dopustov in prožnega delovnega časa za oba starša, kar ženskam pogosto onemogoča, da bi dejavno sodelovale na trgu dela ali da bile zaposlene za poln delovni čas; meni, da je zato potrebna tudi sprememba korporativne kulture glede imenovanja in zaposlovanja žensk; zato poziva Svet, Komisijo in države članice, naj preprečijo zniževanja ugodnosti ali socialnih storitev na področju varstva otrok, oskrbe za starejše in ranljive osebe zaradi gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je družina temelj naše družbe in je neločljivo povezana z razširjanjem vrednot in solidarnim sožitjem; poudarja, da je uvedba prožnega delovnega časa in možnosti dela na daljavo, pa tudi podaljšanje varstva otrok in profesionalizacija oskrbe starejših na domu pomemben korak naprej pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja ter za okrepitev enakega vključevanja žensk in moških na trg dela ter v izobraževanje in usposabljanje; obžaluje pomanjkanje ustreznih ureditev dopustov, starševskih dopustov in prožnega delovnega časa za oba starša, kar ženskam pogosto onemogoča, da bi dejavno sodelovale na trgu dela ali da bile zaposlene za poln delovni čas; meni, da je zato potrebna tudi sprememba korporativne kulture glede imenovanja in zaposlovanja žensk; zato poziva Svet, Komisijo in države članice, naj preprečijo zniževanja ugodnosti ali socialnih storitev na področju varstva otrok, oskrbe za starejše in ranljive osebe zaradi gospodarske in finančne krize;

| 46. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe za ženske in moške, zlasti za omogočanje vrnitve na delo po obdobju, ki so ga posvetili družini (vzgoja otrok in/ali skrb za bolne ali invalidne sorodnike), spodbujati politike vključevanja in ponovnega vključevanja na trg dela in torej ponovno finančno neodvisnost; |
| --- | --- |

46.

opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe za ženske in moške, zlasti za omogočanje vrnitve na delo po obdobju, ki so ga posvetili družini (vzgoja otrok in/ali skrb za bolne ali invalidne sorodnike), spodbujati politike vključevanja in ponovnega vključevanja na trg dela in torej ponovno finančno neodvisnost;

| 47. | vztraja, da ima izobraževanje velik pomen in osrednjo vlogo pri vzgoji otrok v duhu enakosti med ženskami in moškimi že od zgodnjih let ter za sprejemanje različnih kultur ter razumevanje in učinka diskriminacije in predsodkov; poziva države članice, naj za učence skozi celotno šolanje izvajajo izobraževalne programe, a tudi programe osveščanja o vrednotah iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 23; |
| --- | --- |

47.

vztraja, da ima izobraževanje velik pomen in osrednjo vlogo pri vzgoji otrok v duhu enakosti med ženskami in moškimi že od zgodnjih let ter za sprejemanje različnih kultur ter razumevanje in učinka diskriminacije in predsodkov; poziva države članice, naj za učence skozi celotno šolanje izvajajo izobraževalne programe, a tudi programe osveščanja o vrednotah iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 23;

| 48. | poudarja, da je treba mladim omogočiti svobodo pri izbiri poklica; opozarja, da je pomembno, da učitelji ne usmerjajo učencev samodejno na poklicno pot na podlagi spolnih stereotipov ter da se obširno predstavijo mnogovrstne poklicne priložnosti; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba mladim omogočiti svobodo pri izbiri poklica; opozarja, da je pomembno, da učitelji ne usmerjajo učencev samodejno na poklicno pot na podlagi spolnih stereotipov ter da se obširno predstavijo mnogovrstne poklicne priložnosti;

| 49. | poziva države članice, naj s programi ozaveščanja zagotovijo, da v izobraževanju ne bodo dekleta samodejno usmerjana na področja in v kariere, ki so tradicionalno feminizirane; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj s programi ozaveščanja zagotovijo, da v izobraževanju ne bodo dekleta samodejno usmerjana na področja in v kariere, ki so tradicionalno feminizirane;

| 50. | poudarja potrebo po okrepitvi prizadevanj na evropski ravni za izboljševanje zastopanosti žensk v politiki; spodbuja sodelovanje žensk v vseh evropskih institucijah, zlasti na odgovornih mestih; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja na nacionalnih, regionalnih in občinskih ravneh; poziva k zavezujočim ciljem, da bi zagotovili enako zastopanost žensk in moških; v zvezi s tem ugotavlja, da uporaba kvot ugodno vpliva na zastopanost žensk; zato poudarja, da uporaba volilnih kvot pozitivno vpliva na zastopanost žensk; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po okrepitvi prizadevanj na evropski ravni za izboljševanje zastopanosti žensk v politiki; spodbuja sodelovanje žensk v vseh evropskih institucijah, zlasti na odgovornih mestih; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja na nacionalnih, regionalnih in občinskih ravneh; poziva k zavezujočim ciljem, da bi zagotovili enako zastopanost žensk in moških; v zvezi s tem ugotavlja, da uporaba kvot ugodno vpliva na zastopanost žensk; zato poudarja, da uporaba volilnih kvot pozitivno vpliva na zastopanost žensk;

| 51. | opominja, da samo v 3 odstotkih velikih podjetij najvišje organe odločanja vodijo ženske; zato poudarja primer Norveške, ki od leta 2003 uspešno uporablja politiko kvot za zagotovitev paritetne sestave upravnih odborov podjetij, njenemu zgledu pa zdaj sledita Španija in Francija; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, na primer kvote, za boljšo zastopanost žensk v velikih podjetjih, ki kotirajo na borzi, in v upravnih svetih podjetij na splošno, zlasti tistih z javnim kapitalom; |
| --- | --- |

51.

opominja, da samo v 3 odstotkih velikih podjetij najvišje organe odločanja vodijo ženske; zato poudarja primer Norveške, ki od leta 2003 uspešno uporablja politiko kvot za zagotovitev paritetne sestave upravnih odborov podjetij, njenemu zgledu pa zdaj sledita Španija in Francija; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, na primer kvote, za boljšo zastopanost žensk v velikih podjetjih, ki kotirajo na borzi, in v upravnih svetih podjetij na splošno, zlasti tistih z javnim kapitalom;

| 52. | poudarja, da bi morali socialni partnerji v državah članicah uvesti zakonsko predpisane načrte za enakost v podjetjih ali sektorjih ter spremljati njihovo izvajanje, le tako bi se lahko uprli nepravičnemu obravnavanju spolov pri zaposlovanju, |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi morali socialni partnerji v državah članicah uvesti zakonsko predpisane načrte za enakost v podjetjih ali sektorjih ter spremljati njihovo izvajanje, le tako bi se lahko uprli nepravičnemu obravnavanju spolov pri zaposlovanju,

| 53. | poudarja, da morajo države članice sprejeti ukrepe, zlasti prek zakonodaje, da določijo zavezujoče cilje za zagotavljanje enakopravnosti moških in žensk pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih, javnih upravah in političnih telesih; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da morajo države članice sprejeti ukrepe, zlasti prek zakonodaje, da določijo zavezujoče cilje za zagotavljanje enakopravnosti moških in žensk pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih, javnih upravah in političnih telesih;

| 54. | poziva države članice, naj najdejo podjetja, ki spodbujajo enakost med moškimi in ženskami ter dobro usklajevanje med poklicnim, družinskim in zasebnim življenjem, ter širijo najboljše prakse, zlasti prek gospodarskih zbornic; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj najdejo podjetja, ki spodbujajo enakost med moškimi in ženskami ter dobro usklajevanje med poklicnim, družinskim in zasebnim življenjem, ter širijo najboljše prakse, zlasti prek gospodarskih zbornic;

| 55. | pozdravlja splošno razpravo o povečanju deleža žensk na vodilnih mestih v poslovnem svetu in predlaga uvedbo prostovoljnih kvot, ki naj temeljijo na razmerju med spoloma znotraj delovne sile; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja splošno razpravo o povečanju deleža žensk na vodilnih mestih v poslovnem svetu in predlaga uvedbo prostovoljnih kvot, ki naj temeljijo na razmerju med spoloma znotraj delovne sile;

| 56. | poziva, naj se na nacionalni in evropski ravni sprejmejo ukrepi za spodbujanje podjetništva med ženskami, in sicer z vzpostavljanjem struktur usposabljanja ter poklicnega in pravnega svetovanja ter s poenostavitvijo dostopa do javnega in zasebnega financiranja; |
| --- | --- |

56.

poziva, naj se na nacionalni in evropski ravni sprejmejo ukrepi za spodbujanje podjetništva med ženskami, in sicer z vzpostavljanjem struktur usposabljanja ter poklicnega in pravnega svetovanja ter s poenostavitvijo dostopa do javnega in zasebnega financiranja;

| 57. | spodbuja redno izmenjavo informacij in izkušenj med zainteresiranimi stranmi, ki spodbujajo enakost spolov, da bi dobre prakse izvajali v celotni družbi, in sicer na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter tako v zasebnem kot javnem sektorju; |
| --- | --- |

57.

spodbuja redno izmenjavo informacij in izkušenj med zainteresiranimi stranmi, ki spodbujajo enakost spolov, da bi dobre prakse izvajali v celotni družbi, in sicer na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter tako v zasebnem kot javnem sektorju;

| 58. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj posebno pozornost namenijo skupinam ranljivih žensk: invalidnim in starejšim ženskam, priseljenkam, lezbijkam, biseksualkam in transseksualkam ter pripadnicam manjšin ter slabo usposobljenim ali neusposobljenim ženskam, ki so odgovorne za vzdrževane družinske člane, ki tvorijo posebne skupine oseb, za katere je potrebno uvesti ukrepe, ki bodo prilagojeni njihovim razmeram; poziva Komisijo, naj razširi namen evropskega leta prostovoljstva 2011, da bo vključeval, spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj posebno pozornost namenijo skupinam ranljivih žensk: invalidnim in starejšim ženskam, priseljenkam, lezbijkam, biseksualkam in transseksualkam ter pripadnicam manjšin ter slabo usposobljenim ali neusposobljenim ženskam, ki so odgovorne za vzdrževane družinske člane, ki tvorijo posebne skupine oseb, za katere je potrebno uvesti ukrepe, ki bodo prilagojeni njihovim razmeram; poziva Komisijo, naj razširi namen evropskega leta prostovoljstva 2011, da bo vključeval, spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami;

| 59. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri povečevanju zaposlitvenih možnosti za prikrajšane ženske kot so priseljenke, pripadnice etničnih manjšin, invalidne ženske in matere samohranilke, in sicer tako, da izboljša njihov dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, s čemer se bodo povečale njihove možnosti za ekonomsko samostojno življenje; opozarja na večplastno razlikovanje priseljenk zaradi spola, etnične ali rasne pripadnosti in v mnogih primerih, starosti; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj podpre države članice pri povečevanju zaposlitvenih možnosti za prikrajšane ženske kot so priseljenke, pripadnice etničnih manjšin, invalidne ženske in matere samohranilke, in sicer tako, da izboljša njihov dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, s čemer se bodo povečale njihove možnosti za ekonomsko samostojno življenje; opozarja na večplastno razlikovanje priseljenk zaradi spola, etnične ali rasne pripadnosti in v mnogih primerih, starosti;

| 60. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki so odgovorni za enakost, naj sprejmejo celovite pristope, s katerimi bodo izboljšali odziv na primere večplastnega razlikovanja; prav tako poudarja, da morajo ti organi nuditi usposabljanje sodnikom, porotnikom in splošnemu osebju, da bodo lahko opredelili, predvideli in reševali primere večplastnega razlikovanja; |
| --- | --- |

60.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki so odgovorni za enakost, naj sprejmejo celovite pristope, s katerimi bodo izboljšali odziv na primere večplastnega razlikovanja; prav tako poudarja, da morajo ti organi nuditi usposabljanje sodnikom, porotnikom in splošnemu osebju, da bodo lahko opredelili, predvideli in reševali primere večplastnega razlikovanja;

| 61. | opozarja, da so invalidne ženske pogosto izpostavljene razlikovanju v družbenem, kulturnem, političnem in poklicnem življenju; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo konkretne predloge za izboljšanje njihovega položaja; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da so invalidne ženske pogosto izpostavljene razlikovanju v družbenem, kulturnem, političnem in poklicnem življenju; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo konkretne predloge za izboljšanje njihovega položaja;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju evropske strategije za vključevanje Romov namenijo posebno pozornost Romkam; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju evropske strategije za vključevanje Romov namenijo posebno pozornost Romkam;

| 63. | ugotavlja, da so transseksualci po poročilih Agencije za temeljne pravice še vedno prepogosto odrinjeni na rob družbe in izpostavljeni nasilju ter se srečujejo z visoko ravnijo stigmatizacije, izključenosti in nasilja; odločno spodbuja Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo priporočila agencije, da zagotovijo večjo in preglednejšo zaščito pred razlikovanjem na podlagi spolne identitete; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da so transseksualci po poročilih Agencije za temeljne pravice še vedno prepogosto odrinjeni na rob družbe in izpostavljeni nasilju ter se srečujejo z visoko ravnijo stigmatizacije, izključenosti in nasilja; odločno spodbuja Evropsko komisijo in države članice, naj upoštevajo priporočila agencije, da zagotovijo večjo in preglednejšo zaščito pred razlikovanjem na podlagi spolne identitete;

| 64. | zagovarja dostop žensk in moških do informacij o reproduktivnem zdravju in poudarja, da morajo imeti ženske enake pravice in možnosti kot moški, da uporabljajo storitve na tem področju; poudarja, da morajo ženske imeti nadzor nad svojimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami, zlasti z lahkim dostopom do kontracepcije in splava; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za povečanje ozaveščenosti moških o svoji odgovornosti v spolnih in reproduktivnih zadevah; |
| --- | --- |

64.

zagovarja dostop žensk in moških do informacij o reproduktivnem zdravju in poudarja, da morajo imeti ženske enake pravice in možnosti kot moški, da uporabljajo storitve na tem področju; poudarja, da morajo ženske imeti nadzor nad svojimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami, zlasti z lahkim dostopom do kontracepcije in splava; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za povečanje ozaveščenosti moških o svoji odgovornosti v spolnih in reproduktivnih zadevah;

| 65. | opozarja, da je nasilje nad ženskami med poglavitnimi ovrami pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi; poziva Komisijo, naj začne s pripravo predloga splošne direktive o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in boju proti njemu, tako telesnemu, spolnemu in psihološkemu nasilju, vključno s trgovino z ženskami; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da je nasilje nad ženskami med poglavitnimi ovrami pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi; poziva Komisijo, naj začne s pripravo predloga splošne direktive o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in boju proti njemu, tako telesnemu, spolnemu in psihološkemu nasilju, vključno s trgovino z ženskami;

| 66. | pozdravlja prizadevanja na ravni Unije in nacionalnih ravneh za boj proti nasilju nad ženskami, vendar poudarja, da to še vedno ostaja velik nerešen problem, ter poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostopa do podpornih storitev, namenjenih preprečevanju nasilja na podlagi spola in zaščiti žensk pred takim nasiljem ne glede na njihov pravni status, raso, starost, spolno usmerjenost, etnično pripadnost ali vero; pozdravlja začetek razprave o tej vrsti nasilja, zlasti z izdajo evropske odredbe o zaščiti in direktivo o trgovini z ljudmi; poziva prihodnja predsedstva Unije, naj to nadaljujejo; poudarja, da morata Svet in Komisija sprejeti dogovor, dosežen v Evropskem parlamentu o evropski odredbi o zaščiti, da bi lahko direktiva čim prej začela veljati; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja prizadevanja na ravni Unije in nacionalnih ravneh za boj proti nasilju nad ženskami, vendar poudarja, da to še vedno ostaja velik nerešen problem, ter poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev dostopa do podpornih storitev, namenjenih preprečevanju nasilja na podlagi spola in zaščiti žensk pred takim nasiljem ne glede na njihov pravni status, raso, starost, spolno usmerjenost, etnično pripadnost ali vero; pozdravlja začetek razprave o tej vrsti nasilja, zlasti z izdajo evropske odredbe o zaščiti in direktivo o trgovini z ljudmi; poziva prihodnja predsedstva Unije, naj to nadaljujejo; poudarja, da morata Svet in Komisija sprejeti dogovor, dosežen v Evropskem parlamentu o evropski odredbi o zaščiti, da bi lahko direktiva čim prej začela veljati;

| 67. | ponovno poziva Komisijo, naj v naslednjih štirih letih določi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami; v zvezi s tem poudarja, da bo to povečalo ozaveščenost evropskih državljanov in vlade spodbudilo za boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

67.

ponovno poziva Komisijo, naj v naslednjih štirih letih določi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami; v zvezi s tem poudarja, da bo to povečalo ozaveščenost evropskih državljanov in vlade spodbudilo za boj proti nasilju nad ženskami;

| 68. | poudarja, da je treba izvesti obsežno razpravo, ki bo zajemala vse države EU in pri kateri se bo uporabljala skupna metodologija, za določitev dejanskega obsega problema; poudarja pomembno delo, ki ga mora na tem področju opraviti evropski observatorij za nasilje na podlagi spola, ki bo pripravil visokokakovostne statistične podatke v podporo ukrepom politike za boj proti tej družbeni nadlogi; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba izvesti obsežno razpravo, ki bo zajemala vse države EU in pri kateri se bo uporabljala skupna metodologija, za določitev dejanskega obsega problema; poudarja pomembno delo, ki ga mora na tem področju opraviti evropski observatorij za nasilje na podlagi spola, ki bo pripravil visokokakovostne statistične podatke v podporo ukrepom politike za boj proti tej družbeni nadlogi;

| 69. | poziva države članice, naj zagotovijo boljše usposabljanje osebja v zdravstvenem sektorju, socialnih službah, policiji i sodstvu ter sodelovanje med njimi, ter vzpostavijo strukture, ki bodo usposobljene za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami, vključno z redkimi oblikami hudega fizičnega in psihološkega nasilja, kot so napadi s kislino; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj zagotovijo boljše usposabljanje osebja v zdravstvenem sektorju, socialnih službah, policiji i sodstvu ter sodelovanje med njimi, ter vzpostavijo strukture, ki bodo usposobljene za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami, vključno z redkimi oblikami hudega fizičnega in psihološkega nasilja, kot so napadi s kislino;

| 70. | poudarja, da morajo države članice ter regionalne in lokalne oblasti sprejeti ukrepe za vračanje žensk, ki so bile žrtev nasilja na podlagi spola, na trg delovne sile, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta Evropski socialni sklad in program PROGRESS; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da morajo države članice ter regionalne in lokalne oblasti sprejeti ukrepe za vračanje žensk, ki so bile žrtev nasilja na podlagi spola, na trg delovne sile, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta Evropski socialni sklad in program PROGRESS;

| 71. | poudarja, da je treba izboljšati sisteme, ki pomagajo ženskim organizacijam in civilni družbi na splošno, da sodelujejo v procesih za vključevanje vidika spola ter se jih udeležujejo; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba izboljšati sisteme, ki pomagajo ženskim organizacijam in civilni družbi na splošno, da sodelujejo v procesih za vključevanje vidika spola ter se jih udeležujejo;

| 72. | poudarja, da je treba vidik spola in boj proti nasilju na podlagi spola vključiti v zunanjo politiko in politiko razvojnega sodelovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba vidik spola in boj proti nasilju na podlagi spola vključiti v zunanjo politiko in politiko razvojnega sodelovanja Evropske unije;

| 73. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja države članice, da si v medijih na splošno ter zlasti v oglaševalskem in promocijskem materialu prizadevajo za prikazovanje podobe žensk, ki spoštuje njihovo dostojanstvo, različne vloge in identiteto; |
| --- | --- |

73.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja države članice, da si v medijih na splošno ter zlasti v oglaševalskem in promocijskem materialu prizadevajo za prikazovanje podobe žensk, ki spoštuje njihovo dostojanstvo, različne vloge in identiteto;

| 74. | poziva Komisijo in proračunski organ, naj pri pripravi proračunov in novega večletnega finančnega okvira EU upoštevata vidike spola; spodbuja države članice, naj pri pripravi nacionalnih proračunov sledijo temu vzoru; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo in proračunski organ, naj pri pripravi proračunov in novega večletnega finančnega okvira EU upoštevata vidike spola; spodbuja države članice, naj pri pripravi nacionalnih proračunov sledijo temu vzoru;

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Dokument Sveta Evropske unije št. 5731/10 z dne 3. marca 2010.

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(5)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(6)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(7)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(8)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(9)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0231.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0232.

(12)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(13)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 35.

(14)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0484.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/77

---

Torek, 8. marec 2011Revščina žensk

P7_TA(2011)0086

Resolucija Evropskega parlamenta 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (2010/2162(INI))

2012/C 199 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju EU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta Organizacije združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta Organizacije združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu 15. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu 15. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je Organizacija združenih narodov opredelila leta 2000, zlasti cilja št. 1 (izkoreninjenje skrajne revščine in lakote) in cilja št. 3 (spodbujanje enakosti med spoloma), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je Organizacija združenih narodov opredelila leta 2000, zlasti cilja št. 1 (izkoreninjenje skrajne revščine in lakote) in cilja št. 3 (spodbujanje enakosti med spoloma),

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1558 (2007) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o feminizaciji revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1558 (2007) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o feminizaciji revščine,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (3),

| — | ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 30. oktobra 2007 o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje s strani držav članic in institucij EU – Kazalniki revščine med ženskami (13947/07), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 30. oktobra 2007 o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje s strani držav članic in institucij EU – Kazalniki revščine med ženskami (13947/07),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o uresničevanju barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o uresničevanju barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok (KOM(2008)0638),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti med ženskami in moškimi za leto 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti med ženskami in moškimi za leto 2010 (KOM(2009)0694),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije, ki je bil priložen poročilu Komisije o enakosti med ženskami in moškimi za leto 2010 (SEC(2009)1706), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije, ki je bil priložen poročilu Komisije o enakosti med ženskami in moškimi za leto 2010 (SEC(2009)1706),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 (KOM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije, ki je bil priložen sporočilu Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 (SEC(2010)1079) in (SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije, ki je bil priložen sporočilu Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015 (SEC(2010)1079) in (SEC(2010)1080),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 24. marca 2010 o drugem evropskem pregledu kakovosti življenja: družinsko življenje in delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 24. marca 2010 o drugem evropskem pregledu kakovosti življenja: družinsko življenje in delo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (11),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0031/2011),

| A. | ker bi v skladu z omenjenim Sklepom 1098/2008/ES dejavnosti v okviru evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti morale upoštevati različna tveganja in razsežnosti revščine in socialne izključenosti, ki jih doživljajo ženske in moški; ker 85 milijonov Evropejcev živi pod pragom revščine in ker se ocenjuje, da 17 % vseh žensk v 27 državah EU živi v revščini; ker se je povrhu tega v zadnjih desetih letih število žensk, ki živijo v revščini, nesorazmerno povečalo v primerjavi s številom revnih moških; ker revščina staršev pogosto vodi v revščino otrok in ima resne posledice za njihovo življenje, |
| --- | --- |

A.

ker bi v skladu z omenjenim Sklepom 1098/2008/ES dejavnosti v okviru evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti morale upoštevati različna tveganja in razsežnosti revščine in socialne izključenosti, ki jih doživljajo ženske in moški; ker 85 milijonov Evropejcev živi pod pragom revščine in ker se ocenjuje, da 17 % vseh žensk v 27 državah EU živi v revščini; ker se je povrhu tega v zadnjih desetih letih število žensk, ki živijo v revščini, nesorazmerno povečalo v primerjavi s številom revnih moških; ker revščina staršev pogosto vodi v revščino otrok in ima resne posledice za njihovo življenje,

| B. | ker se Evropska unija spopada z veliko gospodarsko, finančno in socialno krizo, ki še posebej zapostavlja ženske tako na trgu dela kot tudi v njihovem zasebnem življenju, saj je zanje bolj verjetno, da je njihovo delovno mesto negotovo in da bodo postale presežne delavke, ter manj verjetno, da imajo socialno zavarovanje; ker povrhu tega v obdobjih gospodarske recesije ljudje, ki jim grozi revščina, med katerimi je večina žensk, postanejo še bolj ogroženi, zlasti skupine, ki so že tako v marsičem prikrajšane, |
| --- | --- |

B.

ker se Evropska unija spopada z veliko gospodarsko, finančno in socialno krizo, ki še posebej zapostavlja ženske tako na trgu dela kot tudi v njihovem zasebnem življenju, saj je zanje bolj verjetno, da je njihovo delovno mesto negotovo in da bodo postale presežne delavke, ter manj verjetno, da imajo socialno zavarovanje; ker povrhu tega v obdobjih gospodarske recesije ljudje, ki jim grozi revščina, med katerimi je večina žensk, postanejo še bolj ogroženi, zlasti skupine, ki so že tako v marsičem prikrajšane,

| C. | ker bodo varčevalni ukrepi, ki se izvajajo po vsej EU, škodljivo vplivali zlasti na ženske, ki prevladujejo v javnem sektorju bodisi kot zaposlene ali kot prejemnice storitev, |
| --- | --- |

C.

ker bodo varčevalni ukrepi, ki se izvajajo po vsej EU, škodljivo vplivali zlasti na ženske, ki prevladujejo v javnem sektorju bodisi kot zaposlene ali kot prejemnice storitev,

| D. | ker je bolj proti revščini eden od petih merljivih ciljev Komisije, predlaganih za strategijo EU 2020; ker bi integrirana smernica št. 10 te strategije (spodbujanje socialne vključenosti in boja proti revščini) spodbudila k sprejetju nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine, kar bi zagotovilo zanesljivost dohodkov za enostarševske družine ali starejše ženske, |
| --- | --- |

D.

ker je bolj proti revščini eden od petih merljivih ciljev Komisije, predlaganih za strategijo EU 2020; ker bi integrirana smernica št. 10 te strategije (spodbujanje socialne vključenosti in boja proti revščini) spodbudila k sprejetju nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine, kar bi zagotovilo zanesljivost dohodkov za enostarševske družine ali starejše ženske,

| E. | ker je enakost med spoloma orožje za boj proti revščini med ženskami, saj pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter vodi k večji udeležbi žensk na trgu delovne sile, kar prinaša številne socialne in gospodarske koristi, |
| --- | --- |

E.

ker je enakost med spoloma orožje za boj proti revščini med ženskami, saj pozitivno vpliva na produktivnost in gospodarsko rast ter vodi k večji udeležbi žensk na trgu delovne sile, kar prinaša številne socialne in gospodarske koristi,

| F. | ker je povprečna stopnja zaposlenosti žensk 59,1 %, ker od leta 2000 povprečen razkorak med plačami med spoloma ostaja velik, saj je v letu 2010 znašal 18 % v EU kot celoti in več kot 30 % v nekaterih državah članicah, in ker je načelo enakih možnosti za moške in ženske eno izmed temeljnih načel evropskih pogodb; ker ima po spolu ločen trg dela neposredne posledice za ženske, |
| --- | --- |

F.

ker je povprečna stopnja zaposlenosti žensk 59,1 %, ker od leta 2000 povprečen razkorak med plačami med spoloma ostaja velik, saj je v letu 2010 znašal 18 % v EU kot celoti in več kot 30 % v nekaterih državah članicah, in ker je načelo enakih možnosti za moške in ženske eno izmed temeljnih načel evropskih pogodb; ker ima po spolu ločen trg dela neposredne posledice za ženske,

| G. | ker je v 16 državah članicah tveganje skrajne revščine za ženske veliko večje od tveganja skrajne revščine za moške, |
| --- | --- |

G.

ker je v 16 državah članicah tveganje skrajne revščine za ženske veliko večje od tveganja skrajne revščine za moške,

| H. | ker zaposlitev sama po sebi ne nudi ustrezne zaščite pred skrajno revščino; ker je predvsem zaradi razlikovanja med ženskami in moškimi na poklicnem področju več žensk kot moških zaposlenih na slabše plačanih delovnih mestih, pri čemer niti plačilo prispevkov za socialno varnost pogosto ne nudi zaščite pred skrajno revščino, |
| --- | --- |

H.

ker zaposlitev sama po sebi ne nudi ustrezne zaščite pred skrajno revščino; ker je predvsem zaradi razlikovanja med ženskami in moškimi na poklicnem področju več žensk kot moških zaposlenih na slabše plačanih delovnih mestih, pri čemer niti plačilo prispevkov za socialno varnost pogosto ne nudi zaščite pred skrajno revščino,

| I. | ker dlje časa ko ljudje živijo v revščini z zelo nizkim dohodkom, večje je tveganje, da se bodo znašli v položaju dolgotrajnega ekonomskega pomanjkanja in socialne izključenosti; ker zato ukrepi za boj proti revščini ne smejo biti namenjeni le pomoči ljudem, ki že živijo v skrajnem ekonomskem pomanjkanju, ampak morajo prispevati tudi k takojšnjemu preprečevanju in odpravi dejavnikov, ki povzročajo skrajno ekonomsko in socialno pomanjkanje državljanov, zlasti žensk, |
| --- | --- |

I.

ker dlje časa ko ljudje živijo v revščini z zelo nizkim dohodkom, večje je tveganje, da se bodo znašli v položaju dolgotrajnega ekonomskega pomanjkanja in socialne izključenosti; ker zato ukrepi za boj proti revščini ne smejo biti namenjeni le pomoči ljudem, ki že živijo v skrajnem ekonomskem pomanjkanju, ampak morajo prispevati tudi k takojšnjemu preprečevanju in odpravi dejavnikov, ki povzročajo skrajno ekonomsko in socialno pomanjkanje državljanov, zlasti žensk,

| J. | ker so v zvezi s časom, ki se porabi za neplačano delo in dnevno vključenost v dejavnosti oskrbe, znatne razlike po starosti in spolu; ker opravljajo ženske največ neplačanega dela, |
| --- | --- |

J.

ker so v zvezi s časom, ki se porabi za neplačano delo in dnevno vključenost v dejavnosti oskrbe, znatne razlike po starosti in spolu; ker opravljajo ženske največ neplačanega dela,

| K. | ker je vsesplošni dostop do cenovno dostopnih visokokakovostnih pomožnih storitev, med njimi varstvo otrok in ustanove za starejše in druge vzdrževane osebe, pomemben za enako sodelovanje moških in žensk na trgu dela in kot sredstvo za preprečevanje in zmanjševanje revščine, |
| --- | --- |

K.

ker je vsesplošni dostop do cenovno dostopnih visokokakovostnih pomožnih storitev, med njimi varstvo otrok in ustanove za starejše in druge vzdrževane osebe, pomemben za enako sodelovanje moških in žensk na trgu dela in kot sredstvo za preprečevanje in zmanjševanje revščine,

| L. | ker so starejši ljudje bolj izpostavljeni tveganju revščine kot ostalo prebivalstvo in je ta stopnja leta 2008 pri prebivalcih EU-27, starih 65 let ali več, znašala 19 %, ker so starejše ženske še posebej ogrožene, saj njihova pravica do pokojnine pogosto izhaja iz njihovega zakonskega stanu (zakonske pravice ali pravice preživelih oseb) in ker imajo redko ustrezne pokojninske pravice zaradi prekinitev poklicne poti, razlik v plačilu in drugih dejavnikov, iz česar izhaja, da so ženske v večji meri žrtve stalne in skrajne revščine kot moški (tveganju revščine je izpostavljenih 22 % žensk, starih 65 let ali več, v primerjavi s 16 % moških), |
| --- | --- |

L.

ker so starejši ljudje bolj izpostavljeni tveganju revščine kot ostalo prebivalstvo in je ta stopnja leta 2008 pri prebivalcih EU-27, starih 65 let ali več, znašala 19 %, ker so starejše ženske še posebej ogrožene, saj njihova pravica do pokojnine pogosto izhaja iz njihovega zakonskega stanu (zakonske pravice ali pravice preživelih oseb) in ker imajo redko ustrezne pokojninske pravice zaradi prekinitev poklicne poti, razlik v plačilu in drugih dejavnikov, iz česar izhaja, da so ženske v večji meri žrtve stalne in skrajne revščine kot moški (tveganju revščine je izpostavljenih 22 % žensk, starih 65 let ali več, v primerjavi s 16 % moških),

| M. | ker so ženske, zlasti na podeželju, pogosteje del sive ekonomije kot moški, saj niso zabeležene na uradnem trgu dela ali imajo kratkoročne pogodbe o zaposlitvi, kar povzroča posebne težave v zvezi z njihovimi socialnimi pravicami, vključno s pravicami med nosečnostjo, porodniškim dopustom in dojenjem, pridobitvijo pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti, |
| --- | --- |

M.

ker so ženske, zlasti na podeželju, pogosteje del sive ekonomije kot moški, saj niso zabeležene na uradnem trgu dela ali imajo kratkoročne pogodbe o zaposlitvi, kar povzroča posebne težave v zvezi z njihovimi socialnimi pravicami, vključno s pravicami med nosečnostjo, porodniškim dopustom in dojenjem, pridobitvijo pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti,

| N. | ker je zaradi revščine večje tveganje za na spolu temelječe nasilje, ki je velika ovira za enakost med spoloma; ker nasilje v družini pogosto ne povzroči le izgube delovnega mesta, bolezni in brezdomstva, ampak lahko tudi potisne ženske v krog revščine; ker je poleg tega trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva, ki v velikem obsegu prizadene ženske in dekleta in je bistvena sestavina, ki je obenem pogojena z revščino in prispeva k njej, |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi revščine večje tveganje za na spolu temelječe nasilje, ki je velika ovira za enakost med spoloma; ker nasilje v družini pogosto ne povzroči le izgube delovnega mesta, bolezni in brezdomstva, ampak lahko tudi potisne ženske v krog revščine; ker je poleg tega trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva, ki v velikem obsegu prizadene ženske in dekleta in je bistvena sestavina, ki je obenem pogojena z revščino in prispeva k njej,

| O. | ker je nasilje nad ženskami v vseh pojavnih oblikah ena najbolj razširjenih kršitev človekovih pravic, ki ne pozna geografskih, ekonomskih ali socialnih omejitev; ker je to resna težava v Uniji, kjer je približno 20 do 25 % žensk v svoji odrasli dobi žrtev fizičnega nasilja, več kot 10 % pa spolnega nasilja, |
| --- | --- |

O.

ker je nasilje nad ženskami v vseh pojavnih oblikah ena najbolj razširjenih kršitev človekovih pravic, ki ne pozna geografskih, ekonomskih ali socialnih omejitev; ker je to resna težava v Uniji, kjer je približno 20 do 25 % žensk v svoji odrasli dobi žrtev fizičnega nasilja, več kot 10 % pa spolnega nasilja,

| P. | ker so invalidke žrtve diskriminacije v družinskem okolju in izobraževanju, njihove zaposlitvene možnosti so omejene, socialni prejemki, ki jih dobivajo, pa jim v večini primerov ne pomagajo iz revščine; ker bi morale države članice zaradi tega invalidkam zagotavljati posebno oskrbo, ki jo potrebujejo, da bi lahko uživale svoje pravice, in predlagati ukrepe za lažje vključevanje teh žensk v družbo prek dodatnih programov pomoči, |
| --- | --- |

P.

ker so invalidke žrtve diskriminacije v družinskem okolju in izobraževanju, njihove zaposlitvene možnosti so omejene, socialni prejemki, ki jih dobivajo, pa jim v večini primerov ne pomagajo iz revščine; ker bi morale države članice zaradi tega invalidkam zagotavljati posebno oskrbo, ki jo potrebujejo, da bi lahko uživale svoje pravice, in predlagati ukrepe za lažje vključevanje teh žensk v družbo prek dodatnih programov pomoči,

| Q. | ker ženske vse bolj nosijo breme revščine ali jih revščina ogroža, zlasti ženske s posebnimi potrebami, kot so invalidke, starejše ženske in matere, ki same skrbijo za otroke (zlasti matere samohranilke in vdove z vzdrževanimi otroki), in skupine, ki so najbolj izpostavljene izključenosti, kot so Romke, katerim sta v skladu s tradicijo izključno prepuščena gospodinjenje in nega, zaradi česar predčasno opustijo šolanje in se ne zaposlijo, ter priseljenke; ker je treba ustvariti ustrezne delovne razmere, vključno z zagotavljanjem pravic, kot so dostojna plača, porodniški dopust in delovno okolje brez diskriminacije, saj so za te ženske bistvenega pomena, |
| --- | --- |

Q.

ker ženske vse bolj nosijo breme revščine ali jih revščina ogroža, zlasti ženske s posebnimi potrebami, kot so invalidke, starejše ženske in matere, ki same skrbijo za otroke (zlasti matere samohranilke in vdove z vzdrževanimi otroki), in skupine, ki so najbolj izpostavljene izključenosti, kot so Romke, katerim sta v skladu s tradicijo izključno prepuščena gospodinjenje in nega, zaradi česar predčasno opustijo šolanje in se ne zaposlijo, ter priseljenke; ker je treba ustvariti ustrezne delovne razmere, vključno z zagotavljanjem pravic, kot so dostojna plača, porodniški dopust in delovno okolje brez diskriminacije, saj so za te ženske bistvenega pomena,

| R. | ker je program Progress namenjen podpiranju učinkovitega izvajanja načela enakosti med spoloma in spodbujanju vključevanja načela enakosti med spoloma v politike EU; ker je program izjemnega pomena za boj proti feminizaciji revščine, |
| --- | --- |

R.

ker je program Progress namenjen podpiranju učinkovitega izvajanja načela enakosti med spoloma in spodbujanju vključevanja načela enakosti med spoloma v politike EU; ker je program izjemnega pomena za boj proti feminizaciji revščine,

| S. | ker je pričakovana življenjska doba žensk približno šest let daljša kot za moške, saj statistični podatki za leto 2007 v EU-27 kažejo, da moški živijo 76 let, ženske pa 82 let; ker to zelo vpliva na revščino žensk, zlasti ker imajo ženske večje težave kot moški pri dostopu do socialne varnosti in pokojninskih sistemov, |
| --- | --- |

S.

ker je pričakovana življenjska doba žensk približno šest let daljša kot za moške, saj statistični podatki za leto 2007 v EU-27 kažejo, da moški živijo 76 let, ženske pa 82 let; ker to zelo vpliva na revščino žensk, zlasti ker imajo ženske večje težave kot moški pri dostopu do socialne varnosti in pokojninskih sistemov,

Feminizacija revščine

| 1. | meni, da sta preprečevanje in zmanjševanje revščine žensk pomembni sestavini temeljnega načela družbene solidarnosti, h kateremu je Evropska unija zavezana, kakor je določeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki predpisuje enakost med ženskami in moškimi, socialno pravičnost in varstvo ter boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji; |
| --- | --- |

1.

meni, da sta preprečevanje in zmanjševanje revščine žensk pomembni sestavini temeljnega načela družbene solidarnosti, h kateremu je Evropska unija zavezana, kakor je določeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki predpisuje enakost med ženskami in moškimi, socialno pravičnost in varstvo ter boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji;

| 2. | se zaveda, da „feminizacija revščine“ pomeni, da je pojavnost revščine pri ženskah večja kot pri moških, da je revščina pri ženskah resnejša kot pri moških in da se revščina pri ženskah povečuje; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da „feminizacija revščine“ pomeni, da je pojavnost revščine pri ženskah večja kot pri moških, da je revščina pri ženskah resnejša kot pri moških in da se revščina pri ženskah povečuje;

| 3. | poudarja, da je po kazalniku za stopnjo tveganja revščine, ki ga je pripravil Eurostat, v letu 2008 revščina v Evropski uniji ogrožala skoraj 85 milijonov oseb, in da bi se v skladu s kazalnikom materialne deprivacije ta številka lahko dvignila na 120 milijonov oseb; meni, da lahko zaradi sklepa Sveta o kazalnikih revščine pride do nejasnosti pri skupnem cilju zmanjševanja revščine, ki je, da se do leta 2020 iz revščine in izključenosti pomaga 20 milijonom ljudi (23,5-odstotno zmanjšanje po kazalniku stopnje tveganja revščine, ki ga je pripravil Eurostat, toda zgolj 16,7-odstotno po kazalniku materialne deprivacije); poudarja, da je med ljudmi, ki živijo v revščini, večina žensk, kar je posledica brezposelnosti, občasnega dela, nizkih plač, pokojnin, ki ne dosegajo življenjskega minimuma, in vse bolj nedostopnih kakovostnih javnih storitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je po kazalniku za stopnjo tveganja revščine, ki ga je pripravil Eurostat, v letu 2008 revščina v Evropski uniji ogrožala skoraj 85 milijonov oseb, in da bi se v skladu s kazalnikom materialne deprivacije ta številka lahko dvignila na 120 milijonov oseb; meni, da lahko zaradi sklepa Sveta o kazalnikih revščine pride do nejasnosti pri skupnem cilju zmanjševanja revščine, ki je, da se do leta 2020 iz revščine in izključenosti pomaga 20 milijonom ljudi (23,5-odstotno zmanjšanje po kazalniku stopnje tveganja revščine, ki ga je pripravil Eurostat, toda zgolj 16,7-odstotno po kazalniku materialne deprivacije); poudarja, da je med ljudmi, ki živijo v revščini, večina žensk, kar je posledica brezposelnosti, občasnega dela, nizkih plač, pokojnin, ki ne dosegajo življenjskega minimuma, in vse bolj nedostopnih kakovostnih javnih storitev;

| 4. | poudarja, da neenakost med spoloma preprečuje zmanjševanje revščine ter ogroža obete za gospodarski in človekov razvoj; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da neenakost med spoloma preprečuje zmanjševanje revščine ter ogroža obete za gospodarski in človekov razvoj;

| 5. | poziva države članice, naj načelo enakosti med spoloma vključijo v vse politike zaposlovanja in posebne ukrepe, s čimer bi izboljšali dostop do zaposlitve, preprečili, da bi v negotovih oblikah zaposlitve prevladovale ženske, povečali trajnostno udeležbo in spodbudili napredovanje žensk v zaposlitvenem sektorju, z odpravljanjem neposrednih in posrednih vzrokov pa bi tudi zmanjšali ločevanje po spolu na trgu dela; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj načelo enakosti med spoloma vključijo v vse politike zaposlovanja in posebne ukrepe, s čimer bi izboljšali dostop do zaposlitve, preprečili, da bi v negotovih oblikah zaposlitve prevladovale ženske, povečali trajnostno udeležbo in spodbudili napredovanje žensk v zaposlitvenem sektorju, z odpravljanjem neposrednih in posrednih vzrokov pa bi tudi zmanjšali ločevanje po spolu na trgu dela;

| 6. | opozarja, da revščina žensk ni le posledica nedavne gospodarske krize, temveč tudi različnih dejavnikov, kamor sodijo stereotipi, razlike v plačilu med spoloma, težave zaradi neusklajenosti med družinskim in poklicnim življenjem, daljša pričakovana življenjska doba žensk in na splošno, različne oblike diskriminacije na podlagi spola, katerih žrtve so predvsem ženske; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da revščina žensk ni le posledica nedavne gospodarske krize, temveč tudi različnih dejavnikov, kamor sodijo stereotipi, razlike v plačilu med spoloma, težave zaradi neusklajenosti med družinskim in poklicnim življenjem, daljša pričakovana življenjska doba žensk in na splošno, različne oblike diskriminacije na podlagi spola, katerih žrtve so predvsem ženske;

| 7. | opominja, da je Komisija leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, da bi potrdila in okrepila politično zavezanost Unije temu, da se dejansko bori proti revščini in prizna temeljne pravice ljudi, ki živijo v revščini in so žrtev socialne izključenosti, da bi ti zaživeli dostojno življenje in bili polno vključeni v družbo; |
| --- | --- |

7.

opominja, da je Komisija leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, da bi potrdila in okrepila politično zavezanost Unije temu, da se dejansko bori proti revščini in prizna temeljne pravice ljudi, ki živijo v revščini in so žrtev socialne izključenosti, da bi ti zaživeli dostojno življenje in bili polno vključeni v družbo;

| 8. | opominja, da evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 ne sme biti le medijska kampanja, temveč bi moralo dodatno spodbujati večdimenzionalne politike boja proti revščini in naprednejše kazalnike revščine; zato Komisijo poziva, naj poda kritičen pregled novih ukrepov, ki so jih za premagovaje revščine in socialne izključenosti sprejele države članice; |
| --- | --- |

8.

opominja, da evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 ne sme biti le medijska kampanja, temveč bi moralo dodatno spodbujati večdimenzionalne politike boja proti revščini in naprednejše kazalnike revščine; zato Komisijo poziva, naj poda kritičen pregled novih ukrepov, ki so jih za premagovaje revščine in socialne izključenosti sprejele države članice;

| 9. | meni, da bi si bilo treba na evropski in nacionalni ravni še naprej zelo prizadevati za napredek na področju enakosti med spoloma, in sicer s strategijami, ki bi temeljile na smernicah Komisije o enakosti moških in žensk, na evropskem paktu Sveta Evrope za enakost med spoloma in na okviru za delovanje na področju enakosti med spoloma, ki so ga oblikovali evropski socialni partnerji; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi si bilo treba na evropski in nacionalni ravni še naprej zelo prizadevati za napredek na področju enakosti med spoloma, in sicer s strategijami, ki bi temeljile na smernicah Komisije o enakosti moških in žensk, na evropskem paktu Sveta Evrope za enakost med spoloma in na okviru za delovanje na področju enakosti med spoloma, ki so ga oblikovali evropski socialni partnerji;

| 10. | poudarja, da je enakost med spoloma eden od predpogojev za trajnostno rast, zaposlovanje, konkurenčnost in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je enakost med spoloma eden od predpogojev za trajnostno rast, zaposlovanje, konkurenčnost in socialno kohezijo;

| 11. | poziva Komisijo in Svet, naj zahteve Parlamenta iz resolucij z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti (12), z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (13), z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela in z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (14) ustrezno upoštevata pri oblikovanju politik in ukrepov za naslednjo fazo odprte metode koordinacije o socialnem vključevanju in socialnem varstvu, strategije za socialno vključevanje in vodilne pobude Evropa 2020 za boj proti revščini in socialni izključenosti ter v proces te priprave pritegneta vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in Svet, naj zahteve Parlamenta iz resolucij z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti (12), z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (13), z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela in z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (14) ustrezno upoštevata pri oblikovanju politik in ukrepov za naslednjo fazo odprte metode koordinacije o socialnem vključevanju in socialnem varstvu, strategije za socialno vključevanje in vodilne pobude Evropa 2020 za boj proti revščini in socialni izključenosti ter v proces te priprave pritegneta vse zainteresirane strani;

| 12. | se je seznanil s sporočilom Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo vidik spolov kot ključno sestavino vseh skupnih politik in nacionalnih programov za izkoreninjenje revščine in boj proti socialni izključenosti; |
| --- | --- |

12.

se je seznanil s sporočilom Komisije o strategiji za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj sprejmejo vidik spolov kot ključno sestavino vseh skupnih politik in nacionalnih programov za izkoreninjenje revščine in boj proti socialni izključenosti;

| 13. | pozdravlja pobudo Komisije za evropsko platformo za boj proti revščini; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru te platforme promovirajo razsežnost spolov; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pobudo Komisije za evropsko platformo za boj proti revščini; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru te platforme promovirajo razsežnost spolov;

| 14. | poziva Komisijo, naj v skladu z omenjeno pobudo za evropsko platformo za boj proti revščini okrepi evropsko strategijo na področju socialnega vključevanja in varstva ter naj poveča napore za izboljšanje položaja staršev samohranilcev, da bodo lahko živeli dostojno; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj v skladu z omenjeno pobudo za evropsko platformo za boj proti revščini okrepi evropsko strategijo na področju socialnega vključevanja in varstva ter naj poveča napore za izboljšanje položaja staršev samohranilcev, da bodo lahko živeli dostojno;

| 15. | poudarja, da v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske krize še vedno naraščata brezposelnost in socialna stiska, ki pa mlade in starejše, moške in ženske ter njihove družine prizadeneta različno, zato Evropsko unijo in države članice poziva, naj z ustreznimi ukrepi okrepijo svojo zavezanost izkoreninjanju revščine in preprečevanju socialne izključenosti, zlasti revščine med ženskami in njenih neposrednih posledic za družinsko življenje, saj skrajna revščina in socialna izključenost pomenita kršitev človekovih pravic, trpi pa ju vsaj vsak šesti evropski državljan; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo najbolj ranljivim skupinam (enostarševske družine, družine s tremi ali več otroki, invalidi, etnične manjšine, zlasti Romi, osebe, ki živijo v najbolj prikrajšanih mikroregijah, osebe z zmanjšano delovno zmožnostjo in mladi brez delovnih izkušenj); meni, da je za spodobno življenje potreben dostop do izobrazbe in trga dela, pa tudi soudeleženost v družbi; poziva Evropsko unijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo sprejeti ukrepi za odpravo revščine med otroki in da bodo otroci v življenju imeli enake priložnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da v nekaterih državah članicah zaradi gospodarske krize še vedno naraščata brezposelnost in socialna stiska, ki pa mlade in starejše, moške in ženske ter njihove družine prizadeneta različno, zato Evropsko unijo in države članice poziva, naj z ustreznimi ukrepi okrepijo svojo zavezanost izkoreninjanju revščine in preprečevanju socialne izključenosti, zlasti revščine med ženskami in njenih neposrednih posledic za družinsko življenje, saj skrajna revščina in socialna izključenost pomenita kršitev človekovih pravic, trpi pa ju vsaj vsak šesti evropski državljan; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo najbolj ranljivim skupinam (enostarševske družine, družine s tremi ali več otroki, invalidi, etnične manjšine, zlasti Romi, osebe, ki živijo v najbolj prikrajšanih mikroregijah, osebe z zmanjšano delovno zmožnostjo in mladi brez delovnih izkušenj); meni, da je za spodobno življenje potreben dostop do izobrazbe in trga dela, pa tudi soudeleženost v družbi; poziva Evropsko unijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo sprejeti ukrepi za odpravo revščine med otroki in da bodo otroci v življenju imeli enake priložnosti;

| 16. | poudarja, da vključevanje žensk na trg dela v zadnjih desetletjih ne pomeni le večjega neposrednega učinka recesije na ženske, ampak tudi na dohodke gospodinjstev, na katere bo bistveno vplivala izguba delovnih mest pri ženskah; poudarja, da je mogoče pričakovati, da se bo brezposelnost žensk zaradi napovedanih proračunskih omejitev v javnem sektorju nesorazmerno povečevala, saj se ženske nesorazmerno zaposlujejo na področju izobraževanja, zdravja in socialnih storitev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da vključevanje žensk na trg dela v zadnjih desetletjih ne pomeni le večjega neposrednega učinka recesije na ženske, ampak tudi na dohodke gospodinjstev, na katere bo bistveno vplivala izguba delovnih mest pri ženskah; poudarja, da je mogoče pričakovati, da se bo brezposelnost žensk zaradi napovedanih proračunskih omejitev v javnem sektorju nesorazmerno povečevala, saj se ženske nesorazmerno zaposlujejo na področju izobraževanja, zdravja in socialnih storitev;

| 17. | spodbuja Komisijo in države članice, naj uveljavijo kazalnike o ženskah in revščini, ki so se razvili v zvezi s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in kot sredstvo za spremljanje učinka širše socialne, gospodarske in zaposlitvene politike na zmanjšanje revščine; poziva države članice, naj poiščejo ustreznejše metode za merjenje revščine med ženskami; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo in države članice, naj uveljavijo kazalnike o ženskah in revščini, ki so se razvili v zvezi s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in kot sredstvo za spremljanje učinka širše socialne, gospodarske in zaposlitvene politike na zmanjšanje revščine; poziva države članice, naj poiščejo ustreznejše metode za merjenje revščine med ženskami;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj v nacionalnih poročilih in v letnem skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti navedejo sistematične podatke in informacije, ločene po spolu; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj v nacionalnih poročilih in v letnem skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti navedejo sistematične podatke in informacije, ločene po spolu;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo nove posamezne kazalnike v zvezi z ženskami in revščino kot sredstvo za spremljanje učinka širših socialnih, gospodarskih in zaposlitvenih politik na ženske in revščino; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo nove posamezne kazalnike v zvezi z ženskami in revščino kot sredstvo za spremljanje učinka širših socialnih, gospodarskih in zaposlitvenih politik na ženske in revščino;

| 20. | poudarja, da se je potrebno ob obsežnem posvetovanju z Evropskim parlamentom in ob upoštevanju mnenj socialnih partnerjev in civilne družbe dogovoriti o spremljanju izvajanja listine o ženskah, da se spodbudijo mehanizmi za doseganje enakosti med spoloma na vseh vidikih socialnega, gospodarskega in političnega življenja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se je potrebno ob obsežnem posvetovanju z Evropskim parlamentom in ob upoštevanju mnenj socialnih partnerjev in civilne družbe dogovoriti o spremljanju izvajanja listine o ženskah, da se spodbudijo mehanizmi za doseganje enakosti med spoloma na vseh vidikih socialnega, gospodarskega in političnega življenja;

| 21. | posebno pozornost namenja potrebi po nadaljnjih raziskavah in analizah v zvezi s pojavom „feminizacije revščine“; poziva Komisijo in Eurofound, naj sodelujeta z Evropskim inštitutom za enakost spolov in sprožita ciljno usmerjene raziskave, da med drugim ocenita učinke svetovne krize za ženske; |
| --- | --- |

21.

posebno pozornost namenja potrebi po nadaljnjih raziskavah in analizah v zvezi s pojavom „feminizacije revščine“; poziva Komisijo in Eurofound, naj sodelujeta z Evropskim inštitutom za enakost spolov in sprožita ciljno usmerjene raziskave, da med drugim ocenita učinke svetovne krize za ženske;

| 22. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo imeli vsi posamezniki, zlasti mladi in starejši, dostop do osnovne oskrbe; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo imeli vsi posamezniki, zlasti mladi in starejši, dostop do osnovne oskrbe;

| 23. | poziva države članice, naj starejšim ženskam z obolenji, značilnimi za njihova leta, omogočijo dostop do preventivnega in diagnostičnega zdravljenja, saj je to orodje za boj proti družbeni izključenosti in revščini; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj starejšim ženskam z obolenji, značilnimi za njihova leta, omogočijo dostop do preventivnega in diagnostičnega zdravljenja, saj je to orodje za boj proti družbeni izključenosti in revščini;

| 24. | poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost zdravstvenega varstva za priseljenke z boleznimi, ki so posledica drugačnih prehranjevalnih navad ali obredov; zato poziva Komisijo in države članice, naj določijo zdravstvene politike, ki bodo odpravljale in preprečevale prakse, ki so nevarne zdravju žensk in povzročajo družbeno izključenost in revščino; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost zdravstvenega varstva za priseljenke z boleznimi, ki so posledica drugačnih prehranjevalnih navad ali obredov; zato poziva Komisijo in države članice, naj določijo zdravstvene politike, ki bodo odpravljale in preprečevale prakse, ki so nevarne zdravju žensk in povzročajo družbeno izključenost in revščino;

| 25. | poziva države članice, naj poskrbijo za to, da se bodo politike enakosti spolov in načela Evropske unije uporabljala na vseh lokalnih in nacionalnih ravneh; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj poskrbijo za to, da se bodo politike enakosti spolov in načela Evropske unije uporabljala na vseh lokalnih in nacionalnih ravneh;

| 26. | opominja, da je treba z bojem proti revščini in socialni izključenosti nadaljevati znotraj Evropske unije in zunaj nje, da se izpolni zaveza Evropske unije in držav članic o izpolnitvi razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015; |
| --- | --- |

26.

opominja, da je treba z bojem proti revščini in socialni izključenosti nadaljevati znotraj Evropske unije in zunaj nje, da se izpolni zaveza Evropske unije in držav članic o izpolnitvi razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015;

Boj proti revščini žensk s politiko dela in socialne varnosti

| 27. | poziva države članice, naj sprejmejo posebne programe za spodbujanje dejavne vključitve ali ponovne vključitve žensk na trg dela in za možnosti vseživljenjskega usposabljanja, ki bi nudilo spretnosti in kvalifikacije, kot na primer večji vpliv in moč, samozavest in zmogljivosti, ki so potrebne v luči strategije EU 2020, v kateri so poudarjeni projekti in programi za ekološko preoblikovanje, tj. sektor obnovljivih virov energije, znanost in tehnološko intenzivna zelena delovna mesta za novo trajnostno gospodarstvo; poziva, da naj se za to, da se ne bi zaostrila negotovost žensk na trgu dela, pri odpuščanju delavcev upoštevajo družinske obveznosti, glede na to, da imajo ženske v številnih primerih skrbništvo nad otroki; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj sprejmejo posebne programe za spodbujanje dejavne vključitve ali ponovne vključitve žensk na trg dela in za možnosti vseživljenjskega usposabljanja, ki bi nudilo spretnosti in kvalifikacije, kot na primer večji vpliv in moč, samozavest in zmogljivosti, ki so potrebne v luči strategije EU 2020, v kateri so poudarjeni projekti in programi za ekološko preoblikovanje, tj. sektor obnovljivih virov energije, znanost in tehnološko intenzivna zelena delovna mesta za novo trajnostno gospodarstvo; poziva, da naj se za to, da se ne bi zaostrila negotovost žensk na trgu dela, pri odpuščanju delavcev upoštevajo družinske obveznosti, glede na to, da imajo ženske v številnih primerih skrbništvo nad otroki;

| 28. | opozarja na precejšne razlike med ženskami na podeželju in v urbanih območjih glede dostopa do usposabljanja, zaposlovanja in kakovosti dela; pripisuje velik pomen pravici vseh žensk, zlasti najmlajših in najranljivejših, da s poklicnim usposabljanjem in univerzitetnim študijem pridejo do ustrezne izobrazbe, zato države članice in Komisijo poziva, naj te skupine podprejo z učinkovitim sistemom aktivnih politik in ustreznih ukrepov usposabljanja in jim tako omogočijo, da se hitro prilagajajo na zahteve trga dela; |
| --- | --- |

28.

opozarja na precejšne razlike med ženskami na podeželju in v urbanih območjih glede dostopa do usposabljanja, zaposlovanja in kakovosti dela; pripisuje velik pomen pravici vseh žensk, zlasti najmlajših in najranljivejših, da s poklicnim usposabljanjem in univerzitetnim študijem pridejo do ustrezne izobrazbe, zato države članice in Komisijo poziva, naj te skupine podprejo z učinkovitim sistemom aktivnih politik in ustreznih ukrepov usposabljanja in jim tako omogočijo, da se hitro prilagajajo na zahteve trga dela;

| 29. | poudarja, da socialno varstvo, politike trga dela in socialna politika s stabiliziranjem trga delovne sile in porabe pomembno prispevajo k omilitvi in skrajšanju recesije in da sistem socialnega varstva vpliva na stabilizacijo prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da socialno varstvo, politike trga dela in socialna politika s stabiliziranjem trga delovne sile in porabe pomembno prispevajo k omilitvi in skrajšanju recesije in da sistem socialnega varstva vpliva na stabilizacijo prihodkov in odhodkov;

| 30. | meni, da je aktivna politika zaposlovanja (na primer usposabljanje na delovnem mestu, poklicno izobraževanje in usposabljanje) zelo pomembna za preprečevanje revščine in je proces, v katerem imajo socialni partnerji osrednjo vlogo; meni tudi, da je proaktivna politika zaposlovanja (npr. delovne izkušnje za mlade, zaščitene delavnice in delovna mesta) pomembna tudi za ravnotežje na trgu dela in dostop do njega ter za ohranjevanje zaposlitve prikrajšanih skupin ljudi; |
| --- | --- |

30.

meni, da je aktivna politika zaposlovanja (na primer usposabljanje na delovnem mestu, poklicno izobraževanje in usposabljanje) zelo pomembna za preprečevanje revščine in je proces, v katerem imajo socialni partnerji osrednjo vlogo; meni tudi, da je proaktivna politika zaposlovanja (npr. delovne izkušnje za mlade, zaščitene delavnice in delovna mesta) pomembna tudi za ravnotežje na trgu dela in dostop do njega ter za ohranjevanje zaposlitve prikrajšanih skupin ljudi;

| 31. | poudarja, da je treba vzpostaviti pregleden zakonodajni okvir za nestandardne oblike zaposlitve, da bi zagotovili ustrezne delovne pogoje in dostojno plačilo, saj je zaposlitev gonilna sila v boju proti revščini; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba vzpostaviti pregleden zakonodajni okvir za nestandardne oblike zaposlitve, da bi zagotovili ustrezne delovne pogoje in dostojno plačilo, saj je zaposlitev gonilna sila v boju proti revščini;

| 32. | meni, da je vključitev žensk na trg dela ključna za boj proti revščini in socialni izključenosti; poudarja, da je treba podpirati ustvarjanje novih delovnih mest, pospešiti dodatno izobraževanje in usposabljanje za ženske, ki živijo na robu revščine, in okrepiti posredovanje zaposlitev; |
| --- | --- |

32.

meni, da je vključitev žensk na trg dela ključna za boj proti revščini in socialni izključenosti; poudarja, da je treba podpirati ustvarjanje novih delovnih mest, pospešiti dodatno izobraževanje in usposabljanje za ženske, ki živijo na robu revščine, in okrepiti posredovanje zaposlitev;

| 33. | priznava neposredno povezavo med ekonomskimi razlikami in odvisnostjo žensk ter neenakosti med moškimi in ženskami, ki še vedno obstajajo v zvezi z dostopom do izobraževanja, družinskimi obveznostmi in splošnim vzdrževanjem družine, ter obžaluje, da še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma, ki imajo negativne učinke; |
| --- | --- |

33.

priznava neposredno povezavo med ekonomskimi razlikami in odvisnostjo žensk ter neenakosti med moškimi in ženskami, ki še vedno obstajajo v zvezi z dostopom do izobraževanja, družinskimi obveznostmi in splošnim vzdrževanjem družine, ter obžaluje, da še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma, ki imajo negativne učinke;

| 34. | poudarja, da se ženske v primeru brezposelnosti težje ponovno zaposlijo, hkrati pa so pri zaposlovanju v bolj neugodnem položaju, saj pogosteje nimajo izbire in morajo sklepati nezanesljive pogodbe ali pogodbe za krajši delovni čas oziroma še naprej prejemajo neenako plačilo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da se ženske v primeru brezposelnosti težje ponovno zaposlijo, hkrati pa so pri zaposlovanju v bolj neugodnem položaju, saj pogosteje nimajo izbire in morajo sklepati nezanesljive pogodbe ali pogodbe za krajši delovni čas oziroma še naprej prejemajo neenako plačilo;

| 35. | poudarja, da je posebna raziskava Eurobarometra o enakosti spolov v EU v letu 2009 pokazala, da je potreba po zmanjšanju razlike v plačilu med ženskami in moškimi v Evropi splošno priznana; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je posebna raziskava Eurobarometra o enakosti spolov v EU v letu 2009 pokazala, da je potreba po zmanjšanju razlike v plačilu med ženskami in moškimi v Evropi splošno priznana;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj kot del strategije EU 2020 sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za odpravo neenakosti med spoloma na področju zaposlovanja; močno spodbuja, da bi se kot cilj določilo znižanje razlike v plačah med spoloma za 1 % vsako leto, da se doseže cilj zmanjšanja za 10 % do leta 2020 in zagotovi polna plača za ženske med zakonsko določenim porodniškim dopustom v skladu s priporočilom Parlamenta v resoluciji z dne 20. oktobra 2010 (15), saj bo to prispevalo k odpravi neenakosti med spoloma na področju zaposlovanja; poleg tega poudarja, da so potrebni pozitivni ukrepi za boljšo zastopanost žensk v političnih, gospodarskih in korporativnih organih odločanja; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj kot del strategije EU 2020 sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za odpravo neenakosti med spoloma na področju zaposlovanja; močno spodbuja, da bi se kot cilj določilo znižanje razlike v plačah med spoloma za 1 % vsako leto, da se doseže cilj zmanjšanja za 10 % do leta 2020 in zagotovi polna plača za ženske med zakonsko določenim porodniškim dopustom v skladu s priporočilom Parlamenta v resoluciji z dne 20. oktobra 2010 (15), saj bo to prispevalo k odpravi neenakosti med spoloma na področju zaposlovanja; poleg tega poudarja, da so potrebni pozitivni ukrepi za boljšo zastopanost žensk v političnih, gospodarskih in korporativnih organih odločanja;

| 37. | ugotavlja, da imajo podjetnice omejene možnosti za pridobitev posojil, kar je velika ovira za njihov poklicni razvoj in ekonomsko neodvisnost, prav tako pa je v navzkrižju z načelom enake obravnave; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da imajo podjetnice omejene možnosti za pridobitev posojil, kar je velika ovira za njihov poklicni razvoj in ekonomsko neodvisnost, prav tako pa je v navzkrižju z načelom enake obravnave;

| 38. | poziva oblikovalce politik, naj tako na ravni EU kot na nacionalni ravni svoje odzive v okviru politik, namenjene omejitvi negativnih posledic gospodarske krize, oblikujejo na podlagi analize trga dela, ki upošteva različnost spolov, ter sistematičnih ocen in vrednotenj učinka za enakost spolov; |
| --- | --- |

38.

poziva oblikovalce politik, naj tako na ravni EU kot na nacionalni ravni svoje odzive v okviru politik, namenjene omejitvi negativnih posledic gospodarske krize, oblikujejo na podlagi analize trga dela, ki upošteva različnost spolov, ter sistematičnih ocen in vrednotenj učinka za enakost spolov;

| 39. | poziva Komisijo, naj z uporabo pristopa po spolu nadaljuje s pobudami za priznanje sektorja sive ekonomije in količinsko opredelitev vrednosti „ekonomike življenja“, v skladu s projektom „Preseganje meja BDP“, ki ga je sprožila; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varstvo za ženske in moške, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in starejše ženske, ki prejemajo še posebej skromno pokojnino; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj z uporabo pristopa po spolu nadaljuje s pobudami za priznanje sektorja sive ekonomije in količinsko opredelitev vrednosti „ekonomike življenja“, v skladu s projektom „Preseganje meja BDP“, ki ga je sprožila; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varstvo za ženske in moške, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in starejše ženske, ki prejemajo še posebej skromno pokojnino;

| 40. | poziva Komisijo, naj opravi revizijo obstoječe zakonodaje na področju uporabe načela enakega plačila za moške in ženske, k čemur je pozval Parlament v svoji resoluciji z dne 18. novembra 2008 (16) (zakonodajna pobuda, ki poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 predloži ustrezen predlog); |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj opravi revizijo obstoječe zakonodaje na področju uporabe načela enakega plačila za moške in ženske, k čemur je pozval Parlament v svoji resoluciji z dne 18. novembra 2008 (16) (zakonodajna pobuda, ki poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 predloži ustrezen predlog);

| 41. | poudarja, da je treba nujno izvesti reformo makroekonomske in socialne politike ter politike trga dela z namenom zagotavljanja ekonomske in socialne pravičnosti do žensk, znova pretehtati metode za opredeljevanje stopnje revščine, razviti strategije za spodbujanje pravične delitve prihodkov, zagotavljati minimalne dohodke ter dostojne plače in pokojnine, ustvariti več kakovostnih delovnih mest, kjer bodo ženske uživale pripadajoče pravice, ženskam in dekletom omogočiti, da bodo izkoristile kakovostne javne storitve, ter izboljšati socialno varnost in lokalne storitve, kot so jasli, vrtci in druge oblike predšolskega izobraževanja, dnevni centri, lokalni centri za prostočasne dejavnosti in pomoč družinam ter „medgeneracijski centri“, ki morajo biti enako dostopni ženskam in moškim ter mladim in starejšim osebam, njihov odpiralni čas pa prilagojen običajnemu delavniku; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba nujno izvesti reformo makroekonomske in socialne politike ter politike trga dela z namenom zagotavljanja ekonomske in socialne pravičnosti do žensk, znova pretehtati metode za opredeljevanje stopnje revščine, razviti strategije za spodbujanje pravične delitve prihodkov, zagotavljati minimalne dohodke ter dostojne plače in pokojnine, ustvariti več kakovostnih delovnih mest, kjer bodo ženske uživale pripadajoče pravice, ženskam in dekletom omogočiti, da bodo izkoristile kakovostne javne storitve, ter izboljšati socialno varnost in lokalne storitve, kot so jasli, vrtci in druge oblike predšolskega izobraževanja, dnevni centri, lokalni centri za prostočasne dejavnosti in pomoč družinam ter „medgeneracijski centri“, ki morajo biti enako dostopni ženskam in moškim ter mladim in starejšim osebam, njihov odpiralni čas pa prilagojen običajnemu delavniku;

| 42. | poziva države članice, naj odprejo svetovalne centre za odkrivanje in boj proti izkoriščanju delavk, ki je eden glavnih razlogov za revščino in družbeno izključenost; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj odprejo svetovalne centre za odkrivanje in boj proti izkoriščanju delavk, ki je eden glavnih razlogov za revščino in družbeno izključenost;

| 43. | poziva države članice, naj ob upoštevanju načel enakega obravnavanja in nediskriminacije razmislijo o možnosti, da bi kot orodje za boj proti tveganju revščine revidirale sisteme socialnega varstva z namenom individualizacije pravic v okviru pokojninskih in socialnih shem, s čimer bi izničili „prednost hranitelja“, zagotavljanja enakih pokojninskih pravic; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj ob upoštevanju načel enakega obravnavanja in nediskriminacije razmislijo o možnosti, da bi kot orodje za boj proti tveganju revščine revidirale sisteme socialnega varstva z namenom individualizacije pravic v okviru pokojninskih in socialnih shem, s čimer bi izničili „prednost hranitelja“, zagotavljanja enakih pokojninskih pravic;

| 44. | poudarja, da enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na gospodarsko rast; poudarja, da je bilo v okviru več študij izračunano, da bi se v primeru, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti s skrajšanim delovnim časom in produktivnosti žensk podobne stopnjam moških, BDP povečal za 30 %, kar ne bi koristilo samo gospodarstvu kot celoti, temveč bi zmanjšalo tudi tveganje za številne ženske, da prestopijo prag revščine; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da enakost med moškimi in ženskami pozitivno vpliva na gospodarsko rast; poudarja, da je bilo v okviru več študij izračunano, da bi se v primeru, če bi bile stopnje zaposlenosti, zaposlenosti s skrajšanim delovnim časom in produktivnosti žensk podobne stopnjam moških, BDP povečal za 30 %, kar ne bi koristilo samo gospodarstvu kot celoti, temveč bi zmanjšalo tudi tveganje za številne ženske, da prestopijo prag revščine;

| 45. | poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma začneta z izvajanjem strategije za prepolovitev revščine otrok do leta 2012 in prekinitev spirale revščine, saj je zelo nevarno, da bi se vztrajna revščina s staršev prenesla na otroke, kar bi lahko znatno poslabšalo njihove možnosti za boljše življenje; zato poudarja, da je treba posamezne otrokove pravice vključiti v vse politike in ukrepe Unije za spremljanje in oceno prizadevanj za odpravo revščine otrok, da se opredelijo in razvijejo prednostne dejavnosti, okrepi zbiranje podatkov in zagotovi nadaljnji razvoj skupnih kazalnikov na ravni EU; meni, da je treba v zvezi s tem staršem samohranilcem nujno omogočiti lažji vstop ali vrnitev na trg dela in sprejeti ustrezne socialne ukrepe za reševanje težav enostarševskih družin, hkrati pa je treba zagotoviti konkretno podporo velikim družinam; meni, da morajo biti posebne pozornosti in podpore deležni otroci iz revnih gospodinjstev, kjer nihče ne dela in vlada revščina, da bi se v prihodnosti izognili revščini; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma začneta z izvajanjem strategije za prepolovitev revščine otrok do leta 2012 in prekinitev spirale revščine, saj je zelo nevarno, da bi se vztrajna revščina s staršev prenesla na otroke, kar bi lahko znatno poslabšalo njihove možnosti za boljše življenje; zato poudarja, da je treba posamezne otrokove pravice vključiti v vse politike in ukrepe Unije za spremljanje in oceno prizadevanj za odpravo revščine otrok, da se opredelijo in razvijejo prednostne dejavnosti, okrepi zbiranje podatkov in zagotovi nadaljnji razvoj skupnih kazalnikov na ravni EU; meni, da je treba v zvezi s tem staršem samohranilcem nujno omogočiti lažji vstop ali vrnitev na trg dela in sprejeti ustrezne socialne ukrepe za reševanje težav enostarševskih družin, hkrati pa je treba zagotoviti konkretno podporo velikim družinam; meni, da morajo biti posebne pozornosti in podpore deležni otroci iz revnih gospodinjstev, kjer nihče ne dela in vlada revščina, da bi se v prihodnosti izognili revščini;

| 46. | poziva ustrezne nacionalne organe, naj pregledajo svojo politiko priseljevanja, zlasti zaradi odpravljanja strukturnih zaprek, ki migrantom onemogočajo polno udeležbo na trgu dela, naj zbirajo podatke o tem, ali se izboljšuje stanje glede diskriminacije ranljivih skupin, in naj ocenijo posledice zmanjševanja sredstev za dostopanje do zdravstva, izobraževanja in socialnega varstva; |
| --- | --- |

46.

poziva ustrezne nacionalne organe, naj pregledajo svojo politiko priseljevanja, zlasti zaradi odpravljanja strukturnih zaprek, ki migrantom onemogočajo polno udeležbo na trgu dela, naj zbirajo podatke o tem, ali se izboljšuje stanje glede diskriminacije ranljivih skupin, in naj ocenijo posledice zmanjševanja sredstev za dostopanje do zdravstva, izobraževanja in socialnega varstva;

| 47. | je seznanjen s sklepom Sveta z dne 17. junija 2010, da se državam članicam pusti, da na podlagi enega ali več od treh kazalnikov, ki jih je potrdil Svet, v sodelovanju z regijami določijo nacionalne cilje za zmanjševanje števila ljudi, ki jih ogrožata revščina in izključenost; meni, da bi utegnile države članice, ki uporabljajo samo kazalnik gospodinjstva brez delovno aktivnih članov, prezreti vprašanja, kot so revščina zaposlenih, energetska revščina, revščina staršev samohranilcev, revščina otrok in socialna izključenost; spodbuja države članice, naj svobode, ki jo imajo pri izbiri kazalnikov, ne izkoriščajo za to, da bi si v boju proti revščini zastavljale manj ambiciozne cilje; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo milijoni evropskih upokojencev, ki prejemajo prenizke pokojnine, da bi lahko krili stroške, povezane s starostjo, zlasti visoke stroške zdravil in zdravstvene nege; vztraja, da mora biti osnovna, srednje in visokošolska izobrazba najbolj ranljivih skupin prednostni cilj, za katerega mora vsaka država članica določiti cilje; |
| --- | --- |

47.

je seznanjen s sklepom Sveta z dne 17. junija 2010, da se državam članicam pusti, da na podlagi enega ali več od treh kazalnikov, ki jih je potrdil Svet, v sodelovanju z regijami določijo nacionalne cilje za zmanjševanje števila ljudi, ki jih ogrožata revščina in izključenost; meni, da bi utegnile države članice, ki uporabljajo samo kazalnik gospodinjstva brez delovno aktivnih članov, prezreti vprašanja, kot so revščina zaposlenih, energetska revščina, revščina staršev samohranilcev, revščina otrok in socialna izključenost; spodbuja države članice, naj svobode, ki jo imajo pri izbiri kazalnikov, ne izkoriščajo za to, da bi si v boju proti revščini zastavljale manj ambiciozne cilje; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo milijoni evropskih upokojencev, ki prejemajo prenizke pokojnine, da bi lahko krili stroške, povezane s starostjo, zlasti visoke stroške zdravil in zdravstvene nege; vztraja, da mora biti osnovna, srednje in visokošolska izobrazba najbolj ranljivih skupin prednostni cilj, za katerega mora vsaka država članica določiti cilje;

| 48. | poudarja, da morajo glede na to, da bi bilo treba enakovredno in polno udeležbo v gospodarskem, političnem in družbenem življenju šteti za individualno pravico, politike aktivnega vključevanja v družbo uporabljati celosten pristop k odpravljanju revščine in socialne izključenosti, zlasti z zagotavljanjem popolnega dostopa do kakovostnih socialnih storitev in storitev v splošnem (ekonomskem) interesu vseh; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da morajo glede na to, da bi bilo treba enakovredno in polno udeležbo v gospodarskem, političnem in družbenem življenju šteti za individualno pravico, politike aktivnega vključevanja v družbo uporabljati celosten pristop k odpravljanju revščine in socialne izključenosti, zlasti z zagotavljanjem popolnega dostopa do kakovostnih socialnih storitev in storitev v splošnem (ekonomskem) interesu vseh;

| 49. | poudarja, da je treba kot del boja proti revščini, revščini otrok in socialni izključenosti na nacionalni ravni oblikovati ustrezne politike vključevanja pri zaposlovanju in usposabljanju, skupaj s posebno davčno ureditvijo za enostarševske družine; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba kot del boja proti revščini, revščini otrok in socialni izključenosti na nacionalni ravni oblikovati ustrezne politike vključevanja pri zaposlovanju in usposabljanju, skupaj s posebno davčno ureditvijo za enostarševske družine;

| 50. | poudarja, da je treba na nacionalni in evropski ravni sprejeti ukrepe za preprečevanje diskriminacije na trgu dela in pri plačni politiki; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba na nacionalni in evropski ravni sprejeti ukrepe za preprečevanje diskriminacije na trgu dela in pri plačni politiki;

| 51. | poziva Komisijo, naj podrobno prouči prepreke za socialno udeležbo, kot so energetska revščina, finančna izključenost in oviran dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj podrobno prouči prepreke za socialno udeležbo, kot so energetska revščina, finančna izključenost in oviran dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 52. | poudarja, da je za uspešen boj proti revščini potrebno usklajevanje politik za boj proti brezposelnosti in socialni izključenosti na vseh upravnih ravneh; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je za uspešen boj proti revščini potrebno usklajevanje politik za boj proti brezposelnosti in socialni izključenosti na vseh upravnih ravneh;

| 53. | poziva države članice, naj omogočijo lažji dostop do programov izobraževanja in usposabljanja za priseljence in pripadnike etničnih manjšin, kar jim bo omogočilo udeležbo na trgu dela; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj omogočijo lažji dostop do programov izobraževanja in usposabljanja za priseljence in pripadnike etničnih manjšin, kar jim bo omogočilo udeležbo na trgu dela;

Usklajevanje družinskega in poklicnega življenja žensk, ki živijo v revščini ali so izpostavljene nevarnosti revščine

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, da se ženskam, ki so izpostavljene nevarnosti revščine, omogoči, da sledijo svoji poklicni poti z zaposlitvijo s polnim delovnim časom, ali da imajo dostop do zaposlitve s krajšim delovnim časom ali druge prilagodljive organizacije dela, in sicer tudi z uporabo skrajšanega delovnega časa, katerega izbira je spremenljiva, v obdobjih, ko delujejo kot negovalke; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, da se ženskam, ki so izpostavljene nevarnosti revščine, omogoči, da sledijo svoji poklicni poti z zaposlitvijo s polnim delovnim časom, ali da imajo dostop do zaposlitve s krajšim delovnim časom ali druge prilagodljive organizacije dela, in sicer tudi z uporabo skrajšanega delovnega časa, katerega izbira je spremenljiva, v obdobjih, ko delujejo kot negovalke;

| 55. | poudarja, da v revščini živi tretjina enostarševskih družin v Evropi; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da v revščini živi tretjina enostarševskih družin v Evropi;

| 56. | poziva države članice, naj v okviru omenjenega postopka revizije Direktive Sveta 92/85/EGS sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje odpuščanja delavk med nosečnostjo in materinstvom; poziva države članice, naj dejavno ukrepajo, da bi preprečile diskriminacijo nosečnic na trgu delovne sile in zagotovile, da materinstvo ne bo krnilo pravice delavk do pokojnine in da na višino teh pokojnin ne bo vplivalo dejstvo, da so odšle na porodniški dopust; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj v okviru omenjenega postopka revizije Direktive Sveta 92/85/EGS sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje odpuščanja delavk med nosečnostjo in materinstvom; poziva države članice, naj dejavno ukrepajo, da bi preprečile diskriminacijo nosečnic na trgu delovne sile in zagotovile, da materinstvo ne bo krnilo pravice delavk do pokojnine in da na višino teh pokojnin ne bo vplivalo dejstvo, da so odšle na porodniški dopust;

| 57. | opominja države članice, da je zagotovitev ustreznega otroškega varstva temeljni element enakosti med spoloma na trgu dela; obžaluje, da še zdaleč niso doseženi cilji Evropskega sveta v Barceloni leta 2002 v zvezi z varstvom predšolskih otrok, po katerih naj bi do leta 2010 zagotovili varstvo za najmanj 90 % otrok v starosti od treh let do začetka šolske obveznosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let; poziva Svet in države članice, naj izpolnijo in obnovijo svoje zaveze za uresničitev barcelonskih ciljev glede razpoložljivega, cenovno dostopnega in visokokakovostnega varstva otrok ter razvijejo nove cilje glede oskrbe vzdrževanih oseb; zato poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost otroškega varstva, zlasti s finančnimi ukrepi, in javne zmogljivosti varstva za predšolske otroke, podjetjem pa nudijo spodbude za nudenje varstva v podjetjih; |
| --- | --- |

57.

opominja države članice, da je zagotovitev ustreznega otroškega varstva temeljni element enakosti med spoloma na trgu dela; obžaluje, da še zdaleč niso doseženi cilji Evropskega sveta v Barceloni leta 2002 v zvezi z varstvom predšolskih otrok, po katerih naj bi do leta 2010 zagotovili varstvo za najmanj 90 % otrok v starosti od treh let do začetka šolske obveznosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let; poziva Svet in države članice, naj izpolnijo in obnovijo svoje zaveze za uresničitev barcelonskih ciljev glede razpoložljivega, cenovno dostopnega in visokokakovostnega varstva otrok ter razvijejo nove cilje glede oskrbe vzdrževanih oseb; zato poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost otroškega varstva, zlasti s finančnimi ukrepi, in javne zmogljivosti varstva za predšolske otroke, podjetjem pa nudijo spodbude za nudenje varstva v podjetjih;

| 58. | poziva države članice, naj sprejmejo ciljno usmerjene ukrepe, da ženskam v slabih življenjskih razmerah zagotovijo pravičen dostop do javnih zdravstvenih sistemov – zlasti do osnovnega zdravstvenega varstva (vključno z zaščito mater in otrok), kot ga opredeljuje Svetovna zdravstvena organizacija, – ter tudi do ginekološke in porodničarske nege, primerne nastanitve, pravosodja, izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, športa in kulture, da bi preprečile predčasno opustitev šolanja in olajšale nemoten prehod s šolanja na trg dela; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj sprejmejo ciljno usmerjene ukrepe, da ženskam v slabih življenjskih razmerah zagotovijo pravičen dostop do javnih zdravstvenih sistemov – zlasti do osnovnega zdravstvenega varstva (vključno z zaščito mater in otrok), kot ga opredeljuje Svetovna zdravstvena organizacija, – ter tudi do ginekološke in porodničarske nege, primerne nastanitve, pravosodja, izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, športa in kulture, da bi preprečile predčasno opustitev šolanja in olajšale nemoten prehod s šolanja na trg dela;

| 59. | poziva države članice, naj razvijejo ustrezne ukrepe, s katerimi bodo nudile podporo najstniškim materam, ki pogosto težko najdejo zaposlitev ter živijo v revščini, pogosto zaradi nizke stopnje izobrazbe in družbenih predsodkov; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj razvijejo ustrezne ukrepe, s katerimi bodo nudile podporo najstniškim materam, ki pogosto težko najdejo zaposlitev ter živijo v revščini, pogosto zaradi nizke stopnje izobrazbe in družbenih predsodkov;

Boj proti revščini med starejšimi ženskami

| 60. | meni, da je tveganje revščine večje za ženske kot moške, zlasti v starosti, saj sistemi socialne varnosti temeljijo na načelu stalne plačane zaposlitve; poudarja, da v nekaterih primerih ženske zaradi prekinitev v zaposlitvi ne izpolnjujejo te zahteve in so kaznovane zaradi diskriminacije na trgu dela, zlasti zaradi razlike v plači, porodniškega dopusta in dela s krajšim delovnim časom ali zato, ker so delo opustile ali prekinile, da bi se posvetile družinskim obveznostim, ali ker so brez plačila in socialnega varstva delale v soprogovem podjetju, zlasti v sektorjih trgovine ali kmetijstva; poziva vlade držav članic, naj priznajo pomen vzgoje otrok in zagotovijo, da bo to obdobje upoštevano pri pokojninah, s čimer bi ženskam zagotovili polne pokojnine; državam članicam priporoča, naj poskrbijo za ustrezne pokojnine za ženske; |
| --- | --- |

60.

meni, da je tveganje revščine večje za ženske kot moške, zlasti v starosti, saj sistemi socialne varnosti temeljijo na načelu stalne plačane zaposlitve; poudarja, da v nekaterih primerih ženske zaradi prekinitev v zaposlitvi ne izpolnjujejo te zahteve in so kaznovane zaradi diskriminacije na trgu dela, zlasti zaradi razlike v plači, porodniškega dopusta in dela s krajšim delovnim časom ali zato, ker so delo opustile ali prekinile, da bi se posvetile družinskim obveznostim, ali ker so brez plačila in socialnega varstva delale v soprogovem podjetju, zlasti v sektorjih trgovine ali kmetijstva; poziva vlade držav članic, naj priznajo pomen vzgoje otrok in zagotovijo, da bo to obdobje upoštevano pri pokojninah, s čimer bi ženskam zagotovili polne pokojnine; državam članicam priporoča, naj poskrbijo za ustrezne pokojnine za ženske;

| 61. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev pravičnega dostopa žensk do socialne varnosti in pokojninskega sistema, ob upoštevanju višje povprečne pričakovane življenjske dobe žensk, ter naj zagotovijo, da je načelo enakega obravnavanja žensk in moških dosledno uveljavljeno v shemah pokojninskega zavarovanja, da bi tako zmanjšale razlike v pokojninah moških in žensk; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev pravičnega dostopa žensk do socialne varnosti in pokojninskega sistema, ob upoštevanju višje povprečne pričakovane življenjske dobe žensk, ter naj zagotovijo, da je načelo enakega obravnavanja žensk in moških dosledno uveljavljeno v shemah pokojninskega zavarovanja, da bi tako zmanjšale razlike v pokojninah moških in žensk;

| 62. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varnost za ženske, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in za starejše ženske, ki prejemajo še posebej nizko pokojnino; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varnost za ženske, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in za starejše ženske, ki prejemajo še posebej nizko pokojnino;

Učinek na spolu temelječega nasilja in tveganje revščine

| 63. | poudarja, da je nasilje nad ženskami, ki zadeva žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek ali družbeni položaj, še vedno velika težava na ravni Evropske unije in ima vse večji učinek na tveganje odrinjenosti na obrobje, revščine in socialne izključenosti, saj predstavlja oviro za finančno neodvisnost žensk, njihovo zdravje in dostop do trga dela in izobraževanja; znova poziva Komisijo, naj določi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je nasilje nad ženskami, ki zadeva žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek ali družbeni položaj, še vedno velika težava na ravni Evropske unije in ima vse večji učinek na tveganje odrinjenosti na obrobje, revščine in socialne izključenosti, saj predstavlja oviro za finančno neodvisnost žensk, njihovo zdravje in dostop do trga dela in izobraževanja; znova poziva Komisijo, naj določi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami;

| 64. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za ustrezno evidentiranje, analizo in študijo dejavnikov, ki povzročajo nasilje v družini, da se lahko takoj oblikujejo politike za preprečevanje in odpravo posledic takega nasilja, na primer nudenje zatočišča brezdomnim ženskam, ki so žrtve nasilja v družini; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za ustrezno evidentiranje, analizo in študijo dejavnikov, ki povzročajo nasilje v družini, da se lahko takoj oblikujejo politike za preprečevanje in odpravo posledic takega nasilja, na primer nudenje zatočišča brezdomnim ženskam, ki so žrtve nasilja v družini;

| 65. | poudarja, da je treba evropska prizadevanja za izkoreninjenje trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja okrepiti s tesnejšim pravosodnim in policijskim sodelovanjem; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo običajnih ali tradicionalnih škodljivih oblik vedenja in praks, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, zgodnjimi in prisilnimi porokami ter zločini iz časti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba evropska prizadevanja za izkoreninjenje trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja okrepiti s tesnejšim pravosodnim in policijskim sodelovanjem; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo običajnih ali tradicionalnih škodljivih oblik vedenja in praks, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, zgodnjimi in prisilnimi porokami ter zločini iz časti;

| 66. | poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne načrte za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, če jih še nimajo, zagotovijo stalno in sistematično spremljanje napredka za doseganje najvišjih standardov zakonodaje na področju boja proti nasilju moških nad ženskami, in primerno financirajo pomoč in zaščito za žrtve nasilja kot način preprečevanja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne načrte za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, če jih še nimajo, zagotovijo stalno in sistematično spremljanje napredka za doseganje najvišjih standardov zakonodaje na področju boja proti nasilju moških nad ženskami, in primerno financirajo pomoč in zaščito za žrtve nasilja kot način preprečevanja in zmanjševanja revščine;

| 67. | poleg tega priznava, da je iskanje ustreznih rešitev za odpravo revščine pri ženskah morda tudi način za zmanjševanje nasilja na podlagi spola, saj so revne ženske izpostavljene večjemu tveganju zlorabe; |
| --- | --- |

67.

poleg tega priznava, da je iskanje ustreznih rešitev za odpravo revščine pri ženskah morda tudi način za zmanjševanje nasilja na podlagi spola, saj so revne ženske izpostavljene večjemu tveganju zlorabe;

| 68. | poudarja, da je pomembno, da države članice ter regionalne in lokalne oblasti z uporabo instrumentov, kot sta Evropski socialni sklad in program PROGRESS, pomagajo pri ponovnem vključevanju žensk, žrtev nasilja na podlagi spola, na trg delovne sile; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je pomembno, da države članice ter regionalne in lokalne oblasti z uporabo instrumentov, kot sta Evropski socialni sklad in program PROGRESS, pomagajo pri ponovnem vključevanju žensk, žrtev nasilja na podlagi spola, na trg delovne sile;

| 69. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, vezane na spol, za obravnavo vprašanj, ki niso povezana le z dohodkovno revščino, ampak tudi s kulturnim, družbenim in političnim udejstvovanjem ter družbenimi omrežji; |
| --- | --- |

69.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, vezane na spol, za obravnavo vprašanj, ki niso povezana le z dohodkovno revščino, ampak tudi s kulturnim, družbenim in političnim udejstvovanjem ter družbenimi omrežji;

Socialni dialog in civilna družba v boju proti revščini žensk

| 70. | poudarja pomen strukturiranega socialnega dialoga v boju proti revščini žensk; v zvezi s tem poudarja, da je treba izboljšati sisteme za udeležbo ženskih organizacij, drugih nevladnih organizacij in zainteresiranih strani ter civilne družbe nasploh ter za sodelovanje z njimi; |
| --- | --- |

70.

poudarja pomen strukturiranega socialnega dialoga v boju proti revščini žensk; v zvezi s tem poudarja, da je treba izboljšati sisteme za udeležbo ženskih organizacij, drugih nevladnih organizacij in zainteresiranih strani ter civilne družbe nasploh ter za sodelovanje z njimi;

| 71. | meni, da bi moral biti namen pristnega dialoga pripadnikom najbolj prikrajšanih skupin omogočiti, da skupaj z nacionalnimi upravami in upravo EU izmenjajo stališča in prispevajo k odpravi skrajne revščine s pomočjo konkretnih primerov najboljše prakse na tem področju na evropski ravni; |
| --- | --- |

71.

meni, da bi moral biti namen pristnega dialoga pripadnikom najbolj prikrajšanih skupin omogočiti, da skupaj z nacionalnimi upravami in upravo EU izmenjajo stališča in prispevajo k odpravi skrajne revščine s pomočjo konkretnih primerov najboljše prakse na tem področju na evropski ravni;

| 72. | poziva Komisijo, naj ohrani finančna sredstva, ki jih lahko porabijo organizacije civilne družbe za boj proti revščini žensk in za omilitev njenih učinkov; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj ohrani finančna sredstva, ki jih lahko porabijo organizacije civilne družbe za boj proti revščini žensk in za omilitev njenih učinkov;

Zagotavljanje financiranja kot sredstvo za boj proti revščini

| 73. | poudarja pomen strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, kot ključnih orodij za pomoč državam članicam v boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice k večjemu številu sofinanciranih ukrepov za povečano podporo storitev, kot so ustanove za varstvo otrok ter ustanove za starejše in vzdrževane osebe, med drugim s preizkušanjem novih oblik in načinov javno-zasebnega organizacijskega in finančnega sodelovanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo dodeljena sredstva porabljena pošteno in primerno; |
| --- | --- |

73.

poudarja pomen strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, kot ključnih orodij za pomoč državam članicam v boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice k večjemu številu sofinanciranih ukrepov za povečano podporo storitev, kot so ustanove za varstvo otrok ter ustanove za starejše in vzdrževane osebe, med drugim s preizkušanjem novih oblik in načinov javno-zasebnega organizacijskega in finančnega sodelovanja; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo dodeljena sredstva porabljena pošteno in primerno;

| 74. | opozarja, kako pomembno je pravno opredeliti solastništvo, da bi s tem zagotovili polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, njihovo primerno zaščito na področju socialne varnosti ter priznavanje njihovega dela; prav tako poudarja, da je treba spremeniti uredbo o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (17), da bodo v programskem obdobju 2014–2020, podobno kot v okviru Evropskega socialnega sklada, možni proaktivni ukrepi v podporo ženskam, kar je bilo mogoče v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ni, to pa bo ugodno vplivalo na zaposlenost žensk na podeželju; |
| --- | --- |

74.

opozarja, kako pomembno je pravno opredeliti solastništvo, da bi s tem zagotovili polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, njihovo primerno zaščito na področju socialne varnosti ter priznavanje njihovega dela; prav tako poudarja, da je treba spremeniti uredbo o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (17), da bodo v programskem obdobju 2014–2020, podobno kot v okviru Evropskega socialnega sklada, možni proaktivni ukrepi v podporo ženskam, kar je bilo mogoče v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ni, to pa bo ugodno vplivalo na zaposlenost žensk na podeželju;

| 75. | pozdravlja ustanovitev evropske mikrofinančne ustanove za zaposlovanje in socialno vključenost; v tem okviru poziva k specifično oblikovanim ukrepom, zlasti tehnični pomoči in spremljanju, ki bi bili usmerjeni k zagotavljanju večjega dostopa in večje razpoložljivosti mikrofinanc za ženske, ki se pri vstopu na trg dela srečujejo s težavami ali ki se želijo samozaposliti ali ustanoviti svoja mikropodjetja; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja ustanovitev evropske mikrofinančne ustanove za zaposlovanje in socialno vključenost; v tem okviru poziva k specifično oblikovanim ukrepom, zlasti tehnični pomoči in spremljanju, ki bi bili usmerjeni k zagotavljanju večjega dostopa in večje razpoložljivosti mikrofinanc za ženske, ki se pri vstopu na trg dela srečujejo s težavami ali ki se želijo samozaposliti ali ustanoviti svoja mikropodjetja;

*

* *

| 76. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

76.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(3)  UL L 87, 7.4.2010, str. 1.

(4)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(5)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(6)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(7)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0231.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0232.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0306.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0365.

(12)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 463.

(13)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0375.

(15)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (P7_TA(2010)0373).

(16)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/89

---

Torek, 8. marec 2011Obnovitev vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizume

P7_TA(2011)0087

Izjava Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o obnovitvi vizumske vzajemnosti – solidarnost s češkimi državljani, ki so v neenakopravnem položaju, potem ko je Kanada zanje enostransko uvedla vizume

2012/C 199 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je Kanada julija 2009 enostransko uvedla vizume za državljane Češke republike, ki so sedaj v neenakopravnem položaju v primerjavi z drugimi državljani EU, in ker Kanada kljub večkratnim pozivom ni sporočila datuma ukinitve teh vizumov, |
| --- | --- |

A.

ker je Kanada julija 2009 enostransko uvedla vizume za državljane Češke republike, ki so sedaj v neenakopravnem položaju v primerjavi z drugimi državljani EU, in ker Kanada kljub večkratnim pozivom ni sporočila datuma ukinitve teh vizumov,

| B. | ker bi nadaljnja zamuda pri ukinitvi neenakopravnega statusa za češke državljane lahko ogrozile bodočo ratifikacijo celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado, |
| --- | --- |

B.

ker bi nadaljnja zamuda pri ukinitvi neenakopravnega statusa za češke državljane lahko ogrozile bodočo ratifikacijo celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado,

| C. | ker Češka republika ne more avtomatsko uvesti vizumov za kanadske državljane, |
| --- | --- |

C.

ker Češka republika ne more avtomatsko uvesti vizumov za kanadske državljane,

| D. | ker Komisija in Svet v tej zadevi ne ukrepata dovolj odločno, |
| --- | --- |

D.

ker Komisija in Svet v tej zadevi ne ukrepata dovolj odločno,

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj okrepita politični pritisk na Kanado, da bo določila čimprejšnji datum za ukinitev vizumov za češke državljane in odpravila druge kršitve vizumske vzajemnosti za bolgarske in romunske državljane; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj okrepita politični pritisk na Kanado, da bo določila čimprejšnji datum za ukinitev vizumov za češke državljane in odpravila druge kršitve vizumske vzajemnosti za bolgarske in romunske državljane;

| 2. | poudarja, da je mogoče pričakovati povračilne ukrepe EU, če kršitev vzajemnosti ne bo kmalu odpravljena; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je mogoče pričakovati povračilne ukrepe EU, če kršitev vzajemnosti ne bo kmalu odpravljena;

| 3. | poziva Komisijo, naj namesto dvostranskih sporazumov vzpostavi nov mehanizem, ki bo zagotavljal popolno vizumsko vzajemnost za vse države članice in po katerem bi vse države članice takoj ponovno uvedle vizumske zahteve za državljane države, ki ni članica EU in bi kršila vizumsko vzajemnost; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj namesto dvostranskih sporazumov vzpostavi nov mehanizem, ki bo zagotavljal popolno vizumsko vzajemnost za vse države članice in po katerem bi vse države članice takoj ponovno uvedle vizumske zahteve za državljane države, ki ni članica EU in bi kršila vizumsko vzajemnost;

| 4. | naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 8. marca 2011 (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

Sreda, 9. marec 2011

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/90

---

Sreda, 9. marec 2011Smernice za proračun 2012 - oddelki I, II in IV do X

P7_TA(2011)0088

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009 skupaj z odgovori revidiranih institucij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009 skupaj z odgovori revidiranih institucij (4),

| — | ob upoštevanju členov 23(7) in 79 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 23(7) in 79 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0049/2011),

| A. | ker trenutni finančni, gospodarski in socialni položaj EU zahteva, da se institucije odzovejo s potrebno kakovostjo in učinkovitostjo ter da uporabljajo stroge postopke upravljanja, da bi lahko ustvarili prihranke, |
| --- | --- |

A.

ker trenutni finančni, gospodarski in socialni položaj EU zahteva, da se institucije odzovejo s potrebno kakovostjo in učinkovitostjo ter da uporabljajo stroge postopke upravljanja, da bi lahko ustvarili prihranke,

| B. | ker bi bilo treba institucijam zagotoviti zadostna sredstva, čeprav je treba v trenutnem gospodarskem okviru ta sredstva upravljati strogo in učinkovito, |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo treba institucijam zagotoviti zadostna sredstva, čeprav je treba v trenutnem gospodarskem okviru ta sredstva upravljati strogo in učinkovito,

| C. | ker Evropski parlament v tej fazi letnega postopka pričakuje načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij ter predloge svojega predsedstva za proračun za leto 2012, |
| --- | --- |

C.

ker Evropski parlament v tej fazi letnega postopka pričakuje načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij ter predloge svojega predsedstva za proračun za leto 2012,

| D. | ker je zlasti koristno, da Odbor za proračun in predsedstvo nadaljujeta okrepljeno sodelovanje med organoma že četrto leto, leta 2012, med celotnim proračunskim postopkom, |
| --- | --- |

D.

ker je zlasti koristno, da Odbor za proračun in predsedstvo nadaljujeta okrepljeno sodelovanje med organoma že četrto leto, leta 2012, med celotnim proračunskim postopkom,

| E. | ker je predsedstvo v skladu s členom 23 poslovnika Parlamenta pristojno za sprejemanje finančnih, organizacijskih in upravnih odločitev v zvezi z notranjo organizacijo Parlamenta, Odbor za proračun pa je pristojen za določitev načrta proračunskih prihodkov in odhodkov Parlamenta v okviru letnega proračunskega postopka, |
| --- | --- |

E.

ker je predsedstvo v skladu s členom 23 poslovnika Parlamenta pristojno za sprejemanje finančnih, organizacijskih in upravnih odločitev v zvezi z notranjo organizacijo Parlamenta, Odbor za proračun pa je pristojen za določitev načrta proračunskih prihodkov in odhodkov Parlamenta v okviru letnega proračunskega postopka,

| F. | ker bi se moral vpliv začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na razdelek 5 stabilizirati v letu 2012, čeprav bo na primer ESZD imela učinek, ki ga je trenutno še težko količinsko opredeliti, |
| --- | --- |

F.

ker bi se moral vpliv začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na razdelek 5 stabilizirati v letu 2012, čeprav bo na primer ESZD imela učinek, ki ga je trenutno še težko količinsko opredeliti,

| G. | ker bo širitev s pridružitvijo Hrvaške, načrtovano v letu 2013, imela posledice za proračun za leto 2012, zlasti glede sredstev za nove poslance in zaposlovanja osebja, |
| --- | --- |

G.

ker bo širitev s pridružitvijo Hrvaške, načrtovano v letu 2013, imela posledice za proračun za leto 2012, zlasti glede sredstev za nove poslance in zaposlovanja osebja,

| H. | ker se je v preteklih letih proračunski organ odločil, da sprejme preudaren pristop glede upravnih dohodkov in tako zagotovi znatne rezerve v okviru zgornje meje razdelka 5, |
| --- | --- |

H.

ker se je v preteklih letih proračunski organ odločil, da sprejme preudaren pristop glede upravnih dohodkov in tako zagotovi znatne rezerve v okviru zgornje meje razdelka 5,

| I. | ker zgornja meja razdelka 5 večletnega finančnega okvira (VFO) za proračun EU za leto 2012 znaša 8 754 milijonov EUR (kar pomeni povečanje za 340 milijonov EUR ali 4 % v primerjavi z letom 2011, vključno z upoštevanjem dvoodstotne inflacije), |
| --- | --- |

I.

ker zgornja meja razdelka 5 večletnega finančnega okvira (VFO) za proračun EU za leto 2012 znaša 8 754 milijonov EUR (kar pomeni povečanje za 340 milijonov EUR ali 4 % v primerjavi z letom 2011, vključno z upoštevanjem dvoodstotne inflacije),

| J. | ker je Parlament kot pristojni sozakonodajalec sklenil, da bo našel razumno ravnotežje med svojimi človeškimi viri in novimi pristojnostmi po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (19,67 % skupne vsote razdelka 5 v letu 2009, 19,99 % v letu 2010 in 20,03 % v letu 2011), |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament kot pristojni sozakonodajalec sklenil, da bo našel razumno ravnotežje med svojimi človeškimi viri in novimi pristojnostmi po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (19,67 % skupne vsote razdelka 5 v letu 2009, 19,99 % v letu 2010 in 20,03 % v letu 2011),

| K. | ker je bistveno, da se spremljajo gibanja pri porabi razdelka 5 v letu 2011, da bi oblikovali ustrezna predvidevanja za prihodnje proračune, |
| --- | --- |

K.

ker je bistveno, da se spremljajo gibanja pri porabi razdelka 5 v letu 2011, da bi oblikovali ustrezna predvidevanja za prihodnje proračune,

| L. | ker je predsedstvo s sklepom 24. marca 2010 sprejelo srednjeročno nepremičninsko strategijo Parlamenta, ki določa nekatere ključne parametre za njegovo prihodnjo nepremičninsko politiko; ker je Parlament kot del te strategije sklenil, da bo še naprej dajal prednost nakupu stavb (kadar je razumno) in se pri tem osredotočil na svoje kraje dela; ker je zgodnje plačilo, z namenom zmanjšati stroške financiranja, še vedno ena od ključnih prednostnih nalog v prihodnosti, |
| --- | --- |

L.

ker je predsedstvo s sklepom 24. marca 2010 sprejelo srednjeročno nepremičninsko strategijo Parlamenta, ki določa nekatere ključne parametre za njegovo prihodnjo nepremičninsko politiko; ker je Parlament kot del te strategije sklenil, da bo še naprej dajal prednost nakupu stavb (kadar je razumno) in se pri tem osredotočil na svoje kraje dela; ker je zgodnje plačilo, z namenom zmanjšati stroške financiranja, še vedno ena od ključnih prednostnih nalog v prihodnosti,

Splošni okvir in prednostne naloge za proračun 2012

| 1. | opozarja na težaven položaj v zvezi z zgornjo mejo odhodkov razdelka 5 za leto 2012 in se popolnoma zaveda dejstva, da bodo institucije lahko naletele na težave pri izpolnjevanju vseh finančnih potreb ob sočasnem ohranjanju proračunske discipline in varčnosti zaradi spoštovanja večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

1.

opozarja na težaven položaj v zvezi z zgornjo mejo odhodkov razdelka 5 za leto 2012 in se popolnoma zaveda dejstva, da bodo institucije lahko naletele na težave pri izpolnjevanju vseh finančnih potreb ob sočasnem ohranjanju proračunske discipline in varčnosti zaradi spoštovanja večletnega finančnega okvira;

| 2. | določi kot prednostno nalogo načelo zakonodajne odličnosti, da bi se ustrezno odzvali na trenutne politične izzive, kar zahteva konsolidacijo sredstev, potrebnih za obravnavo novega institucionalnega okvira, ki je posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe; meni, da bi moral biti proračun Parlamenta in drugih institucij za leto 2012 proračun konsolidacije, nenazadnje zato, ker lahko služi tudi kot referenca za naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

2.

določi kot prednostno nalogo načelo zakonodajne odličnosti, da bi se ustrezno odzvali na trenutne politične izzive, kar zahteva konsolidacijo sredstev, potrebnih za obravnavo novega institucionalnega okvira, ki je posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe; meni, da bi moral biti proračun Parlamenta in drugih institucij za leto 2012 proračun konsolidacije, nenazadnje zato, ker lahko služi tudi kot referenca za naslednji večletni finančni okvir;

| 3. | poudarja, da prizadevanje za konsolidacijo ne bi smelo preprečiti naložb (npr. v tehnologijo), ki bodo prinesle dolgoročne prihranke; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da prizadevanje za konsolidacijo ne bi smelo preprečiti naložb (npr. v tehnologijo), ki bodo prinesle dolgoročne prihranke;

| 4. | meni, da so druga prednostna naloga načela dobrega upravljanja (člen 27 finančne uredbe), namreč gospodarnost, uspešnost in učinkovitost; meni, da bi morala biti ta načela jasno izražena v duhu odgovornosti v proračunih Parlamenta in drugih institucij ter v njihovih organizacijskih kulturah; v skladu s tem meni, da je treba pri izvajanju različnih politik upoštevati dosežene rezultate ter redno ocenjevati stroške in koristi različnih izdatkov, kadarkoli je to mogoče in kadar njihov obseg to zahteva; |
| --- | --- |

4.

meni, da so druga prednostna naloga načela dobrega upravljanja (člen 27 finančne uredbe), namreč gospodarnost, uspešnost in učinkovitost; meni, da bi morala biti ta načela jasno izražena v duhu odgovornosti v proračunih Parlamenta in drugih institucij ter v njihovih organizacijskih kulturah; v skladu s tem meni, da je treba pri izvajanju različnih politik upoštevati dosežene rezultate ter redno ocenjevati stroške in koristi različnih izdatkov, kadarkoli je to mogoče in kadar njihov obseg to zahteva;

| 5. | meni, da bi morale institucije kot rezultat izvajanja teh načel predložiti načrte za zmanjšanje stroškov; s tem v zvezi meni, da bi bilo treba razmisliti o koristih centralizacije, da bi tako ustvarili ekonomije obsega (na primer centralizirana javna naročila, skupne službe institucij) ter o tem, kaj bi moralo ostati ali biti decentralizirano; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morale institucije kot rezultat izvajanja teh načel predložiti načrte za zmanjšanje stroškov; s tem v zvezi meni, da bi bilo treba razmisliti o koristih centralizacije, da bi tako ustvarili ekonomije obsega (na primer centralizirana javna naročila, skupne službe institucij) ter o tem, kaj bi moralo ostati ali biti decentralizirano;

| 6. | meni, da morajo biti natančnost, preprostost in preglednost rezultat izvajanja načel dobrega upravljanja; s tem v zvezi zahteva predložitev organigrama za vsako institucijo skupaj s stroški vsakega posameznega oddelka; poleg tega zahteva, da se vsak strošek jasno opredeli in utemelji z jasnim razlikovanjem med fiksnimi in spremenljivimi stroški, da bi spoštovali načela ničelnega predračunavanja; |
| --- | --- |

6.

meni, da morajo biti natančnost, preprostost in preglednost rezultat izvajanja načel dobrega upravljanja; s tem v zvezi zahteva predložitev organigrama za vsako institucijo skupaj s stroški vsakega posameznega oddelka; poleg tega zahteva, da se vsak strošek jasno opredeli in utemelji z jasnim razlikovanjem med fiksnimi in spremenljivimi stroški, da bi spoštovali načela ničelnega predračunavanja;

| 7. | meni, da bi morali biti proračun Parlamenta in proračuni drugih institucij, najkasneje ob začetku naslednjega večletnega finančnega okvira, rezultat večletnega načrtovanja, ki krije obdobje trajanja tega okvira; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morali biti proračun Parlamenta in proračuni drugih institucij, najkasneje ob začetku naslednjega večletnega finančnega okvira, rezultat večletnega načrtovanja, ki krije obdobje trajanja tega okvira;

| 8. | poudarja, da se je treba pripraviti na medinstitucionalni ravni na sprejem osebja s Hrvaške ob upoštevanju morebitne širitve EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je treba pripraviti na medinstitucionalni ravni na sprejem osebja s Hrvaške ob upoštevanju morebitne širitve EU;

| 9. | meni, da bi morali Parlament in druge institucije predložiti dvakrat letno poročila o izvrševanju svojih lastnih proračunov in zagotoviti natančne podatke o izvrševanju vsake proračunske vrstice; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali Parlament in druge institucije predložiti dvakrat letno poročila o izvrševanju svojih lastnih proračunov in zagotoviti natančne podatke o izvrševanju vsake proračunske vrstice;

| 10. | meni, da bi morali biti okoljska politika in EMAS (5) del kulture Parlamenta in drugih institucij ter da bi bilo treba v ta namen predložiti ukrepe za zmanjšanje porabe papirja, energije, vode in emisij; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morali biti okoljska politika in EMAS (5) del kulture Parlamenta in drugih institucij ter da bi bilo treba v ta namen predložiti ukrepe za zmanjšanje porabe papirja, energije, vode in emisij;

| 11. | ponovno opozarja, da je medinstitucionalno sodelovanje, kjer je to mogoče in ustrezno, bistvenega pomena za izmenjavo primerov najboljše prakse, ki spodbujajo učinkovitost in omogočajo prihranke; meni, da bi morali izboljšati medinstitucionalno sodelovanje glede prevajanja, tolmačenja, zaposlovanja (EPSO) in EMAS ter ga razširiti na druga področja; zahteva temeljito revizijo zunanjega izvajanja na področju prevajanja in vloge prevajalskega centra; |
| --- | --- |

11.

ponovno opozarja, da je medinstitucionalno sodelovanje, kjer je to mogoče in ustrezno, bistvenega pomena za izmenjavo primerov najboljše prakse, ki spodbujajo učinkovitost in omogočajo prihranke; meni, da bi morali izboljšati medinstitucionalno sodelovanje glede prevajanja, tolmačenja, zaposlovanja (EPSO) in EMAS ter ga razširiti na druga področja; zahteva temeljito revizijo zunanjega izvajanja na področju prevajanja in vloge prevajalskega centra;

| 12. | ponovno opozarja na potrebo po celovito integriranem sistemu za upravljanje znanja; pozdravlja informacije o sistemu za upravljanje znanja, ki jih je posredovala uprava; poziva, da se pripravi poročilo o napredku o vseh informacijskih virih/sistemih, ki so na voljo poslancem; zahteva, da se določi jasen urnik za razvoj prototipa; poudarja, da je treba pospešeno izvajati politiko klasifikacije in indeksiranja; zahteva informacije o tem, kako bi lahko evropskim državljanom omogočili preprost dostop do tega sistema; |
| --- | --- |

12.

ponovno opozarja na potrebo po celovito integriranem sistemu za upravljanje znanja; pozdravlja informacije o sistemu za upravljanje znanja, ki jih je posredovala uprava; poziva, da se pripravi poročilo o napredku o vseh informacijskih virih/sistemih, ki so na voljo poslancem; zahteva, da se določi jasen urnik za razvoj prototipa; poudarja, da je treba pospešeno izvajati politiko klasifikacije in indeksiranja; zahteva informacije o tem, kako bi lahko evropskim državljanom omogočili preprost dostop do tega sistema;

| 13. | poudarja, da je za Evropski parlament in druge institucije zelo pomembno sprejeti ambiciozno in daljnosežno strategijo, ki zadeva orodja Web 2.0 in zlasti socialne mreže, da se okrepi vez med Evropo in državljani; prav tako meni, da bi morali Parlament in druge institucije razviti strategijo o elektronskem upravljanju; poziva k uporabi dela na daljavo, kjer je ustrezno; poziva predsedstvo, naj razmisli o vzpostavitvi računalniškega sistema v oblaku (cloud computing), ki bi omogočil zmanjšanje stroškov delovanja informacijskega sistema, izboljšal njegove rezultate in zagotovil večjo mobilnost dela Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je za Evropski parlament in druge institucije zelo pomembno sprejeti ambiciozno in daljnosežno strategijo, ki zadeva orodja Web 2.0 in zlasti socialne mreže, da se okrepi vez med Evropo in državljani; prav tako meni, da bi morali Parlament in druge institucije razviti strategijo o elektronskem upravljanju; poziva k uporabi dela na daljavo, kjer je ustrezno; poziva predsedstvo, naj razmisli o vzpostavitvi računalniškega sistema v oblaku (cloud computing), ki bi omogočil zmanjšanje stroškov delovanja informacijskega sistema, izboljšal njegove rezultate in zagotovil večjo mobilnost dela Evropskega parlamenta;

| 14. | meni, da so finančni izkazi in podobne vrste analiz stroškov največjega pomena za sprejemanje odločitev v instituciji; vztraja, da bi jih bilo treba uporabljati sistematično ter da bi morali opredeliti stalne in enkratne stroške (tj. fiksne stroške in spremenljive stroške), neposredno povezane z vsakim posebnim ukrepom; |
| --- | --- |

14.

meni, da so finančni izkazi in podobne vrste analiz stroškov največjega pomena za sprejemanje odločitev v instituciji; vztraja, da bi jih bilo treba uporabljati sistematično ter da bi morali opredeliti stalne in enkratne stroške (tj. fiksne stroške in spremenljive stroške), neposredno povezane z vsakim posebnim ukrepom;

| 15. | zahteva, da se uporablja prerazporejanje in preusposabljanje osebja, da bi povečali mobilnost; priporoča, da se novo osebje zaposli le, če so bili postopki notranjega prerazporejanja in usposabljanja neuspešni in če je možnost nakupa zunanjih storitev neustrezna; |
| --- | --- |

15.

zahteva, da se uporablja prerazporejanje in preusposabljanje osebja, da bi povečali mobilnost; priporoča, da se novo osebje zaposli le, če so bili postopki notranjega prerazporejanja in usposabljanja neuspešni in če je možnost nakupa zunanjih storitev neustrezna;

| 16. | meni, da bi se morale vse institucije, ki jih zadeva pridružitev Hrvaške, dogovoriti o skupni in usklajeni strategiji za proračunsko izvrševanje; zahteva, da se opravi ocena posledic za razdelek 5; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi se morale vse institucije, ki jih zadeva pridružitev Hrvaške, dogovoriti o skupni in usklajeni strategiji za proračunsko izvrševanje; zahteva, da se opravi ocena posledic za razdelek 5;

| 17. | meni, da bi morale vse institucije voditi aktivno nediskriminacijsko politiko, prilagoditi svoje stavbe in politiko na področju človeških virov, da bi zagotovile boljši dostop invalidom; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morale vse institucije voditi aktivno nediskriminacijsko politiko, prilagoditi svoje stavbe in politiko na področju človeških virov, da bi zagotovile boljši dostop invalidom;

| 18. | poudarja, da morajo v okviru gospodarske krize in težkega bremena javnega dolga ter omejitev v obdobju prizadevanj za konsolidacijo državnih proračunov Evropski parlament in druge institucije pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da morajo v okviru gospodarske krize in težkega bremena javnega dolga ter omejitev v obdobju prizadevanj za konsolidacijo državnih proračunov Evropski parlament in druge institucije pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino;

Parlament

| 19. | meni, da bi moral biti cilj Parlamenta razvoj zakonodajne odličnosti in da bi morali v ta namen biti na voljo vsi potrebni viri, ob upoštevanju proračunskih omejitev; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi moral biti cilj Parlamenta razvoj zakonodajne odličnosti in da bi morali v ta namen biti na voljo vsi potrebni viri, ob upoštevanju proračunskih omejitev;

| 20. | meni, da mora Evropski parlament pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino, tako da ne preseže stopnje inflacije; v skladu z medinstitucionalno usmeritvijo bodo potrebe v zvezi s širitvijo vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; potrebe za 18 novih poslancev v skladu z Lizbonsko pogodbo bodo tudi vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora Evropski parlament pokazati proračunsko odgovornost in samodisciplino, tako da ne preseže stopnje inflacije; v skladu z medinstitucionalno usmeritvijo bodo potrebe v zvezi s širitvijo vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; potrebe za 18 novih poslancev v skladu z Lizbonsko pogodbo bodo tudi vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna;

| 21. | meni, da morajo vsi dodatni človeški viri, dodeljeni upravi Parlamenta za reševanje novih izzivov, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, zdaj doseči fazo konsolidacije; vztraja, da bi morale organizacijske strukture spodbujati nastanek sinergij s črpanjem strokovnega znanja obstoječih specializiranih oddelkov; |
| --- | --- |

21.

meni, da morajo vsi dodatni človeški viri, dodeljeni upravi Parlamenta za reševanje novih izzivov, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, zdaj doseči fazo konsolidacije; vztraja, da bi morale organizacijske strukture spodbujati nastanek sinergij s črpanjem strokovnega znanja obstoječih specializiranih oddelkov;

| 22. | poudarja, da proračun Parlamenta za leto 2011 znaša 1 685 milijonov EUR, kar je 20,03 % razdelka 5; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da proračun Parlamenta za leto 2011 znaša 1 685 milijonov EUR, kar je 20,03 % razdelka 5;

| 23. | pričakuje, da bo predsedstvo v načrtu prihodkov in odhodkov postavilo realistične zahteve; je pripravljen preučiti njegove predloge na smotrni in potrebam prilagojeni podlagi, da bi zagotovil ustrezno in učinkovito delovanje institucije; opozarja, da je namen pisnega predloga spremembe, ki ga je predsedstvo septembra posredovalo Odboru za proračun, upoštevati potrebe, ki ob pripravi načrta prihodkov in odhodkov niso bile predvidene, in poudarja, da tega ne gre obravnavati kot priložnost za obnovitev predhodno dogovorjenega načrta prihodkov in odhodkov; v skladu z medinstitucionalno usmeritvijo se potrebe v zvezi s širitvijo vključijo v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; potrebe za 18 novih poslancev v skladu z Lizbonsko pogodbo bodo tudi vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; |
| --- | --- |

23.

pričakuje, da bo predsedstvo v načrtu prihodkov in odhodkov postavilo realistične zahteve; je pripravljen preučiti njegove predloge na smotrni in potrebam prilagojeni podlagi, da bi zagotovil ustrezno in učinkovito delovanje institucije; opozarja, da je namen pisnega predloga spremembe, ki ga je predsedstvo septembra posredovalo Odboru za proračun, upoštevati potrebe, ki ob pripravi načrta prihodkov in odhodkov niso bile predvidene, in poudarja, da tega ne gre obravnavati kot priložnost za obnovitev predhodno dogovorjenega načrta prihodkov in odhodkov; v skladu z medinstitucionalno usmeritvijo se potrebe v zvezi s širitvijo vključijo v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna; potrebe za 18 novih poslancev v skladu z Lizbonsko pogodbo bodo tudi vključene v proračun s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna;

| 24. | zahteva podroben in jasen pregled tistih proračunskih vrstic, ki so bile v letu 2010 premalo izkoriščene, in pričakuje analizo razlogov za to; prav tako želi prejeti seznam vseh prenosov in uporabo teh sredstev v letu 2010 ter posodobitev končnih namenskih prejemkov glede na zneske, ki so bili predvideni v proračunu; |
| --- | --- |

24.

zahteva podroben in jasen pregled tistih proračunskih vrstic, ki so bile v letu 2010 premalo izkoriščene, in pričakuje analizo razlogov za to; prav tako želi prejeti seznam vseh prenosov in uporabo teh sredstev v letu 2010 ter posodobitev končnih namenskih prejemkov glede na zneske, ki so bili predvideni v proračunu;

| 25. | meni, da morajo poslanci imeti dostop do kakovostnih storitev, da bi lahko enakopravno opravljali svoje naloge; zato poudarja, da je enaka obravnava poslancev vseh narodnosti in jezikov zelo pomembna, to pomeni, da imajo možnost opravljati svoje dolžnosti in politične dejavnosti, ki so jim bile naložene, v lastnem jeziku, če tako želijo; meni, na primer, da je pomanjkanje tolmačenja na sejah odborov nesprejemljivo; meni, da se mora načelo dobrega finančnega upravljanja uporabljati tudi za tolmačenje in prevajanje; |
| --- | --- |

25.

meni, da morajo poslanci imeti dostop do kakovostnih storitev, da bi lahko enakopravno opravljali svoje naloge; zato poudarja, da je enaka obravnava poslancev vseh narodnosti in jezikov zelo pomembna, to pomeni, da imajo možnost opravljati svoje dolžnosti in politične dejavnosti, ki so jim bile naložene, v lastnem jeziku, če tako želijo; meni, na primer, da je pomanjkanje tolmačenja na sejah odborov nesprejemljivo; meni, da se mora načelo dobrega finančnega upravljanja uporabljati tudi za tolmačenje in prevajanje;

| 26. | prav tako meni, da je treba uporabiti vsa sredstva za povečanje prilagodljivosti tolmačenja kot ključnega koraka pri zagotavljanju dobrih delovnih praks, in ugotavlja, da bi v številnih primerih lahko preprečili težave in razsipavanje sredstev, če bi bilo mogoče v kratkem času zamenjati jezike glede na dejansko, ne pa načrtovano prisotnost na zasedanjih; |
| --- | --- |

26.

prav tako meni, da je treba uporabiti vsa sredstva za povečanje prilagodljivosti tolmačenja kot ključnega koraka pri zagotavljanju dobrih delovnih praks, in ugotavlja, da bi v številnih primerih lahko preprečili težave in razsipavanje sredstev, če bi bilo mogoče v kratkem času zamenjati jezike glede na dejansko, ne pa načrtovano prisotnost na zasedanjih;

| 27. | poziva k temeljitem premisleku o tem, ali bi bilo mogoče pravico evropskih državljanov, da se snidejo s svojimi evropskimi predstavniki, učinkoviteje uravnotežiti z nujno potrebo po varnosti tistih, ki delajo v institucijah; zahteva, da generalni sekretar predloži to poročilo do 30. junija 2011; |
| --- | --- |

27.

poziva k temeljitem premisleku o tem, ali bi bilo mogoče pravico evropskih državljanov, da se snidejo s svojimi evropskimi predstavniki, učinkoviteje uravnotežiti z nujno potrebo po varnosti tistih, ki delajo v institucijah; zahteva, da generalni sekretar predloži to poročilo do 30. junija 2011;

| 28. | meni, kot je že bilo odločeno, da je treba izvesti storitev brezžičnega omrežja (wifi), ki v celoti deluje, da bi dosegli cilj zmanjšanja uporabe papirja; meni, da je treba spodbujati uporabo videokonferenc za seje, kakor tudi okolju prijaznih novih tehnologij; zahteva analizo stroškov in koristi takšnih ukrepov; |
| --- | --- |

28.

meni, kot je že bilo odločeno, da je treba izvesti storitev brezžičnega omrežja (wifi), ki v celoti deluje, da bi dosegli cilj zmanjšanja uporabe papirja; meni, da je treba spodbujati uporabo videokonferenc za seje, kakor tudi okolju prijaznih novih tehnologij; zahteva analizo stroškov in koristi takšnih ukrepov;

| 29. | poudarja, da si Parlament v zvezi z nepremičninsko politiko prizadeva racionalizirati dodelitev obstoječih prostorov in ustvariti prihranke pri stroških ter ekonomije obsega; poudarja, da bo projekt razširitve stavbe KAD, ki trenutno poteka, stroški katerega so ocenjeni na približno 549,6 milijona EUR (v cenah za leto 2016), omogočil geografsko koncentracijo uprave Parlamenta v Luxembourgu, vse druge stavbe, ki so trenutno najete v Luxembourgu, pa bodo postopoma izpraznjene, s čimer se bodo omogočili znatni prihranki, ko bo projekt enkrat zaključen; opozarja na dejstvo, da bi financiranje tega gradbenega projekta lahko zahtevalo vzpostavitev specializiranih pravnih struktur (subjekt za posebne namene), saj finančna uredba prepoveduje neposredno jemanje posojil; tako bi lahko ustvarili prihranke pri stroških, če bi ta projekt financirali neposredno iz proračuna ali z neposrednim posojilom, kar jasno kaže na potrebo po prilagoditvi finančne uredbe, da se zagotovi preglednejše in neposrednejše izvajanje prihodnjih gradbenih projektov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da si Parlament v zvezi z nepremičninsko politiko prizadeva racionalizirati dodelitev obstoječih prostorov in ustvariti prihranke pri stroških ter ekonomije obsega; poudarja, da bo projekt razširitve stavbe KAD, ki trenutno poteka, stroški katerega so ocenjeni na približno 549,6 milijona EUR (v cenah za leto 2016), omogočil geografsko koncentracijo uprave Parlamenta v Luxembourgu, vse druge stavbe, ki so trenutno najete v Luxembourgu, pa bodo postopoma izpraznjene, s čimer se bodo omogočili znatni prihranki, ko bo projekt enkrat zaključen; opozarja na dejstvo, da bi financiranje tega gradbenega projekta lahko zahtevalo vzpostavitev specializiranih pravnih struktur (subjekt za posebne namene), saj finančna uredba prepoveduje neposredno jemanje posojil; tako bi lahko ustvarili prihranke pri stroških, če bi ta projekt financirali neposredno iz proračuna ali z neposrednim posojilom, kar jasno kaže na potrebo po prilagoditvi finančne uredbe, da se zagotovi preglednejše in neposrednejše izvajanje prihodnjih gradbenih projektov;

| 30. | pozdravlja sklepe predsedstva z dne 24. marca 2010; znova poziva, da se oblikuje srednjeročna in dolgoročna nepremičninska strategija; meni, da bi si ta strategija morala prizadevati za iskanje najboljše rešitve ob upoštevanju načel dobrega upravljanja in potrebe po oceni različnih možnosti in nadomestnih rešitev financiranja; opozarja na predlog v zgoraj navedenem sklepu, da se uporabijo namenski prejemki belgijske vlade za vlaganja v infrastrukturo za nove pisarniške prostore za pomočnike poslancev; zahteva dodatne informacije v zvezi z uporabo teh namenskih prejemkov v ta namen in natančne informacije o alternativnih možnostih, preden se sprejme katera koli odločitev; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja sklepe predsedstva z dne 24. marca 2010; znova poziva, da se oblikuje srednjeročna in dolgoročna nepremičninska strategija; meni, da bi si ta strategija morala prizadevati za iskanje najboljše rešitve ob upoštevanju načel dobrega upravljanja in potrebe po oceni različnih možnosti in nadomestnih rešitev financiranja; opozarja na predlog v zgoraj navedenem sklepu, da se uporabijo namenski prejemki belgijske vlade za vlaganja v infrastrukturo za nove pisarniške prostore za pomočnike poslancev; zahteva dodatne informacije v zvezi z uporabo teh namenskih prejemkov v ta namen in natančne informacije o alternativnih možnostih, preden se sprejme katera koli odločitev;

| 31. | poudarja, da so potrebne nadaljnje informacije o hiši evropske zgodovine; še zlasti poziva, da se Odboru za proračun predloži natančen poslovni načrt; znova poudarja, da bi moral prejeti informacije o celotnih stroških tega projekta ter prihodnjih finančnih in pravnih posledicah za EP, in zahteva nadaljnje informacije o natečaju za arhitekturni načrt, ki poteka že od leta 2009; poudarja, da bodo vsi sklepi v zvezi s tem projektom sprejeti po običajnem parlamentarnem postopku; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so potrebne nadaljnje informacije o hiši evropske zgodovine; še zlasti poziva, da se Odboru za proračun predloži natančen poslovni načrt; znova poudarja, da bi moral prejeti informacije o celotnih stroških tega projekta ter prihodnjih finančnih in pravnih posledicah za EP, in zahteva nadaljnje informacije o natečaju za arhitekturni načrt, ki poteka že od leta 2009; poudarja, da bodo vsi sklepi v zvezi s tem projektom sprejeti po običajnem parlamentarnem postopku;

| 32. | je prepričan, da je včasih, kakor je značilno za vse velike organizacije, potrebno zunanje mnenje o uporabi virov in organizaciji dela, kar je lahko samo koristno, če je pravilno opravljeno; medtem ko poudarja, da je Parlament kot evropska politična institucija enkraten po svoji naravi, meni, da bilo treba dolgoročno razmisliti o izvedbi takšne zunanje analize organizacije in upravljanja institucije; je prepričan, da bi bilo mogoče v letu 2012 določiti nekatere specifične sektorje in jih pregledati na tak način; |
| --- | --- |

32.

je prepričan, da je včasih, kakor je značilno za vse velike organizacije, potrebno zunanje mnenje o uporabi virov in organizaciji dela, kar je lahko samo koristno, če je pravilno opravljeno; medtem ko poudarja, da je Parlament kot evropska politična institucija enkraten po svoji naravi, meni, da bilo treba dolgoročno razmisliti o izvedbi takšne zunanje analize organizacije in upravljanja institucije; je prepričan, da bi bilo mogoče v letu 2012 določiti nekatere specifične sektorje in jih pregledati na tak način;

| 33. | poudarja, da je informacijska in komunikacijska politika Parlamenta pomembna in bi morala doseči vse evropske državljane ter jim olajšati neposredne stike s Parlamentom, zato zahteva, da se ocenijo rezultati, doseženi s to politiko; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je informacijska in komunikacijska politika Parlamenta pomembna in bi morala doseči vse evropske državljane ter jim olajšati neposredne stike s Parlamentom, zato zahteva, da se ocenijo rezultati, doseženi s to politiko;

| 34. | podpira vsa prizadevanja za posodobitev sistemov finančnih računalniških aplikacij Parlamenta; |
| --- | --- |

34.

podpira vsa prizadevanja za posodobitev sistemov finančnih računalniških aplikacij Parlamenta;

| 35. | izraža popolno podporo vsem prizadevanjem za izvajanje učinkovitejše in strokovnejše kadrovske politike, vključno s prerazporejanjem osebja v generalnih direktoratih in med njimi; |
| --- | --- |

35.

izraža popolno podporo vsem prizadevanjem za izvajanje učinkovitejše in strokovnejše kadrovske politike, vključno s prerazporejanjem osebja v generalnih direktoratih in med njimi;

| 36. | meni, da so nadaljnji ukrepi pomembni v zvezi z več politikami s finančnimi vplivi, kot so EMAS, javna naročila in ukrepi, sprejeti v odgovor na priporočila iz razrešnice za proračun; opozarja, da je potrebno nenehno nadaljnje ukrepanje in analiziranje izvrševanja proračuna Parlamenta na splošno; |
| --- | --- |

36.

meni, da so nadaljnji ukrepi pomembni v zvezi z več politikami s finančnimi vplivi, kot so EMAS, javna naročila in ukrepi, sprejeti v odgovor na priporočila iz razrešnice za proračun; opozarja, da je potrebno nenehno nadaljnje ukrepanje in analiziranje izvrševanja proračuna Parlamenta na splošno;

| 37. | je zaskrbljen zaradi predloga o ustanovitvi oddelka za ocenjevanje evropske dodane vrednosti, ki bo izračunaval stroške „Neevrope“; se sprašuje, ali je takšna služba res potrebna; zahteva podrobnejše informacije o ustanovitvi te službe; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen zaradi predloga o ustanovitvi oddelka za ocenjevanje evropske dodane vrednosti, ki bo izračunaval stroške „Neevrope“; se sprašuje, ali je takšna služba res potrebna; zahteva podrobnejše informacije o ustanovitvi te službe;

Druge institucije

| 38. | poziva, da institucije predstavijo stvarne proračunske zahteve, ki temeljijo na stroških in popolnoma upoštevajo potrebo po najboljšem upravljanju omejenih sredstev; pozdravlja vzpostavitev novega oddelka X v proračunu EU za Evropsko službo za zunanje delovanje z dodeljenimi sredstvi v višini 464 milijonov EUR in je pripravljen preučiti potrebe ESZD tako glede nepremičnin kakor osebja ter odločen pozorno spremljati njegove posledice za razdelek 5, saj naj bi oblikovanje tega oddelka ne vplivalo na proračun; ni pripravljen na ogrožanje potreb obstoječih institucij; |
| --- | --- |

38.

poziva, da institucije predstavijo stvarne proračunske zahteve, ki temeljijo na stroških in popolnoma upoštevajo potrebo po najboljšem upravljanju omejenih sredstev; pozdravlja vzpostavitev novega oddelka X v proračunu EU za Evropsko službo za zunanje delovanje z dodeljenimi sredstvi v višini 464 milijonov EUR in je pripravljen preučiti potrebe ESZD tako glede nepremičnin kakor osebja ter odločen pozorno spremljati njegove posledice za razdelek 5, saj naj bi oblikovanje tega oddelka ne vplivalo na proračun; ni pripravljen na ogrožanje potreb obstoječih institucij;

| 39. | meni, da je uvedba oddelka X v proračunu EU za Evropsko službo za zunanje delovanje prava rešitev, saj bo tako Evropska unija dobila institucionalen okvir, ki bo skupaj z novimi določbami o skupni zunanji in varnostni politiki/skupni varnostni in obrambni politiki izpolnil ambicije EU v zunanji politiki; |
| --- | --- |

39.

meni, da je uvedba oddelka X v proračunu EU za Evropsko službo za zunanje delovanje prava rešitev, saj bo tako Evropska unija dobila institucionalen okvir, ki bo skupaj z novimi določbami o skupni zunanji in varnostni politiki/skupni varnostni in obrambni politiki izpolnil ambicije EU v zunanji politiki;

*

* *

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropski službi za zunanje delovanje.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str 1.

(2)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(4)  UL C 303, 9.11.2010, str 1.

(5)  Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/95

---

Sreda, 9. marec 2011Strategija EU za atlantsko regijo

P7_TA(2011)0089

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo

2012/C 199 E/12

Evropski parlament

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. junija 2010, v katerih je pozval Komisijo, naj do junija 2011 pripravi strategijo za atlantsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. junija 2010, v katerih je pozval Komisijo, naj do junija 2011 pripravi strategijo za atlantsko regijo,

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je organizirala Komisija ob objavi sporočila o evropski strategiji za atlantsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je organizirala Komisija ob objavi sporočila o evropski strategiji za atlantsko regijo,

| — | ob upoštevanju strategije EU za regijo Baltskega morja in strategije EU za Podonavje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za regijo Baltskega morja in strategije EU za Podonavje,

| — | ob upoštevanju sklepov petega kohezijskega poročila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov petega kohezijskega poročila,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji in Naslovu XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije teritorialna kohezija opredeljena kot cilj Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker je v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji in Naslovu XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije teritorialna kohezija opredeljena kot cilj Evropske unije,

| B. | ker je na atlantski obali pet držav članic: Francija, Irska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

B.

ker je na atlantski obali pet držav članic: Francija, Irska, Portugalska, Španija in Združeno kraljestvo,

| C. | ker ima atlantska regija svoje posebnosti, natančneje:






  — | dinamično pomorsko območje (zahvaljujoč pomorskemu prometu, ribolovu, energiji morja itd.), |
| --- | --- | --- |

C.

ker ima atlantska regija svoje posebnosti, natančneje:

—

dinamično pomorsko območje (zahvaljujoč pomorskemu prometu, ribolovu, energiji morja itd.),

| — | območje, katerega ranljivo okolje je treba ohraniti in ki trpi zaradi posledic podnebnih sprememb (obalna erozija, ekstremni vremenski pojavi), |
| --- | --- |

—

območje, katerega ranljivo okolje je treba ohraniti in ki trpi zaradi posledic podnebnih sprememb (obalna erozija, ekstremni vremenski pojavi),

| — | odročno območje Evropske unije, ki je težko dostopno in slabo povezano in ki ima malo glavnih mestnih centrov, |
| --- | --- |

—

odročno območje Evropske unije, ki je težko dostopno in slabo povezano in ki ima malo glavnih mestnih centrov,

| D. | ker te posebnosti odstopajo od smernic, ki presegajo nacionalne omejitve in je zanje treba najti politične rešitve na evropski ravni, |
| --- | --- |

D.

ker te posebnosti odstopajo od smernic, ki presegajo nacionalne omejitve in je zanje treba najti politične rešitve na evropski ravni,

| E. | ker je Svet junija 2010 zahteval od Komisije, naj do junija 2011 razvije strategijo za atlantsko regijo, in ker je objava sporočila Komisije predvidena za leto 2011, |
| --- | --- |

E.

ker je Svet junija 2010 zahteval od Komisije, naj do junija 2011 razvije strategijo za atlantsko regijo, in ker je objava sporočila Komisije predvidena za leto 2011,

| 1. | poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje strategijo EU za atlantsko regijo kot integrirano strategijo, ki bo reševala pomorska in ozemeljska vprašanja; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje strategijo EU za atlantsko regijo kot integrirano strategijo, ki bo reševala pomorska in ozemeljska vprašanja;

| 2. | meni, da bi bilo treba to strategijo postaviti med cilje kohezijske politike za teritorialno sodelovanje (cilj 3) in da jo je treba osnovati na integriranem, večpanožnem in ozemeljskem pristopu z bolje usklajenimi politikami med različnimi ravnmi upravljanja na določenem ozemlju, ter s poudarkom na tehtnih vprašanjih; je prepričan, da lahko evropsko ozemeljsko sodelovanje v veliki meri prispeva k izboljšanju integracijskega procesa v atlantski regiji prek večje udeležbe civilne družbe v sprejemanju odločitev in z izvajanjem konkretnih ukrepov; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba to strategijo postaviti med cilje kohezijske politike za teritorialno sodelovanje (cilj 3) in da jo je treba osnovati na integriranem, večpanožnem in ozemeljskem pristopu z bolje usklajenimi politikami med različnimi ravnmi upravljanja na določenem ozemlju, ter s poudarkom na tehtnih vprašanjih; je prepričan, da lahko evropsko ozemeljsko sodelovanje v veliki meri prispeva k izboljšanju integracijskega procesa v atlantski regiji prek večje udeležbe civilne družbe v sprejemanju odločitev in z izvajanjem konkretnih ukrepov;

| 3. | poudarja, da je največjo dodano vrednost makroregionalnih strategij EU opaziti na večravenskem sodelovanju, usklajevanju in boljših strateških naložbah razpoložljivih sredstev, ne pa v njihovem dodatnem dodeljevanju; opozarja na sklepe švedskega predsedstva, ki ne predvidevajo novih institucij in prav tako ne nove zakonodaje ali proračuna; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je največjo dodano vrednost makroregionalnih strategij EU opaziti na večravenskem sodelovanju, usklajevanju in boljših strateških naložbah razpoložljivih sredstev, ne pa v njihovem dodatnem dodeljevanju; opozarja na sklepe švedskega predsedstva, ki ne predvidevajo novih institucij in prav tako ne nove zakonodaje ali proračuna;

| 4. | poziva, naj se ta strategija odpre za vse regije EU vzdolž atlantske obale, tudi za najbolj oddaljene regije Makronezije; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se ta strategija odpre za vse regije EU vzdolž atlantske obale, tudi za najbolj oddaljene regije Makronezije;

| 5. | meni, da bi lahko bila zunanja razsežnost te strategije okrepljena zaradi geostrateškega položaja atlantskih regij, zlasti na področju pomorske varnosti in nadzora ter v okviru mednarodnih trgovinskih odnosov; meni, da je treba obravnavati tudi mednarodno sodelovanje in tristranske pobude za sodelovanje; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi lahko bila zunanja razsežnost te strategije okrepljena zaradi geostrateškega položaja atlantskih regij, zlasti na področju pomorske varnosti in nadzora ter v okviru mednarodnih trgovinskih odnosov; meni, da je treba obravnavati tudi mednarodno sodelovanje in tristranske pobude za sodelovanje;

| 6. | meni, da je treba s to strategijo izvajati boljše usklajevanje ciljev in sredstev, ob močni povezavi s strategijo Evropa 2020 in politikami EU za obdobje po letu 2013; v zvezi s tem opominja, da je cilj te strategije boljša poraba finančnih sredstev EU, ne pa povečanje odhodkov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba s to strategijo izvajati boljše usklajevanje ciljev in sredstev, ob močni povezavi s strategijo Evropa 2020 in politikami EU za obdobje po letu 2013; v zvezi s tem opominja, da je cilj te strategije boljša poraba finančnih sredstev EU, ne pa povečanje odhodkov;

| 7. | poziva, naj se ta strategija dobro poveže z regionalno politiko EU in integrirano pomorsko politiko, ter meni, da bi morala tudi olajšati sinergije z drugimi politikami EU, kot so politika za vseevoropska prometna omrežja, skupna ribiška politika, podnebni in okoljski ukrepi, okvirni program za raziskave in razvoj, energetska politika itd.; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se ta strategija dobro poveže z regionalno politiko EU in integrirano pomorsko politiko, ter meni, da bi morala tudi olajšati sinergije z drugimi politikami EU, kot so politika za vseevoropska prometna omrežja, skupna ribiška politika, podnebni in okoljski ukrepi, okvirni program za raziskave in razvoj, energetska politika itd.;

| 8. | meni, da je teritorialna razsežnost te strategije bistvena in da bo prispevala k teritorialni koheziji Evropske unije; meni, da se bo teritorialna razsežnost morala ukvarjati predvsem z odpiranjem, medsebojno povezavo prometnih in energetskih omrežij ter z razvojem energije morja ter mestnih in podeželskih področij ter s krepitvijo vezi med celino in morjem ter med morjem in celinskimi vodami; |
| --- | --- |

8.

meni, da je teritorialna razsežnost te strategije bistvena in da bo prispevala k teritorialni koheziji Evropske unije; meni, da se bo teritorialna razsežnost morala ukvarjati predvsem z odpiranjem, medsebojno povezavo prometnih in energetskih omrežij ter z razvojem energije morja ter mestnih in podeželskih področij ter s krepitvijo vezi med celino in morjem ter med morjem in celinskimi vodami;

| 9. | ponovno poudarja, da je pomembno izboljšati dostopnost atlantskih pomorskih regij in izboljšati pretok ljudi, blaga in storitev v teh regijah, da bi se izpolnili cilji notranjega trga in kohezijske politike, zlasti na področju razvoja ladijskega prometa na krajših razdaljah in glavnih pomorskih poteh; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da je pomembno izboljšati dostopnost atlantskih pomorskih regij in izboljšati pretok ljudi, blaga in storitev v teh regijah, da bi se izpolnili cilji notranjega trga in kohezijske politike, zlasti na področju razvoja ladijskega prometa na krajših razdaljah in glavnih pomorskih poteh;

| 10. | ponovno opozarja, da je pomorski promet prednostni cilj te strategije, zlasti s pristopom prek morskih bazenov; |
| --- | --- |

10.

ponovno opozarja, da je pomorski promet prednostni cilj te strategije, zlasti s pristopom prek morskih bazenov;

| 11. | izraža veliko pohvalo spodbujanju in podpori, ki jo Evropska komisija daje načrtovanju in pripravi pomorskih plovnih poti v atlantski regiji, kot je plovna pot med Gijonom in Nantesom, s čimer bo izboljšala vseevropskega prometnega omrežja in jih naredila bolj raznolike, spodbudila gospodarske dejavnosti v pristaniščih in okrepila turizem, pa tudi prispevala k zmanjšanju emisij CO2; |
| --- | --- |

11.

izraža veliko pohvalo spodbujanju in podpori, ki jo Evropska komisija daje načrtovanju in pripravi pomorskih plovnih poti v atlantski regiji, kot je plovna pot med Gijonom in Nantesom, s čimer bo izboljšala vseevropskega prometnega omrežja in jih naredila bolj raznolike, spodbudila gospodarske dejavnosti v pristaniščih in okrepila turizem, pa tudi prispevala k zmanjšanju emisij CO2;

| 12. | meni, da se bodo s to strategijo reševala naslednja vprašanja skupnega interesa: energija morja, okoljske in podnebne spremembe, tudi preventiva in boj proti onesnaževanju morja s strani ladij, prevoz in dostopnost, varnost, varovanje in nadzor, raziskave, inovacije, ustvarjalne industrije, kultura, prosti čas in turizem, pomorske storitve in usposabljanja, ter ribištvo in sektor morske hrane; |
| --- | --- |

12.

meni, da se bodo s to strategijo reševala naslednja vprašanja skupnega interesa: energija morja, okoljske in podnebne spremembe, tudi preventiva in boj proti onesnaževanju morja s strani ladij, prevoz in dostopnost, varnost, varovanje in nadzor, raziskave, inovacije, ustvarjalne industrije, kultura, prosti čas in turizem, pomorske storitve in usposabljanja, ter ribištvo in sektor morske hrane;

| 13. | meni, da mora ta strategija razviti sinergije med ustreznimi politikami EU ter nacionalnimi, regionalnimi ter lokalnimi politikami in zato meni, da je treba obnoviti večravensko upravljanje, ki bo temeljilo na večji udeležbi evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

13.

meni, da mora ta strategija razviti sinergije med ustreznimi politikami EU ter nacionalnimi, regionalnimi ter lokalnimi politikami in zato meni, da je treba obnoviti večravensko upravljanje, ki bo temeljilo na večji udeležbi evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti;

| 14. | izraža željo, da bi ta strategija sledila pristopu od spodaj navzgor in da bi začela pri lokalnih oblasteh, pri čemer bi vključila vse zainteresirane strani; vztraja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju te strategije povezati regionalne in lokalne javne organe, države članice, Evropsko unijo, zasebne zainteresirane strani ter organizacije civilne družbe (tudi medregionalne mreže in organizacije, ki jih to zadeva); |
| --- | --- |

14.

izraža željo, da bi ta strategija sledila pristopu od spodaj navzgor in da bi začela pri lokalnih oblasteh, pri čemer bi vključila vse zainteresirane strani; vztraja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju te strategije povezati regionalne in lokalne javne organe, države članice, Evropsko unijo, zasebne zainteresirane strani ter organizacije civilne družbe (tudi medregionalne mreže in organizacije, ki jih to zadeva);

| 15. | vztraja, da mora sodelovanje v tem okviru najprej temeljiti na potrebah zainteresiranih strani in zato meni, da je treba sporazumno določiti, katera politična vprašanja se bodo obravnavala; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da mora sodelovanje v tem okviru najprej temeljiti na potrebah zainteresiranih strani in zato meni, da je treba sporazumno določiti, katera politična vprašanja se bodo obravnavala;

| 16. | meni, da bi lahko bilo evropsko združenje za teritorialno sodelovanje zanimivo orodje za lajšanje sodelovanja v okviru strategije EU za atlantsko regijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi lahko bilo evropsko združenje za teritorialno sodelovanje zanimivo orodje za lajšanje sodelovanja v okviru strategije EU za atlantsko regijo;

| 17. | meni, da je treba strategijo izvajati od leta 2014 naprej in da jo je treba uskladiti z naslednjim večletnim okvirnim finančnim načrtom, ter da se mora ujemati z akcijskim načrtom, ki je bil dogovorjen na evropski ravni, in mora zajemati tudi seznam strukturnih načrtov; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba strategijo izvajati od leta 2014 naprej in da jo je treba uskladiti z naslednjim večletnim okvirnim finančnim načrtom, ter da se mora ujemati z akcijskim načrtom, ki je bil dogovorjen na evropski ravni, in mora zajemati tudi seznam strukturnih načrtov;

| 18. | meni, da bodo morale notranje in zunanje razsežnosti te strategije namenjati sredstva iz skladov Unije za atlantsko regijo, ki bodo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

18.

meni, da bodo morale notranje in zunanje razsežnosti te strategije namenjati sredstva iz skladov Unije za atlantsko regijo, ki bodo v skladu s skupnimi prednostnimi nalogami;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo poenostavljena pravila za lajšanje izvajanja te strategije in zmanjšanje pretiranega upravnega bremena; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo poenostavljena pravila za lajšanje izvajanja te strategije in zmanjšanje pretiranega upravnega bremena;

| 20. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z Evropskim parlamentom pri oblikovanju prednostnih ciljev za razvoj strategije EU za atlantsko regijo in naj Parlament redno obvešča ter se z njim posvetuje o izvajanju te strategije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z Evropskim parlamentom pri oblikovanju prednostnih ciljev za razvoj strategije EU za atlantsko regijo in naj Parlament redno obvešča ter se z njim posvetuje o izvajanju te strategije;

| 21. | bo predstavil svoje poglede na prihodnjo komunikacijo Komisije v svojem poročilu o pobudi; |
| --- | --- |

21.

bo predstavil svoje poglede na prihodnjo komunikacijo Komisije v svojem poročilu o pobudi;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in drugim institucijam, ki jih ta resolucija zadeva. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in drugim institucijam, ki jih ta resolucija zadeva.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/98

---

Sreda, 9. marec 2011Poročilo o napredku Turčije 2010

P7_TA(2011)0090

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010

2012/C 199 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2010 (SEC(2010)1327), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2010 (SEC(2010)1327),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. septembra 2006 o doseženem napredku Turčije na poti k pristopu (1), z dne 24. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Turčijo (2), z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije za leto 2007 (3), z dne 12. marca 2009 o poročilu o napredku Turčije za leto 2008 (4) ter z dne 10. februarja 2010 o poročilu o napredku Turčije za leto 2009 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 27. septembra 2006 o doseženem napredku Turčije na poti k pristopu (1), z dne 24. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Turčijo (2), z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije za leto 2007 (3), z dne 12. marca 2009 o poročilu o napredku Turčije za leto 2008 (4) ter z dne 10. februarja 2010 o poročilu o napredku Turčije za leto 2009 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (6),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (7) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (7) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, potem ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je bil začetek teh pogajanj izhodiščna točka dolgotrajnega in odprtega procesa, |
| --- | --- |

A.

ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, potem ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je bil začetek teh pogajanj izhodiščna točka dolgotrajnega in odprtega procesa,

| B. | ker se je Turčija zavezala reformam, dobrososedskim odnosom in postopnemu približevanju EU ter ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za posodobitev države, |
| --- | --- |

B.

ker se je Turčija zavezala reformam, dobrososedskim odnosom in postopnemu približevanju EU ter ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za posodobitev države,

| C. | ker sta popolna usklajenost z vsemi københavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še vedno osnova za pristop k EU, namreč k skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah, |
| --- | --- |

C.

ker sta popolna usklajenost z vsemi københavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še vedno osnova za pristop k EU, namreč k skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah,

| D. | ker je Komisija ugotovila, da je Turčija leta 2010 nadaljevala proces političnih reform, vendar pomanjkanje dialoga in občutka za kompromis med največjimi političnimi strankami negativno vpliva na odnose med glavnimi političnimi institucijami in upočasnjuje politične reforme, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija ugotovila, da je Turčija leta 2010 nadaljevala proces političnih reform, vendar pomanjkanje dialoga in občutka za kompromis med največjimi političnimi strankami negativno vpliva na odnose med glavnimi političnimi institucijami in upočasnjuje politične reforme,

| E. | ker Turčija še vedno, in sicer že peto leto zapored, ni izvedla določb iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu, |
| --- | --- |

E.

ker Turčija še vedno, in sicer že peto leto zapored, ni izvedla določb iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo ter dodatnega protokola k sporazumu,

| 1. | izraža pohvalo turškim državljanom in civilni družbi za njihovo podporo nadaljnji demokratizaciji Turčije ter za njihovo zavezanost odprti in pluralistični družbi ter poziva institucije in države članice EU, naj na tem področju v celoti izkoristijo vse instrumente širitvene politike EU za države kandidatke; |
| --- | --- |

1.

izraža pohvalo turškim državljanom in civilni družbi za njihovo podporo nadaljnji demokratizaciji Turčije ter za njihovo zavezanost odprti in pluralistični družbi ter poziva institucije in države članice EU, naj na tem področju v celoti izkoristijo vse instrumente širitvene politike EU za države kandidatke;

| 2. | je seznanjen s počasnim napredkom Turčije pri reformah in opozarja, da se je turška vlada zavezala, da bo izvedla obsežne reforme za izpolnitev københavnskih meril in tudi za lastno posodobitev; poziva vlado, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s počasnim napredkom Turčije pri reformah in opozarja, da se je turška vlada zavezala, da bo izvedla obsežne reforme za izpolnitev københavnskih meril in tudi za lastno posodobitev; poziva vlado, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju;

| 3. | je zaskrbljen zaradi stalnih sporov med političnimi strankami ter zaradi pomanjkanja pripravljenosti vlade in opozicije, da bi si skupaj prizadevali za soglasje o bistvenih reformah; spodbuja vse politične akterje, vlado in opozicijo, naj delujejo skupaj, da bi povečali politični pluralizem v državnih institucijah, ter spodbujali posodobitev in demokratizacijo države in družbe; poziva vse sile opozicije, naj se konstruktivno vključijo v reformni proces; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi stalnih sporov med političnimi strankami ter zaradi pomanjkanja pripravljenosti vlade in opozicije, da bi si skupaj prizadevali za soglasje o bistvenih reformah; spodbuja vse politične akterje, vlado in opozicijo, naj delujejo skupaj, da bi povečali politični pluralizem v državnih institucijah, ter spodbujali posodobitev in demokratizacijo države in družbe; poziva vse sile opozicije, naj se konstruktivno vključijo v reformni proces;

| 4. | poudarja bistveno vlogo sistema ravnotežja oblasti v sodobni demokratični državi, ki mora temeljiti na načelu ločevanja oblasti in na ravnotežju med njeno izvršilno, zakonodajno in pravosodno vejo, na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in svobode tiska, ter na vključujoči politični kulturi, ki dejansko odraža pluralizem demokratične družbe; |
| --- | --- |

4.

poudarja bistveno vlogo sistema ravnotežja oblasti v sodobni demokratični državi, ki mora temeljiti na načelu ločevanja oblasti in na ravnotežju med njeno izvršilno, zakonodajno in pravosodno vejo, na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in svobode tiska, ter na vključujoči politični kulturi, ki dejansko odraža pluralizem demokratične družbe;

| 5. | poudarja vlogo Velike narodne skupščine Turčije kot institucije, ki mora odločilno prispevati h krepitvi sistema ravnotežja oblasti ter dejavno in konstruktivno podpirati reforme za posodobitev na podlagi zaveze vseh strank, obenem pa mora zagotavljati demokratični nadzor nad vladnimi politikami; |
| --- | --- |

5.

poudarja vlogo Velike narodne skupščine Turčije kot institucije, ki mora odločilno prispevati h krepitvi sistema ravnotežja oblasti ter dejavno in konstruktivno podpirati reforme za posodobitev na podlagi zaveze vseh strank, obenem pa mora zagotavljati demokratični nadzor nad vladnimi politikami;

| 6. | pozdravlja sprejetje ustavnih sprememb, ki so korak v pravo smer, ter spodbuja njihovo primerno izvajanje ob popolnem spoštovanju standardov iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice; hkrati pa poudarja nujno potrebo po vsesplošni ustavni reformi, ki bo Turčijo spremenila v pravo pluralistično demokracijo, ki bo temeljila na zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin; pozdravlja izraženo pripravljenost vlade in opozicije, da začneta takšno reformo, ter poziva vlado, naj zagotovi, da bodo vse politične stranke in civilna družba tesno vključene v celoten ustavni proces; poziva k izvajanju svežnja ustavnih sprememb; priporoča, da se k sodelovanju povabi tudi Beneško komisijo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sprejetje ustavnih sprememb, ki so korak v pravo smer, ter spodbuja njihovo primerno izvajanje ob popolnem spoštovanju standardov iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice; hkrati pa poudarja nujno potrebo po vsesplošni ustavni reformi, ki bo Turčijo spremenila v pravo pluralistično demokracijo, ki bo temeljila na zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin; pozdravlja izraženo pripravljenost vlade in opozicije, da začneta takšno reformo, ter poziva vlado, naj zagotovi, da bodo vse politične stranke in civilna družba tesno vključene v celoten ustavni proces; poziva k izvajanju svežnja ustavnih sprememb; priporoča, da se k sodelovanju povabi tudi Beneško komisijo;

| 7. | pozdravlja številne simbolične poteze ter poteze dobre volje in nekatere konkretne ukrepe vlade na področju svobode mišljenja, vesti in vere ter zaščite manjšin in kulturnih pravic; vendar vztraja, da so potrebne sistemske izboljšave, da bodo pravice manjšin v celoti priznane; zlasti spodbuja vlado, naj da nov zagon procesu demokratičnega odpiranja, in poziva opozicijo, naj konstruktivno podpre ta proces in pri njem sodeluje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja številne simbolične poteze ter poteze dobre volje in nekatere konkretne ukrepe vlade na področju svobode mišljenja, vesti in vere ter zaščite manjšin in kulturnih pravic; vendar vztraja, da so potrebne sistemske izboljšave, da bodo pravice manjšin v celoti priznane; zlasti spodbuja vlado, naj da nov zagon procesu demokratičnega odpiranja, in poziva opozicijo, naj konstruktivno podpre ta proces in pri njem sodeluje;

Izpolnjevanje københavnskih meril

| 8. | je zaskrbljen zaradi slabšanja stanja na področju svobode tiska, nekaterih cenzurnih ukrepov in vse pogostejše avtocenzure v turških medijih, tudi na internetu; poziva turško vlado, naj podpre načela svobode tiska; poudarja, da je neodvisni tisk bistvenega pomena za demokratično družbo, ter v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo sodstva pri zaščiti in krepitvi svobode tiska, kar zagotavlja prostor za svobodne javne razprave in prispeva k pravilnemu delovanju sistema ravnotežja oblasti; poudarja, da je treba sprejeti nov zakon o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora; je sklenil pozorno spremljati primere Nedima Senerja, Ahmeta Sika in drugih novinarjev, ki se soočajo s policijskim in pravnim nadlegovanjem; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi slabšanja stanja na področju svobode tiska, nekaterih cenzurnih ukrepov in vse pogostejše avtocenzure v turških medijih, tudi na internetu; poziva turško vlado, naj podpre načela svobode tiska; poudarja, da je neodvisni tisk bistvenega pomena za demokratično družbo, ter v zvezi s tem izpostavlja pomembno vlogo sodstva pri zaščiti in krepitvi svobode tiska, kar zagotavlja prostor za svobodne javne razprave in prispeva k pravilnemu delovanju sistema ravnotežja oblasti; poudarja, da je treba sprejeti nov zakon o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora; je sklenil pozorno spremljati primere Nedima Senerja, Ahmeta Sika in drugih novinarjev, ki se soočajo s policijskim in pravnim nadlegovanjem;

| 9. | odobrava nove zakone o radiu in televiziji, ki zagotavljajo več pozitivnih sprememb, kot je povečanje zakonitega deleža turških medijskih družb, ki je lahko v lasti tujcev (s 25 % na 50 %), a izraža skrbi zaradi dejstva, da se na podlagi razlogov nacionalne varnosti lahko ustavi oddajanje brez sodnega naloga ali sodbe sodnika; z zaskrbljenostjo opaža prakso kazenskega pregona novinarjev, ki javnosti posredujejo dokaze o kršitvah človekovih pravic in druga vprašanja javnega interesa, ki se izvaja zlasti v skladu s členom 285 kazenskega zakonika o kršitvi zaupnosti kriminalističnih preiskav in člena 288 o poskusu vplivanja na sodstvo; meni, da je kriminalizacija drugačnih mnenj bistvena ovira pri zaščiti človekovih pravic v Turčiji in obžaluje nesorazmerno omejevanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja; poziva Turčijo, naj strogo spoštuje svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, in sicer s spremembo zadevne zakonodaje ter z usposabljanjem policije in sodstva; |
| --- | --- |

9.

odobrava nove zakone o radiu in televiziji, ki zagotavljajo več pozitivnih sprememb, kot je povečanje zakonitega deleža turških medijskih družb, ki je lahko v lasti tujcev (s 25 % na 50 %), a izraža skrbi zaradi dejstva, da se na podlagi razlogov nacionalne varnosti lahko ustavi oddajanje brez sodnega naloga ali sodbe sodnika; z zaskrbljenostjo opaža prakso kazenskega pregona novinarjev, ki javnosti posredujejo dokaze o kršitvah človekovih pravic in druga vprašanja javnega interesa, ki se izvaja zlasti v skladu s členom 285 kazenskega zakonika o kršitvi zaupnosti kriminalističnih preiskav in člena 288 o poskusu vplivanja na sodstvo; meni, da je kriminalizacija drugačnih mnenj bistvena ovira pri zaščiti človekovih pravic v Turčiji in obžaluje nesorazmerno omejevanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja; poziva Turčijo, naj strogo spoštuje svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, in sicer s spremembo zadevne zakonodaje ter z usposabljanjem policije in sodstva;

| 10. | obžaluje, da številne pravne določbe, kot so členi 301, 318 in 220(6) skupaj s členom 314(2) kazenskega zakonika in členom 7(2) protiterorističnega zakona št. 5816 z dne 25 julija 1951 ter izjavami vlade in dejavnostmi državnih tožilcev, še vedno omejujejo svobodo izražanja; ponovno poziva vlado, naj konča pregled pravnega okvira o svobodi izražanja ter naj ga brez odlašanja uskladi z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; v zvezi s tem ponovno poziva turško vlado, naj tožilcem poda jasne smernice glede zakonov, ki se pogosto uporabljajo za omejevanje svobode izražanja; obžaluje večkratno in nesorazmerno zatekanje k zaprtju spletnih mest ter vlado poziva, naj pripravi spremembe zakona o internetu (št. 5651) kot jamstvo, da ne bo več omejevanja svobode izražanja ali pravice državljanov do dostopa do informacij; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da številne pravne določbe, kot so členi 301, 318 in 220(6) skupaj s členom 314(2) kazenskega zakonika in členom 7(2) protiterorističnega zakona št. 5816 z dne 25 julija 1951 ter izjavami vlade in dejavnostmi državnih tožilcev, še vedno omejujejo svobodo izražanja; ponovno poziva vlado, naj konča pregled pravnega okvira o svobodi izražanja ter naj ga brez odlašanja uskladi z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; v zvezi s tem ponovno poziva turško vlado, naj tožilcem poda jasne smernice glede zakonov, ki se pogosto uporabljajo za omejevanje svobode izražanja; obžaluje večkratno in nesorazmerno zatekanje k zaprtju spletnih mest ter vlado poziva, naj pripravi spremembe zakona o internetu (št. 5651) kot jamstvo, da ne bo več omejevanja svobode izražanja ali pravice državljanov do dostopa do informacij;

| 11. | poziva vlado, naj podpre pravici do svobode zbiranja in do svobode združevanja, ki sta zapisani v členih 33 in 34 turške ustave; glede tega obžaluje in obsoja dejstvo, da je policija decembra 2010 nasilno zatrla študentske demonstracije na univerzi v Ankari; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado, naj podpre pravici do svobode zbiranja in do svobode združevanja, ki sta zapisani v členih 33 in 34 turške ustave; glede tega obžaluje in obsoja dejstvo, da je policija decembra 2010 nasilno zatrla študentske demonstracije na univerzi v Ankari;

| 12. | priznava, da je vprašanje pravic Romov v Turčiji sedaj deležno precejšnje pozornosti in da ga politično obravnavajo tako vlada kot opozicijske stranke; svetuje pozorno spremljanje in revizijo izvajanja vladnega stanovanjskega načrta za Rome, zlasti glede njegove trajnosti in metodologije; spodbuja vlado k dejavnemu vključevanju romskih skupnosti in verodostojnemu posvetovanju z njimi v vseh procesih vključevanja Romov v državi; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je vprašanje pravic Romov v Turčiji sedaj deležno precejšnje pozornosti in da ga politično obravnavajo tako vlada kot opozicijske stranke; svetuje pozorno spremljanje in revizijo izvajanja vladnega stanovanjskega načrta za Rome, zlasti glede njegove trajnosti in metodologije; spodbuja vlado k dejavnemu vključevanju romskih skupnosti in verodostojnemu posvetovanju z njimi v vseh procesih vključevanja Romov v državi;

| 13. | ceni napredek pri reformi sodstva ter ponovno poudarja svoje stališče, da je neodvisno in nepristransko sodstvo eden izmed temeljev za delovanje pluralistične demokratične družbe; je zaskrbljen, da se razmere v turškem sodstvu še vedno niso zadosti izboljšale, da bi bila zagotovljena pravica do poštenega in pravočasnega sojenja; poziva vlado, naj ustavne spremembe, sprejete na tem področju, izvaja ob popolnem spoštovanju ločevanja med izvršilno in sodno oblastjo ter ob spoštovanju neodvisnega in nepristranskega sodstva v skladu z evropskimi merili; |
| --- | --- |

13.

ceni napredek pri reformi sodstva ter ponovno poudarja svoje stališče, da je neodvisno in nepristransko sodstvo eden izmed temeljev za delovanje pluralistične demokratične družbe; je zaskrbljen, da se razmere v turškem sodstvu še vedno niso zadosti izboljšale, da bi bila zagotovljena pravica do poštenega in pravočasnega sojenja; poziva vlado, naj ustavne spremembe, sprejete na tem področju, izvaja ob popolnem spoštovanju ločevanja med izvršilno in sodno oblastjo ter ob spoštovanju neodvisnega in nepristranskega sodstva v skladu z evropskimi merili;

| 14. | je kljub temu zaskrbljen zaradi razlage turškega vrhovnega sodišča, da zakonik o kazenskem postopku podaljšuje obdobje pridržanja pred sojenjem na 10 let, kar očitno krši evropske standarde na tem področju; poziva Veliko narodno skupščino Turčije, naj spremeni zadevni zakon v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; prav tako opozarja na obveznost Turčije, da dosledno izpolnjuje svojo zavezo iz člena 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah o poštenem sojenju v razumnem času, in sicer z ustanovitvijo drugostopenjskih sodišč v svojem pravnem sistemu in s krepitvijo zmogljivosti svojih vrhovnih sodišč; |
| --- | --- |

14.

je kljub temu zaskrbljen zaradi razlage turškega vrhovnega sodišča, da zakonik o kazenskem postopku podaljšuje obdobje pridržanja pred sojenjem na 10 let, kar očitno krši evropske standarde na tem področju; poziva Veliko narodno skupščino Turčije, naj spremeni zadevni zakon v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; prav tako opozarja na obveznost Turčije, da dosledno izpolnjuje svojo zavezo iz člena 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah o poštenem sojenju v razumnem času, in sicer z ustanovitvijo drugostopenjskih sodišč v svojem pravnem sistemu in s krepitvijo zmogljivosti svojih vrhovnih sodišč;

| 15. | pozdravlja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Dink proti Turčiji z dne 14. septembra 2010; zato poziva turške organe, naj v celoti uveljavijo posledice sodbe, tako da izvedejo ustrezne ukrepe za zaščito uresničevanja svobode izražanja; je zaskrbljen zaradi umetnih ovir, ki jih turška državna uprava postavlja za preprečevanje razkrinkanja pravih pobudnikov umora armenskega novinarja Hranta Dinka; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Dink proti Turčiji z dne 14. septembra 2010; zato poziva turške organe, naj v celoti uveljavijo posledice sodbe, tako da izvedejo ustrezne ukrepe za zaščito uresničevanja svobode izražanja; je zaskrbljen zaradi umetnih ovir, ki jih turška državna uprava postavlja za preprečevanje razkrinkanja pravih pobudnikov umora armenskega novinarja Hranta Dinka;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da sprejete ustavne spremembe končno zagotavljajo osnovo za ustanovitev institucije varuha človekovih pravic, ter poziva vlado, naj pripravi zakonodajo, parlament pa naj jo sprejme, ki bo zagotovila demokratičen postopek imenovanja, da bo na to novo delovno mesto postavljena vsesplošno spoštovana oseba; pozdravlja predlog o ustanovitvi nacionalne ustanove za človekove pravice in poziva narodno skupščino Turčije, naj se posvetuje s civilno družbo in da zadostna zagotovila za neodvisnost novega organa v skladu s pariškimi načeli; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da sprejete ustavne spremembe končno zagotavljajo osnovo za ustanovitev institucije varuha človekovih pravic, ter poziva vlado, naj pripravi zakonodajo, parlament pa naj jo sprejme, ki bo zagotovila demokratičen postopek imenovanja, da bo na to novo delovno mesto postavljena vsesplošno spoštovana oseba; pozdravlja predlog o ustanovitvi nacionalne ustanove za človekove pravice in poziva narodno skupščino Turčije, naj se posvetuje s civilno družbo in da zadostna zagotovila za neodvisnost novega organa v skladu s pariškimi načeli;

| 17. | izraža pohvalo za napredek v civilno-vojaških odnosih, zlasti povečanje civilnega nadzora, doseženega s pomočjo omejevanja pristojnosti vojaških sodišč, uvedbo možnosti sodnega pregleda sklepov vrhovnega vojaškega sveta in z ureditvijo, da se visokim častnikom sodi na civilnih sodiščih; opaža, da je potreben dodaten napredek, da bi zagotovili popolni civilni nadzor, ter poziva turški parlament, naj bo dejaven pri zagotavljanju parlamentarnega nadzora nad varnostnimi silami, vključno s popolnim nadzorom nad proračunom za obrambo; |
| --- | --- |

17.

izraža pohvalo za napredek v civilno-vojaških odnosih, zlasti povečanje civilnega nadzora, doseženega s pomočjo omejevanja pristojnosti vojaških sodišč, uvedbo možnosti sodnega pregleda sklepov vrhovnega vojaškega sveta in z ureditvijo, da se visokim častnikom sodi na civilnih sodiščih; opaža, da je potreben dodaten napredek, da bi zagotovili popolni civilni nadzor, ter poziva turški parlament, naj bo dejaven pri zagotavljanju parlamentarnega nadzora nad varnostnimi silami, vključno s popolnim nadzorom nad proračunom za obrambo;

| 18. | poudarja, da morajo preiskave o domnevnih državnih udarih, kot sta primera Ergenekon in načrt Kladivo, dokazati moč ter neoporečno, neodvisno in pregledno delovanje turških demokratičnih institucij in sodstva; je zaskrbljen zaradi odločno predolgih priporov pred začetkom sojenja ter poudarja potrebo po učinkovitih sodnih jamstvih za vse osumljence; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja teh preiskav in opaža, da bi lahko nedavno pridržanje znanih novinarjev, kot sta Nedem Sener in Ahmet Sik, vodila k izgubi kredibilnosti teh sojenj, ki bi nasprotno morala krepiti demokracijo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da morajo preiskave o domnevnih državnih udarih, kot sta primera Ergenekon in načrt Kladivo, dokazati moč ter neoporečno, neodvisno in pregledno delovanje turških demokratičnih institucij in sodstva; je zaskrbljen zaradi odločno predolgih priporov pred začetkom sojenja ter poudarja potrebo po učinkovitih sodnih jamstvih za vse osumljence; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja teh preiskav in opaža, da bi lahko nedavno pridržanje znanih novinarjev, kot sta Nedem Sener in Ahmet Sik, vodila k izgubi kredibilnosti teh sojenj, ki bi nasprotno morala krepiti demokracijo;

| 19. | obžaluje, da predlogi sprememb o razpustu političnih strank, predlagani v nedavni ustavni reformi, niso pridobili večine v Veliki narodni skupščini Turčije, ter poziva vse politične stranke, naj ustrezno zakonodajo sprejmejo v skladu z mnenjem Beneške komisije; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da predlogi sprememb o razpustu političnih strank, predlagani v nedavni ustavni reformi, niso pridobili večine v Veliki narodni skupščini Turčije, ter poziva vse politične stranke, naj ustrezno zakonodajo sprejmejo v skladu z mnenjem Beneške komisije;

| 20. | ponavlja pozive iz svojih prejšnjih resolucij, naj se reformira volilni sistem, tako da se zniža 10-odstotni prag, kar bi okrepilo večstrankarstvo in bolje odražalo pluralizem turške družbe; predvsem obžaluje, da na tem področju v letu 2010 ni bila sprejeta nobena reforma; poziva k celovitemu pregledu pravil financiranja političnih strank in volitev, da bi okrepili notranjo strankarsko demokracijo in spodbudili bolj odprt politični sistem; spodbuja politične stranke, naj okrepijo lastno notranjo demokracijo ter povečajo odgovornost izvoljenih članov do volivcev; |
| --- | --- |

20.

ponavlja pozive iz svojih prejšnjih resolucij, naj se reformira volilni sistem, tako da se zniža 10-odstotni prag, kar bi okrepilo večstrankarstvo in bolje odražalo pluralizem turške družbe; predvsem obžaluje, da na tem področju v letu 2010 ni bila sprejeta nobena reforma; poziva k celovitemu pregledu pravil financiranja političnih strank in volitev, da bi okrepili notranjo strankarsko demokracijo in spodbudili bolj odprt politični sistem; spodbuja politične stranke, naj okrepijo lastno notranjo demokracijo ter povečajo odgovornost izvoljenih članov do volivcev;

| 21. | obžaluje, da ni bilo napredka pri omejevanju imunitete poslancev v zvezi z obtožbami glede korupcije, obenem pa izraža zaskrbljenost nad ustreznim varstvom izražanja nenasilnih mnenj v parlamentu; zato poziva vlado in parlament, naj se dogovorita o ustrezni reformi sistema parlamentarne imunitete; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da ni bilo napredka pri omejevanju imunitete poslancev v zvezi z obtožbami glede korupcije, obenem pa izraža zaskrbljenost nad ustreznim varstvom izražanja nenasilnih mnenj v parlamentu; zato poziva vlado in parlament, naj se dogovorita o ustrezni reformi sistema parlamentarne imunitete;

| 22. | je seznanjen, da Turčija predseduje Odboru ministrov Sveta Evrope, ter jo spodbuja, naj s podpisom in ratifikacijo okvirne konvencije za varstvo nacionalnih manjšin in ratifikacijo vseh dodatnih protokolov k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic pokaže svojo zavezanost vrednotam Sveta Evrope; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen, da Turčija predseduje Odboru ministrov Sveta Evrope, ter jo spodbuja, naj s podpisom in ratifikacijo okvirne konvencije za varstvo nacionalnih manjšin in ratifikacijo vseh dodatnih protokolov k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic pokaže svojo zavezanost vrednotam Sveta Evrope;

| 23. | pozdravlja ratifikacijo izbirnega protokola h konvenciji OZN proti mučenju v turški Veliki narodni skupščini in poziva Turčijo, naj nemudoma in v tesnem sodelovanju s pododborom za preprečevanje mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja začne izvajati določbe tega protokola; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja ratifikacijo izbirnega protokola h konvenciji OZN proti mučenju v turški Veliki narodni skupščini in poziva Turčijo, naj nemudoma in v tesnem sodelovanju s pododborom za preprečevanje mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja začne izvajati določbe tega protokola;

| 24. | podpira sedanji dialog vlade z verskimi skupnostmi, vključno z alevitsko, grško, armensko, aramejsko in drugimi krščanskimi skupnostmi; je pa razočaran zaradi omejenega napredka pri oblikovanju pravnega okvira za delovanje teh skupnosti, zlasti v zvezi z njihovo sposobnostjo pridobitve statusa pravne osebe, odpiranjem in delovanjem verskih središč, usposabljanjem duhovnikov ter reševanjem težav v zvezi z lastnino, ki niso vključene v zakon o verskih skupnostih; glede na prevladujoče zamude in postopkovne težave poziva k učinkovitemu in neprestanemu prizadevanju za izvajanje zakona o verskih skupnostih, ki mora tem verskim skupnostim omogočiti delovanje brez neustreznih omejitev v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva vlado, naj v turški družbi še poveča podporo svobodi vesti in verskemu pluralizmu; |
| --- | --- |

24.

podpira sedanji dialog vlade z verskimi skupnostmi, vključno z alevitsko, grško, armensko, aramejsko in drugimi krščanskimi skupnostmi; je pa razočaran zaradi omejenega napredka pri oblikovanju pravnega okvira za delovanje teh skupnosti, zlasti v zvezi z njihovo sposobnostjo pridobitve statusa pravne osebe, odpiranjem in delovanjem verskih središč, usposabljanjem duhovnikov ter reševanjem težav v zvezi z lastnino, ki niso vključene v zakon o verskih skupnostih; glede na prevladujoče zamude in postopkovne težave poziva k učinkovitemu in neprestanemu prizadevanju za izvajanje zakona o verskih skupnostih, ki mora tem verskim skupnostim omogočiti delovanje brez neustreznih omejitev v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva vlado, naj v turški družbi še poveča podporo svobodi vesti in verskemu pluralizmu;

| 25. | zato poziva vlado, naj to vprašanje obravnava sistematično s spremembami zakonodaje in zagotavljanjem njenega pravilnega izvajanja v vseh vladnih službah, tudi občinskih; v zvezi s tem tudi poudarja priporočila, ki jih je spomladi 2010 sprejela Beneška komisija, o pridobivanju statusa pravne osebe vseh verskih skupnosti ter cerkvenega naziva „ekumenski“ za patriarha pravoslavne cerkve; pozdravlja nedavni sklep skupščine za verske skupnosti, da se grška sirotišnica za dečke Büyükada vrne ekumenskemu patriarhu v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice; prav tako pozdravlja podelitev turškega državljanstva številnim grškim pravoslavnim duhovnikom, da bo olajšano delo patriarha in Svetega sinoda; pozdravlja verski obred v muzeju samostana Sümela v Trabzonu in obred v cerkvi na otoku Akdamar v provinci Van; obžaluje sodno odločbo turškega vrhovnega sodišča zoper samostan Sv. Gabrijela glede spora o zemljišču z vasmi in turškim ministrstvom za finance; ponavlja svoja pričakovanja, da bodo obvestilom vlade o ponovnem odprtju grškega pravoslavnega semenišča Halki kmalu sledila dejanja in ukrepi za neovirano usposabljanje duhovnikov krščanskih skupnosti; poziva vlado, naj bo zlasti pozorna na izobraževalno gradivo v šolah, ki mora odražati verski pluralizem turške družbe, ter na potrebo po nepristranskem učnem gradivu; |
| --- | --- |

25.

zato poziva vlado, naj to vprašanje obravnava sistematično s spremembami zakonodaje in zagotavljanjem njenega pravilnega izvajanja v vseh vladnih službah, tudi občinskih; v zvezi s tem tudi poudarja priporočila, ki jih je spomladi 2010 sprejela Beneška komisija, o pridobivanju statusa pravne osebe vseh verskih skupnosti ter cerkvenega naziva „ekumenski“ za patriarha pravoslavne cerkve; pozdravlja nedavni sklep skupščine za verske skupnosti, da se grška sirotišnica za dečke Büyükada vrne ekumenskemu patriarhu v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice; prav tako pozdravlja podelitev turškega državljanstva številnim grškim pravoslavnim duhovnikom, da bo olajšano delo patriarha in Svetega sinoda; pozdravlja verski obred v muzeju samostana Sümela v Trabzonu in obred v cerkvi na otoku Akdamar v provinci Van; obžaluje sodno odločbo turškega vrhovnega sodišča zoper samostan Sv. Gabrijela glede spora o zemljišču z vasmi in turškim ministrstvom za finance; ponavlja svoja pričakovanja, da bodo obvestilom vlade o ponovnem odprtju grškega pravoslavnega semenišča Halki kmalu sledila dejanja in ukrepi za neovirano usposabljanje duhovnikov krščanskih skupnosti; poziva vlado, naj bo zlasti pozorna na izobraževalno gradivo v šolah, ki mora odražati verski pluralizem turške družbe, ter na potrebo po nepristranskem učnem gradivu;

| 26. | odločno obsoja nenehno teroristično nasilje, ki ga na turškem ozemlju izvajajo Kurdska delavska stranka, ki jo je EU že uvrstila na seznam terorističnih organizacij, ter druge teroristične skupine; spodbuja Turčijo, EU in njene države članice, naj v boju proti terorizmu okrepijo sodelovanje, tesno sodelujejo s koordinatorjem za boj proti terorizmu in Europolom ter strogo spoštujejo mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

26.

odločno obsoja nenehno teroristično nasilje, ki ga na turškem ozemlju izvajajo Kurdska delavska stranka, ki jo je EU že uvrstila na seznam terorističnih organizacij, ter druge teroristične skupine; spodbuja Turčijo, EU in njene države članice, naj v boju proti terorizmu okrepijo sodelovanje, tesno sodelujejo s koordinatorjem za boj proti terorizmu in Europolom ter strogo spoštujejo mednarodno humanitarno pravo;

| 27. | poziva vlado, naj v okviru procesa demokratičnega odpiranja obnovi svoja prizadevanja za celovito obravnavanje kurdskega vprašanja, da bi dosegla njegovo mirno rešitev, predvsem z zagotavljanjem doslednega tolmačenja zakonov, ki dovoljujejo uporabo kurdskega jezika v političnem in javnem življenju ter v izobraževanju; s spremembami protiteroristične zakonodaje, da bi se izognili zlorabam ali preobsežnim razlagam; z zagotavljanjem pravice do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; z učinkovitim reševanjem problemov razseljenih oseb, ki so zapustile svoja domača območja, med drugim zaradi dolgotrajnih konfliktov; z nadaljnjim izboljševanjem socialnih in gospodarskih razmer na jugovzhodu države; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost glede tekočih sodnih postopkov proti 151 kurdskim političnim aktivistom v Diyarbakirju – med njimi je tudi osem izvoljenih lokalnih županov – kar predstavlja poseg v zakonito politično delovanje; |
| --- | --- |

27.

poziva vlado, naj v okviru procesa demokratičnega odpiranja obnovi svoja prizadevanja za celovito obravnavanje kurdskega vprašanja, da bi dosegla njegovo mirno rešitev, predvsem z zagotavljanjem doslednega tolmačenja zakonov, ki dovoljujejo uporabo kurdskega jezika v političnem in javnem življenju ter v izobraževanju; s spremembami protiteroristične zakonodaje, da bi se izognili zlorabam ali preobsežnim razlagam; z zagotavljanjem pravice do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; z učinkovitim reševanjem problemov razseljenih oseb, ki so zapustile svoja domača območja, med drugim zaradi dolgotrajnih konfliktov; z nadaljnjim izboljševanjem socialnih in gospodarskih razmer na jugovzhodu države; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost glede tekočih sodnih postopkov proti 151 kurdskim političnim aktivistom v Diyarbakirju – med njimi je tudi osem izvoljenih lokalnih županov – kar predstavlja poseg v zakonito politično delovanje;

| 28. | pozdravlja krepitev pravnega okvira, ki prek ustavnega svežnja zagotavlja pravice ženskam ter enakost med spoloma; je zaskrbljen zaradi vse nižjih stopenj udeležbe na trgu dela tudi med visoko izobraženimi ženskami; poziva vlado, zasebni sektor in civilno družbo, naj sprejmejo celovite ukrepe – kot so boj proti nepismenosti žensk, dejavno podpiranje boljšega dostopa deklet do srednješolske izobrazbe in zagotavljanje storitev za varstvo otrok – s katerimi bi se spopadli z revščino žensk ter povečali njihovo vključenost in udeležbo na trgu dela; poleg tega spodbuja oblikovanje sistema zajamčenih kvot za zagotavljanje zadostne prisotnosti žensk na vseh ravneh v gospodarstvu, javnem sektorju ter politiki; zlasti poziva politične skupine, naj izkoristijo priložnost prihajajočih volitev za krepitev aktivnega sodelovanja žensk v politiki; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja krepitev pravnega okvira, ki prek ustavnega svežnja zagotavlja pravice ženskam ter enakost med spoloma; je zaskrbljen zaradi vse nižjih stopenj udeležbe na trgu dela tudi med visoko izobraženimi ženskami; poziva vlado, zasebni sektor in civilno družbo, naj sprejmejo celovite ukrepe – kot so boj proti nepismenosti žensk, dejavno podpiranje boljšega dostopa deklet do srednješolske izobrazbe in zagotavljanje storitev za varstvo otrok – s katerimi bi se spopadli z revščino žensk ter povečali njihovo vključenost in udeležbo na trgu dela; poleg tega spodbuja oblikovanje sistema zajamčenih kvot za zagotavljanje zadostne prisotnosti žensk na vseh ravneh v gospodarstvu, javnem sektorju ter politiki; zlasti poziva politične skupine, naj izkoristijo priložnost prihajajočih volitev za krepitev aktivnega sodelovanja žensk v politiki;

| 29. | globoko obžaluje vztrajno visoko raven nasilja v družini, tudi tako imenovanih ubojev iz časti in pojav prisilnih porok; v zvezi s tem pozdravlja pobude ženskih gibanj, ki opozarjajo na te težave, ter poziva vlado, naj okrepi preventivne ukrepe na vseh ravneh, zlasti z izvajanjem zakona št. 4320 o varstvu družine in s spremljanjem, kako ga policija in sodstvo izvajata, ter z obvezovanjem občin z več kot 50 000 prebivalci, da morajo zagotoviti dovolj zavetišč za ogrožene ženske in mladoletnike, z učinkovitim spremljanjem popolnega izpolnjevanja teh obveznosti ter z vzpostavitvijo sistema za nadaljnjo pomoč ženskam in mladoletnikom, ki zapustijo zavetišča, da se jim zagotovi ustrezno psihološko podporo, pravno pomoč in zdravstveno varstvo, ter ponovno vključitev v družbo; poziva vlado, naj vzpostavi primeren in učinkovit pregled nad občinami in njihovim izpolnjevanjem teh obveznosti; poziva sodstvo, naj dosledno in ustrezno kaznuje nasilje nad ženskami in mladoletniki ter tistimi, ki se borijo proti tako imenovanim zločinom v imenu časti; |
| --- | --- |

29.

globoko obžaluje vztrajno visoko raven nasilja v družini, tudi tako imenovanih ubojev iz časti in pojav prisilnih porok; v zvezi s tem pozdravlja pobude ženskih gibanj, ki opozarjajo na te težave, ter poziva vlado, naj okrepi preventivne ukrepe na vseh ravneh, zlasti z izvajanjem zakona št. 4320 o varstvu družine in s spremljanjem, kako ga policija in sodstvo izvajata, ter z obvezovanjem občin z več kot 50 000 prebivalci, da morajo zagotoviti dovolj zavetišč za ogrožene ženske in mladoletnike, z učinkovitim spremljanjem popolnega izpolnjevanja teh obveznosti ter z vzpostavitvijo sistema za nadaljnjo pomoč ženskam in mladoletnikom, ki zapustijo zavetišča, da se jim zagotovi ustrezno psihološko podporo, pravno pomoč in zdravstveno varstvo, ter ponovno vključitev v družbo; poziva vlado, naj vzpostavi primeren in učinkovit pregled nad občinami in njihovim izpolnjevanjem teh obveznosti; poziva sodstvo, naj dosledno in ustrezno kaznuje nasilje nad ženskami in mladoletniki ter tistimi, ki se borijo proti tako imenovanim zločinom v imenu časti;

| 30. | poziva vlado, naj z zakonom zagotovi enakopravnost ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter ta zakon potem tudi učinkovito izvaja; obžaluje nedavne primere sodnega pregona združenj LGBTT, a pozdravlja dejstvo, da so sodišča te primere zavrgla; vendar opaža potrebo po nadaljnjih ukrepih proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, kot je opredeljeno v priporočilu odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; poziva turško vlado, naj oboroženim silam države naroči, naj prenehajo obravnavati homoseksualnost kot psihoseksualno bolezen; poziva, naj bo osnutek zakona o odboru za boj proti diskriminaciji in enakost usklajen s standardi EU, tudi kar zadeva spol in spolno usmerjenost; poziva nacionalne in lokalne organe, naj zaustavijo uboje transseksualcev, med drugim tudi transseksulanih ponudnikov seksualnih uslug; |
| --- | --- |

30.

poziva vlado, naj z zakonom zagotovi enakopravnost ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ter ta zakon potem tudi učinkovito izvaja; obžaluje nedavne primere sodnega pregona združenj LGBTT, a pozdravlja dejstvo, da so sodišča te primere zavrgla; vendar opaža potrebo po nadaljnjih ukrepih proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, kot je opredeljeno v priporočilu odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; poziva turško vlado, naj oboroženim silam države naroči, naj prenehajo obravnavati homoseksualnost kot psihoseksualno bolezen; poziva, naj bo osnutek zakona o odboru za boj proti diskriminaciji in enakost usklajen s standardi EU, tudi kar zadeva spol in spolno usmerjenost; poziva nacionalne in lokalne organe, naj zaustavijo uboje transseksualcev, med drugim tudi transseksulanih ponudnikov seksualnih uslug;

| 31. | meni, da bi morala Turčija v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu sprejeti zakonodajo, ki bo namesto služenja vojaškega roka uvedla civilno ali socialno služenje na podlagi svobodne izbire, katerega dolžina ne bo kaznovalna; poziva vlado, naj zagotovi popolno skladnost s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ülke proti Turčiji, tako da spremeni zakonodajo in prepreči preganjanje ugovornikov vesti, ker nočejo služiti vojaškega roka; poziva vlado, naj razišče obtožbe o slabem ravnanju z ugovorniki vesti v vojaškem zaporu, in ukrepa, da bi preprečila takšne zlorabe v prihodnje; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala Turčija v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu sprejeti zakonodajo, ki bo namesto služenja vojaškega roka uvedla civilno ali socialno služenje na podlagi svobodne izbire, katerega dolžina ne bo kaznovalna; poziva vlado, naj zagotovi popolno skladnost s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ülke proti Turčiji, tako da spremeni zakonodajo in prepreči preganjanje ugovornikov vesti, ker nočejo služiti vojaškega roka; poziva vlado, naj razišče obtožbe o slabem ravnanju z ugovorniki vesti v vojaškem zaporu, in ukrepa, da bi preprečila takšne zlorabe v prihodnje;

| 32. | poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito za zagovornike človekovih pravic; izraža zaskrbljenost zaradi nenehnih sodnih postopkov in pravosodnega pregona zagovornikov človekovih pravic ter še posebej opozarja na sojenje Pinar Selek, ki je kljub trem oprostilnim sodbam trajalo dvanajst let; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja njen primer, pa tudi druge podobne primere, in se sistematično udeležuje takšnih sodnih procesov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito za zagovornike človekovih pravic; izraža zaskrbljenost zaradi nenehnih sodnih postopkov in pravosodnega pregona zagovornikov človekovih pravic ter še posebej opozarja na sojenje Pinar Selek, ki je kljub trem oprostilnim sodbam trajalo dvanajst let; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja njen primer, pa tudi druge podobne primere, in se sistematično udeležuje takšnih sodnih procesov;

| 33. | poziva največje politične stranke, naj poiščejo rešitev glede prepovedi nošenja naglavne rute na univerzah, saj to vprašanje polarizira turško družbo; poziva, naj ta rešitev temelji na spoštovanju proste izbire žensk; |
| --- | --- |

33.

poziva največje politične stranke, naj poiščejo rešitev glede prepovedi nošenja naglavne rute na univerzah, saj to vprašanje polarizira turško družbo; poziva, naj ta rešitev temelji na spoštovanju proste izbire žensk;

| 34. | glede na dosedanje pomanjkanje napredka po resoluciji parlamentarne skupščine Sveta Evrope št.1625 še enkrat odločno poziva Turčijo, naj sprejme ukrepe za ohranjanje dvokulturnega značaja turških otokov Gökceada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos) ter naj se zlasti spoprime s težavami, s katerimi se srečujejo pripadniki grške manjšine pri izobraževanju in lastninskih pravicah; |
| --- | --- |

34.

glede na dosedanje pomanjkanje napredka po resoluciji parlamentarne skupščine Sveta Evrope št.1625 še enkrat odločno poziva Turčijo, naj sprejme ukrepe za ohranjanje dvokulturnega značaja turških otokov Gökceada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos) ter naj se zlasti spoprime s težavami, s katerimi se srečujejo pripadniki grške manjšine pri izobraževanju in lastninskih pravicah;

Krepitev socialne kohezije in blaginje

| 35. | pozdravlja odpornost, ki jo je turško gospodarstvo pokazalo v času vsesplošne gospodarske krize; poudarja, da je gospodarsko oživljanje edinstvena priložnost za povečanje stopnje delovne aktivnosti in zaposlovanja, ki je še vedno zelo nizka (dosega komaj 50 %), ter za začetek procesa postopne družbene vključenosti; opozarja na skupno odgovornost vlade in socialnih partnerjev ter jih spodbuja, naj okrepijo svoje sodelovanje, da bi trdneje zasidrali socialno usmerjeno tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja odpornost, ki jo je turško gospodarstvo pokazalo v času vsesplošne gospodarske krize; poudarja, da je gospodarsko oživljanje edinstvena priložnost za povečanje stopnje delovne aktivnosti in zaposlovanja, ki je še vedno zelo nizka (dosega komaj 50 %), ter za začetek procesa postopne družbene vključenosti; opozarja na skupno odgovornost vlade in socialnih partnerjev ter jih spodbuja, naj okrepijo svoje sodelovanje, da bi trdneje zasidrali socialno usmerjeno tržno gospodarstvo;

| 36. | odločno poziva turško vlado in vlade držav članic EU, naj preučijo vključevanje državljanov EU turškega izvora v družbo njihove nove domovine in ga predstavijo kot priložnost za prihodnost naših družb, ne pa kot grožnjo; |
| --- | --- |

36.

odločno poziva turško vlado in vlade držav članic EU, naj preučijo vključevanje državljanov EU turškega izvora v družbo njihove nove domovine in ga predstavijo kot priložnost za prihodnost naših družb, ne pa kot grožnjo;

| 37. | opaža medsebojno odvisnost gospodarstev EU in Turčije ter opozarja, da nadaljnje vključevanje Turčije na trg EU daje možnosti za povečanje blaginje EU in Turčije; |
| --- | --- |

37.

opaža medsebojno odvisnost gospodarstev EU in Turčije ter opozarja, da nadaljnje vključevanje Turčije na trg EU daje možnosti za povečanje blaginje EU in Turčije;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da so se z ustavnimi spremembami izboljšali socialni dialog in pravice sindikatov, vendar vztraja, da je poleg tega treba uskladiti pravni okvir, vključno z zakonodajo o sindikatih, ki je v pripravi, s standardi EU in Mednarodne organizacije dela; spodbuja vse strani Ekonomsko-socialnega sveta, naj okrepijo svojo zavezo in sodelovanje, da bo dosežen napredek na tem področju; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da so se z ustavnimi spremembami izboljšali socialni dialog in pravice sindikatov, vendar vztraja, da je poleg tega treba uskladiti pravni okvir, vključno z zakonodajo o sindikatih, ki je v pripravi, s standardi EU in Mednarodne organizacije dela; spodbuja vse strani Ekonomsko-socialnega sveta, naj okrepijo svojo zavezo in sodelovanje, da bo dosežen napredek na tem področju;

| 39. | ponovno poudarja potrebo po okrepljeni koheziji med turškimi regijami ter med podeželjem in mestnimi območji; v zvezi s tem poudarja posebno vlogo izobraževanja ter potrebo po odpravi nenehnih in precejšnjih regionalnih razlik v kakovosti izobraževanja in stopnji vpisa v šole; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja potrebo po okrepljeni koheziji med turškimi regijami ter med podeželjem in mestnimi območji; v zvezi s tem poudarja posebno vlogo izobraževanja ter potrebo po odpravi nenehnih in precejšnjih regionalnih razlik v kakovosti izobraževanja in stopnji vpisa v šole;

| 40. | poziva turško vlado, naj preuči trajnost in okoljske posledice svojih načrtov, ki zadevajo novo vodno in energetsko infrastrukturo iz projekta za jugovzhodno Anatolijo, pri katerih obstaja tveganje, da bi lahko uničili okolje in edinstveno pokrajino v mnogih regijah, ter naj zlasti preučijo posledice projekta za sosednji Irak; zlasti poudarja, da mora zagotoviti, da se osnutek zakona o varstvu narave in biotske raznovrstnosti spremeni tako, da bo ohranjal kulturno in arheološko dediščino v popolni skladnosti z evropskimi merili, ter da se jasno določi, da je za varstvo narave odgovorna izvršilna oblast; poziva vlado, naj sprejme bolj velikopotezen politični okvir, podprt s posebnimi akcijskimi načrti proti vse večjim emisijam ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

40.

poziva turško vlado, naj preuči trajnost in okoljske posledice svojih načrtov, ki zadevajo novo vodno in energetsko infrastrukturo iz projekta za jugovzhodno Anatolijo, pri katerih obstaja tveganje, da bi lahko uničili okolje in edinstveno pokrajino v mnogih regijah, ter naj zlasti preučijo posledice projekta za sosednji Irak; zlasti poudarja, da mora zagotoviti, da se osnutek zakona o varstvu narave in biotske raznovrstnosti spremeni tako, da bo ohranjal kulturno in arheološko dediščino v popolni skladnosti z evropskimi merili, ter da se jasno določi, da je za varstvo narave odgovorna izvršilna oblast; poziva vlado, naj sprejme bolj velikopotezen politični okvir, podprt s posebnimi akcijskimi načrti proti vse večjim emisijam ogljikovega dioksida;

Vzpostavljanje dobrososedskih odnosov

| 41. | poziva turško vlado in vse vpletene strani, naj dejavno podprejo sedanja pogajanja glede ciprskega vprašanja in dejansko prispevajo k njegovi celoviti rešitvi, ter jo poziva, naj s takojšnjim začetkom umika vojaških sil s Cipra omogoči primerno vzdušje za pogajanja; izrecno poziva obe skupnosti na Cipru, naj si v skladu s pozivom generalnega sekretarja, intenzivno prizadevata za nadgradnjo doseženega napredka v pogajanjih, da bi dosegli trajno rešitev, ki bo v skladu z resolucijami varnostnega sveta OZN, zlasti resolucijo št. 550 (1984), in načeli, na katerih temelji EU, ter ki bo v korist ciprskih državljanov, EU in Turčije; |
| --- | --- |

41.

poziva turško vlado in vse vpletene strani, naj dejavno podprejo sedanja pogajanja glede ciprskega vprašanja in dejansko prispevajo k njegovi celoviti rešitvi, ter jo poziva, naj s takojšnjim začetkom umika vojaških sil s Cipra omogoči primerno vzdušje za pogajanja; izrecno poziva obe skupnosti na Cipru, naj si v skladu s pozivom generalnega sekretarja, intenzivno prizadevata za nadgradnjo doseženega napredka v pogajanjih, da bi dosegli trajno rešitev, ki bo v skladu z resolucijami varnostnega sveta OZN, zlasti resolucijo št. 550 (1984), in načeli, na katerih temelji EU, ter ki bo v korist ciprskih državljanov, EU in Turčije;

| 42. | spodbuja Turčijo, naj okrepi podporo Odboru za pogrešane osebe na Cipru, zlasti z omogočanjem vstopa na vojaško območje in vpogledom v arhive, ter v skladu z ugotovitvami Evropskega sodišča za človekove pravice sprejme vse ustrezne ukrepe v zvezi s humanitarnim vprašanjem pogrešanih oseb; |
| --- | --- |

42.

spodbuja Turčijo, naj okrepi podporo Odboru za pogrešane osebe na Cipru, zlasti z omogočanjem vstopa na vojaško območje in vpogledom v arhive, ter v skladu z ugotovitvami Evropskega sodišča za človekove pravice sprejme vse ustrezne ukrepe v zvezi s humanitarnim vprašanjem pogrešanih oseb;

| 43. | poziva Turčijo in turške oblasti na Cipru, naj se vzdržijo naseljevanja novih turških državljanov na otoku, saj bo to še naprej spreminjalo demografsko ravnovesje in omajalo pripadnost državljanov prihodnji skupni državi na podlagi skupne preteklosti; poziva Turčijo, naj vprašanje naseljevanja turških državljanov na otoku rešuje v skladu z Ženevsko konvencijo in načeli mednarodnega prava; |
| --- | --- |

43.

poziva Turčijo in turške oblasti na Cipru, naj se vzdržijo naseljevanja novih turških državljanov na otoku, saj bo to še naprej spreminjalo demografsko ravnovesje in omajalo pripadnost državljanov prihodnji skupni državi na podlagi skupne preteklosti; poziva Turčijo, naj vprašanje naseljevanja turških državljanov na otoku rešuje v skladu z Ženevsko konvencijo in načeli mednarodnega prava;

| 44. | poziva Turčijo in Armenijo, naj brez pogojevanja ratificirata protokole ter odpreta mejo, in poziva Turčijo, naj izkoristi svojo pomembno vlogo v regiji za krepitev ukrepov za ustvarjanje zaupanja; |
| --- | --- |

44.

poziva Turčijo in Armenijo, naj brez pogojevanja ratificirata protokole ter odpreta mejo, in poziva Turčijo, naj izkoristi svojo pomembno vlogo v regiji za krepitev ukrepov za ustvarjanje zaupanja;

| 45. | ugotavlja, da sta Turčija in Grčija okrepili prizadevanja za izboljšanje dvostranskih odnosov; vendar obžaluje, ker Velika narodna skupščina Turčije še vedno ni preklicala grožnje s povodom za napoved vojne (casus belli) proti Grčiji; pričakuje, da bo turška vlada ustavila neprestane kršitve grškega zračnega prostora in prelete turških vojaških letal prek grških otokov; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da sta Turčija in Grčija okrepili prizadevanja za izboljšanje dvostranskih odnosov; vendar obžaluje, ker Velika narodna skupščina Turčije še vedno ni preklicala grožnje s povodom za napoved vojne (casus belli) proti Grčiji; pričakuje, da bo turška vlada ustavila neprestane kršitve grškega zračnega prostora in prelete turških vojaških letal prek grških otokov;

| 46. | poudarja, da so Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu podpisale EU, 27 držav članic in vse druge države kandidatke, ter da je ta konvencija del pravnega reda Evropske unije; zato poziva turško vlado, naj brez odlašanja podpiše in ratificira to konvencijo; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu podpisale EU, 27 držav članic in vse druge države kandidatke, ter da je ta konvencija del pravnega reda Evropske unije; zato poziva turško vlado, naj brez odlašanja podpiše in ratificira to konvencijo;

| 47. | pozdravlja dejstvo, da so se poglobili odnosi med Turčijo in Irakom, tudi s kurdsko regionalno vlado, ter zlasti poudarja prispevek Turčije k stabilizaciji Iraka; poziva Turčijo, naj z iraško vlado in drugimi sosedami pripravi ukrepe za boj proti negativnim posledicam projekta gradnje jeza za hidroelektrarno, ki ga je napovedala turška vlada; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dejstvo, da so se poglobili odnosi med Turčijo in Irakom, tudi s kurdsko regionalno vlado, ter zlasti poudarja prispevek Turčije k stabilizaciji Iraka; poziva Turčijo, naj z iraško vlado in drugimi sosedami pripravi ukrepe za boj proti negativnim posledicam projekta gradnje jeza za hidroelektrarno, ki ga je napovedala turška vlada;

Napredek v sodelovanju med Evropsko unijo in Turčijo

| 48. | obžaluje, ker Turčija ne izvaja Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ES-Turčija, kar še naprej vpliva na proces pogajanj, ter poziva turško vlado k popolnemu izvajanju protokola; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, ker Turčija ne izvaja Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ES-Turčija, kar še naprej vpliva na proces pogajanj, ter poziva turško vlado k popolnemu izvajanju protokola;

| 49. | opaža napredek Turčije na energetskem področju in ponovno spodbuja Svet, naj brez nadaljnjega odlašanja začne pogajanja o tem poglavju; poziva turško vlado, naj okrepi svoja prizadevanja v pogajanjih za pristop k pogodbi o energetski skupnosti; pozdravlja ratifikacijo medvladnega sporazuma Nabucco in podpis memoranduma o soglasju glede delovanja povezovalnega plinovoda Turčija–Grčija–Italija (ITGI), saj gre za projekta, ki sta z vidika varnosti oskrbe z energijo, pomembna za EU; |
| --- | --- |

49.

opaža napredek Turčije na energetskem področju in ponovno spodbuja Svet, naj brez nadaljnjega odlašanja začne pogajanja o tem poglavju; poziva turško vlado, naj okrepi svoja prizadevanja v pogajanjih za pristop k pogodbi o energetski skupnosti; pozdravlja ratifikacijo medvladnega sporazuma Nabucco in podpis memoranduma o soglasju glede delovanja povezovalnega plinovoda Turčija–Grčija–Italija (ITGI), saj gre za projekta, ki sta z vidika varnosti oskrbe z energijo, pomembna za EU;

| 50. | pozdravlja tekoča pogajanja o poglavju o varnosti živil, veterinarski in fitosanitarni politiki, ki so se začela 30. junija 2010; spodbuja Turčijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zaprtje določenih poglavij, na primer o podjetniški in industrijski politiki ali vseevropskih omrežjih; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja tekoča pogajanja o poglavju o varnosti živil, veterinarski in fitosanitarni politiki, ki so se začela 30. junija 2010; spodbuja Turčijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zaprtje določenih poglavij, na primer o podjetniški in industrijski politiki ali vseevropskih omrežjih;

| 51. | pozdravlja zaključek pogajanj EU-Turčija o ponovnem sprejemu oseb ter poziva turško vlado, naj zagotovi, da se do začetka veljavnosti tega sporazuma v celoti izvajajo obstoječi dvostranski sporazumi; poudarja pomen krepitve sodelovanja med EU in Turčijo v zvezi z upravljanjem migracij in nadzorom na mejah, tudi glede na visok odstotek nezakonitih priseljencev, ki prek Turčije vstopajo na ozemlje EU; je zadovoljen, da so bila glede treh osnutkov zakona na področju azila opravljena posvetovanja s civilno družbo, in poziva vlado, naj zakone brez odlašanja posreduje Parlamentu; meni, da mora Svet po začetku veljavnosti sporazuma o ponovnem sprejemu oseb podeliti Komisiji mandat, da bo začela dialog o vizumskem režimu, pri tem pa se posebej osredotočila na vprašanje pogojev za vstop poslovnežev in študentov, ki bodo potovali po EU, kar je nujen ukrep pri zagotavljanju mobilnosti; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja zaključek pogajanj EU-Turčija o ponovnem sprejemu oseb ter poziva turško vlado, naj zagotovi, da se do začetka veljavnosti tega sporazuma v celoti izvajajo obstoječi dvostranski sporazumi; poudarja pomen krepitve sodelovanja med EU in Turčijo v zvezi z upravljanjem migracij in nadzorom na mejah, tudi glede na visok odstotek nezakonitih priseljencev, ki prek Turčije vstopajo na ozemlje EU; je zadovoljen, da so bila glede treh osnutkov zakona na področju azila opravljena posvetovanja s civilno družbo, in poziva vlado, naj zakone brez odlašanja posreduje Parlamentu; meni, da mora Svet po začetku veljavnosti sporazuma o ponovnem sprejemu oseb podeliti Komisiji mandat, da bo začela dialog o vizumskem režimu, pri tem pa se posebej osredotočila na vprašanje pogojev za vstop poslovnežev in študentov, ki bodo potovali po EU, kar je nujen ukrep pri zagotavljanju mobilnosti;

| 52. | ugotavlja povečano dejavnost Turčije na zunanjepolitičnem področju, da bi okrepila svojo vlogo regionalnega akterja; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj to razsežnost v celoti upošteva in sodeluje s Turčijo z namenom, da bi uskladila cilje in ustrezno zagovarjala interese EU; poziva turško vlado, naj okrepi svojo zunanjo politiko v sodelovanju z EU; načeloma pozdravlja pred kratkim predstavljeno politiko „ničelnih težav“ s sosedami Turčije, vendar poudarja, da je treba ohraniti nedvoumno zavezanost te države k našim skupnim evropskim vrednotam in interesom; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj okrepi obstoječi dialog s Turčijo o zunanjepolitičnih vprašanjih skupnega interesa; glede na to, da je Turčija kot sekularna demokracija z večinskim muslimanskim prebivalstvom navdih mnogim v arabskem svetu, močno spodbuja skupna prizadevanja za podporo demokratizacije in razvoja na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja povečano dejavnost Turčije na zunanjepolitičnem področju, da bi okrepila svojo vlogo regionalnega akterja; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj to razsežnost v celoti upošteva in sodeluje s Turčijo z namenom, da bi uskladila cilje in ustrezno zagovarjala interese EU; poziva turško vlado, naj okrepi svojo zunanjo politiko v sodelovanju z EU; načeloma pozdravlja pred kratkim predstavljeno politiko „ničelnih težav“ s sosedami Turčije, vendar poudarja, da je treba ohraniti nedvoumno zavezanost te države k našim skupnim evropskim vrednotam in interesom; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj okrepi obstoječi dialog s Turčijo o zunanjepolitičnih vprašanjih skupnega interesa; glede na to, da je Turčija kot sekularna demokracija z večinskim muslimanskim prebivalstvom navdih mnogim v arabskem svetu, močno spodbuja skupna prizadevanja za podporo demokratizacije in razvoja na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki;

| 53. | poudarja strateški pomen črnomorske regije za EU; je prepričan, da je Turčija na tem območju pomembna partnerica EU, in jo poziva, naj podpira izvajanje politik in ukrepov EU v črnomorski regiji ter dejavno sodeluje pri njih, kar bi sčasoma privedlo do oblikovanja strategije EU za Črno morje; |
| --- | --- |

53.

poudarja strateški pomen črnomorske regije za EU; je prepričan, da je Turčija na tem območju pomembna partnerica EU, in jo poziva, naj podpira izvajanje politik in ukrepov EU v črnomorski regiji ter dejavno sodeluje pri njih, kar bi sčasoma privedlo do oblikovanja strategije EU za Črno morje;

| 54. | poziva turško vlado, naj v celoti podpre prizadevanja mednarodne skupnosti, da bi Iranu preprečila pridobitev jedrskega orožja, ter obžaluje turško glasovanje proti ustrezni resoluciji varnostnega sveta OZN; meni, da bi Turčija lahko prispevala k demokratizaciji Irana in krepitvi človekovih pravic v tej državi, če bi pri tem svoja prizadevanja uskladila z EU; |
| --- | --- |

54.

poziva turško vlado, naj v celoti podpre prizadevanja mednarodne skupnosti, da bi Iranu preprečila pridobitev jedrskega orožja, ter obžaluje turško glasovanje proti ustrezni resoluciji varnostnega sveta OZN; meni, da bi Turčija lahko prispevala k demokratizaciji Irana in krepitvi človekovih pravic v tej državi, če bi pri tem svoja prizadevanja uskladila z EU;

| 55. | meni, da ima Turčija pomembno vlogo pri pospeševanju dialoga v mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu in pri spodbujanju stabilizacije v Libanonu, ter poziva Turčijo, naj obnovi tesne vezi z Izraelom, nadaljuje svoje konstruktivno posredovanje ter zlasti prispeva h krepitvi palestinske oblasti; |
| --- | --- |

55.

meni, da ima Turčija pomembno vlogo pri pospeševanju dialoga v mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu in pri spodbujanju stabilizacije v Libanonu, ter poziva Turčijo, naj obnovi tesne vezi z Izraelom, nadaljuje svoje konstruktivno posredovanje ter zlasti prispeva h krepitvi palestinske oblasti;

| 56. | ceni turško konstruktivno vlogo pri podpori prizadevanjem čezatlantskih partnerjev v Afganistanu in na Balkanu; vendar obžaluje, ker turški pomisleki ovirajo strateško sodelovanje NATO–EU, ki presega sporazum Berlin plus; |
| --- | --- |

56.

ceni turško konstruktivno vlogo pri podpori prizadevanjem čezatlantskih partnerjev v Afganistanu in na Balkanu; vendar obžaluje, ker turški pomisleki ovirajo strateško sodelovanje NATO–EU, ki presega sporazum Berlin plus;

| 57. | poziva turško vlado, naj podpiše in predloži v ratifikacijo statut Mednarodnega kazenskega sodišča in s tem dodatno poveča prispevek Turčije k globalnemu multilateralnemu sistemu ter njeno sodelovanje v tem sistemu; |
| --- | --- |

57.

poziva turško vlado, naj podpiše in predloži v ratifikacijo statut Mednarodnega kazenskega sodišča in s tem dodatno poveča prispevek Turčije k globalnemu multilateralnemu sistemu ter njeno sodelovanje v tem sistemu;

| 58. | je seznanjen z zaključki in izboljšavami, ki jih je v letnem poročilu o izvajanju instrumenta predpristopne pomoči za leto 2009 predlagala Komisija, z namenom opredeliti prednostne cilje in projekte v skladu s pristopnimi merili, kakor je predlagalo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 16/2009; poudarja, kako pomembno je podrobno spremljanje izvajanja instrumenta predpristopne pomoči, saj poteka vse več projektov; |
| --- | --- |

58.

je seznanjen z zaključki in izboljšavami, ki jih je v letnem poročilu o izvajanju instrumenta predpristopne pomoči za leto 2009 predlagala Komisija, z namenom opredeliti prednostne cilje in projekte v skladu s pristopnimi merili, kakor je predlagalo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 16/2009; poudarja, kako pomembno je podrobno spremljanje izvajanja instrumenta predpristopne pomoči, saj poteka vse več projektov;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 284.

(2)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 452.

(3)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 57.

(4)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 139.

(5)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 59.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0324.

(7)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/106

---

Sreda, 9. marec 2011Vključevanje Črne gore v evropske integracije

P7_TA(2011)0091

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o vključevanju Črne gore v evropske integracije

2012/C 199 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. decembra 2010, da se Črni gori dodeli status države kandidatke za pristop k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 17. decembra 2010, da se Črni gori dodeli status države kandidatke za pristop k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (KOM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (KOM(2010)0670),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2010–2011 (KOM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2010–2011 (KOM(2010)0660),

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma med ES in Črno goro o ponovnem sprejemu oseb z dne 8. novembra 2007 (2) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009, sprejete dne 1. decembra 2009, o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med ES in Črno goro o ponovnem sprejemu oseb z dne 8. novembra 2007 (2) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009, sprejete dne 1. decembra 2009, o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (3),

| — | ob upoštevanju priporočil stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora s 27. in 28. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora s 27. in 28. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet v Solunu 19. in 20. junija 2003 ponovno potrdil, da je prihodnost Zahodnega Balkana v Evropski uniji; ker je bila ta izjava večkrat ponovljena na Evropskem svetu v Bruslju 15. in 16. junija 2006 in na poznejših vrhunskih srečanjih; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet v Solunu 19. in 20. junija 2003 ponovno potrdil, da je prihodnost Zahodnega Balkana v Evropski uniji; ker je bila ta izjava večkrat ponovljena na Evropskem svetu v Bruslju 15. in 16. junija 2006 in na poznejših vrhunskih srečanjih;

| 1. | odobrava splošno soglasje in visoko prednost, ki jo procesu vključevanja namenjajo vladne in opozicijske stranke v Črni gori, zaradi česar je država od svoje neodvisnosti v procesu reform dosegla dober napredek; odobrava novo politično vodstvo v Podgorici in spodbuja novo vlado, naj nadaljuje s procesom vključevanja Črne gore v Evropo ter pospeši reforme, ki bodo omogočile izpolnitev köbenhavnskih meril; |
| --- | --- |

1.

odobrava splošno soglasje in visoko prednost, ki jo procesu vključevanja namenjajo vladne in opozicijske stranke v Črni gori, zaradi česar je država od svoje neodvisnosti v procesu reform dosegla dober napredek; odobrava novo politično vodstvo v Podgorici in spodbuja novo vlado, naj nadaljuje s procesom vključevanja Črne gore v Evropo ter pospeši reforme, ki bodo omogočile izpolnitev köbenhavnskih meril;

| 2. | odobrava sklep Evropskega sveta z dne 17. decembra 2010, da se Črni gori dodeli status države kandidatke za pristop k v Evropski uniji; vseeno obžaluje, da v priporočilu status kandidatke ni združen s pravico do začetka pogajanj, ter poudarja, da ne bi smeli neupravičeno ali nerazumno odlašati z odločitvijo o njihovem začetku; pričakuje, da se bodo pogajanja začela najkasneje po objavi poročila Komisije o napredku za leto 2011, če bo Črna gora dobro napredovala pri izpolnjevanju meril uspešnosti, ki jih je določila Komisija; |
| --- | --- |

2.

odobrava sklep Evropskega sveta z dne 17. decembra 2010, da se Črni gori dodeli status države kandidatke za pristop k v Evropski uniji; vseeno obžaluje, da v priporočilu status kandidatke ni združen s pravico do začetka pogajanj, ter poudarja, da ne bi smeli neupravičeno ali nerazumno odlašati z odločitvijo o njihovem začetku; pričakuje, da se bodo pogajanja začela najkasneje po objavi poročila Komisije o napredku za leto 2011, če bo Črna gora dobro napredovala pri izpolnjevanju meril uspešnosti, ki jih je določila Komisija;

| 3. | odobrava odločitev Sveta, da z 19. decembrom 2009 omogoči državljanom Črne gore potovanje brez vizumov (popolna liberalizacija vizumskega režima) na schengensko območje; poudarja pomen tega ukrepa za razvoj medosebnih stikov, zlasti na področju izobraževanja, raziskav, turizma, poslovnih stikov in mednarodnega sodelovanja med sindikati; poziva države EU, ki niso v schengenskem območju, naj razmislijo o sprejetju podobnega režima liberalizacije vizumov za državljane Črne gore, zlasti ob upoštevanju nemotenega izvajanja režima liberalizacije vizumov z državami EU, ki so v schengenskem območju; |
| --- | --- |

3.

odobrava odločitev Sveta, da z 19. decembrom 2009 omogoči državljanom Črne gore potovanje brez vizumov (popolna liberalizacija vizumskega režima) na schengensko območje; poudarja pomen tega ukrepa za razvoj medosebnih stikov, zlasti na področju izobraževanja, raziskav, turizma, poslovnih stikov in mednarodnega sodelovanja med sindikati; poziva države EU, ki niso v schengenskem območju, naj razmislijo o sprejetju podobnega režima liberalizacije vizumov za državljane Črne gore, zlasti ob upoštevanju nemotenega izvajanja režima liberalizacije vizumov z državami EU, ki so v schengenskem območju;

| 4. | izraža odobravanje, ker je postopek vzpostavitve pravnega in ustavnega okvira države skoraj dokončan; vendar opozarja, da je bil skrajni rok za uskladitev obstoječega pravnega sistema z novo ustavo že četrtič podaljšan, ter poziva oblasti, naj hitro sprejmejo manjkajočo zakonodajo, zlasti spremenjeni pravni okvir za volitve; poziva politične stranke, naj skladno s priporočili OVSE-ODIHR in Beneške komisije brez dodatnih zamud dosežejo soglasje glede osnutka zakona ter izboljšajo mehanizme za preverjanje pritožb v zvezi z volitvami v okviru volilne komisije ali sodišč; poziva črnogorski parlament, naj nujno in bistveno okrepi svoje zmogljivosti za preverjanje, ali so zakoni, ki jih predlaga vlada, skladni s pravnim redom Unije, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v okviru predpristopnega instrumenta zagotovi potrebno tehnično pomoč; nujno poziva vlado, naj poveča preglednost in javno dostopnost zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

4.

izraža odobravanje, ker je postopek vzpostavitve pravnega in ustavnega okvira države skoraj dokončan; vendar opozarja, da je bil skrajni rok za uskladitev obstoječega pravnega sistema z novo ustavo že četrtič podaljšan, ter poziva oblasti, naj hitro sprejmejo manjkajočo zakonodajo, zlasti spremenjeni pravni okvir za volitve; poziva politične stranke, naj skladno s priporočili OVSE-ODIHR in Beneške komisije brez dodatnih zamud dosežejo soglasje glede osnutka zakona ter izboljšajo mehanizme za preverjanje pritožb v zvezi z volitvami v okviru volilne komisije ali sodišč; poziva črnogorski parlament, naj nujno in bistveno okrepi svoje zmogljivosti za preverjanje, ali so zakoni, ki jih predlaga vlada, skladni s pravnim redom Unije, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v okviru predpristopnega instrumenta zagotovi potrebno tehnično pomoč; nujno poziva vlado, naj poveča preglednost in javno dostopnost zakonodajnega postopka;

| 5. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se pomoč predpristopnega instrumenta (IPA) v Črni gori dobro izvaja; spodbuja črnogorsko vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem; |
| --- | --- |

5.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se pomoč predpristopnega instrumenta (IPA) v Črni gori dobro izvaja; spodbuja črnogorsko vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem;

| 6. | ponavlja velik pomen načel pravne države za razvoj države in za verodostojnost državnih institucij v očeh državljanov; zato pozdravlja intenzivno dejavnost vlade in parlamenta med pripravo in sprejemanjem potrebne zakonodaje; vseeno opozarja na pomen sodelovanja javnosti pri oblikovanju nove zakonodaje in njenem učinkovitem izvajanju, da bodo državljani opazili napredek; |
| --- | --- |

6.

ponavlja velik pomen načel pravne države za razvoj države in za verodostojnost državnih institucij v očeh državljanov; zato pozdravlja intenzivno dejavnost vlade in parlamenta med pripravo in sprejemanjem potrebne zakonodaje; vseeno opozarja na pomen sodelovanja javnosti pri oblikovanju nove zakonodaje in njenem učinkovitem izvajanju, da bodo državljani opazili napredek;

| 7. | pozdravlja pobudo črnogorskega parlamenta, da bi postala funkcija predsednika državne volilne komisije poklicna, vendar poziva tudi k profesionalizaciji drugih članov tega organa in k izboljšanju njegove zmogljivosti, da bi zagotovili pregledno, demokratično in učinkovito upravljanje volilnih postopkov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pobudo črnogorskega parlamenta, da bi postala funkcija predsednika državne volilne komisije poklicna, vendar poziva tudi k profesionalizaciji drugih članov tega organa in k izboljšanju njegove zmogljivosti, da bi zagotovili pregledno, demokratično in učinkovito upravljanje volilnih postopkov;

| 8. | ugotavlja dober napredek pri sprejemanju pomembne zakonodaje na področju boja proti korupciji in odobrava sprejetje nove strategije in akcijskega načrta, pa tudi ustanovitev nacionalne komisije za njuno izvajanje; poudarja pa, da je korupcija še razširjena na mnogih področjih, zlasti v gradbeništvu, v procesu privatizacije ter pri javnih naročilih, kar pomeni velik problem; ugotavlja tudi, da so dosedanji rezultati pri preiskavah, pregonu in končnih obsodbah v primerih korupcije še vedno šibki; poudarja, da je treba vzpostaviti jasno določen in celosten okvir za boj proti korupciji, ki bo poleg boljšega izvajanja zakona o prostem dostopu do informacij in usklajenosti organov pregona vključeval tudi enoten organ, ki bo spremljal in uveljavljal obveznosti vladnih organov ter ukrepal v primeru pritožb javnosti (varuh človekovih pravic); opozarja, da je treba sprejeto zakonodajo na tem področju učinkovito izvajati, da bodo imeli organi pregona na voljo novo orodje za boj proti korupciji; nujno poziva k spremembi zakonodajnega okvira za financiranje političnih strank in volilnih kampanj, da bi zagotovili neodvisen nadzor in preglednost mehanizmov financiranja; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja dober napredek pri sprejemanju pomembne zakonodaje na področju boja proti korupciji in odobrava sprejetje nove strategije in akcijskega načrta, pa tudi ustanovitev nacionalne komisije za njuno izvajanje; poudarja pa, da je korupcija še razširjena na mnogih področjih, zlasti v gradbeništvu, v procesu privatizacije ter pri javnih naročilih, kar pomeni velik problem; ugotavlja tudi, da so dosedanji rezultati pri preiskavah, pregonu in končnih obsodbah v primerih korupcije še vedno šibki; poudarja, da je treba vzpostaviti jasno določen in celosten okvir za boj proti korupciji, ki bo poleg boljšega izvajanja zakona o prostem dostopu do informacij in usklajenosti organov pregona vključeval tudi enoten organ, ki bo spremljal in uveljavljal obveznosti vladnih organov ter ukrepal v primeru pritožb javnosti (varuh človekovih pravic); opozarja, da je treba sprejeto zakonodajo na tem področju učinkovito izvajati, da bodo imeli organi pregona na voljo novo orodje za boj proti korupciji; nujno poziva k spremembi zakonodajnega okvira za financiranje političnih strank in volilnih kampanj, da bi zagotovili neodvisen nadzor in preglednost mehanizmov financiranja;

| 9. | poziva k odločnim ukrepom za odpravo primerov navzkrižja interesov v javni upravi, in sicer z okrepitvijo komisije za navzkrižje interesov, ki ji je treba dati pristojnost, da preverja prijave premoženjskega stanja javnih uslužbencev in kaznuje nepravilnosti; prav tako poziva k spremembi zakona o preprečevanju navzkrižja interesov pri opravljanju javnih funkcij, ki poslancem in drugim izvoljenim predstavnikom omogoča opravljanje funkcij v upravnih ali nadzornih telesih; v nekaterih primerih lahko to navzkrižje odpravita popolna preglednost in izjava o interesih, ki jo predložijo izvoljeni predstavniki; |
| --- | --- |

9.

poziva k odločnim ukrepom za odpravo primerov navzkrižja interesov v javni upravi, in sicer z okrepitvijo komisije za navzkrižje interesov, ki ji je treba dati pristojnost, da preverja prijave premoženjskega stanja javnih uslužbencev in kaznuje nepravilnosti; prav tako poziva k spremembi zakona o preprečevanju navzkrižja interesov pri opravljanju javnih funkcij, ki poslancem in drugim izvoljenim predstavnikom omogoča opravljanje funkcij v upravnih ali nadzornih telesih; v nekaterih primerih lahko to navzkrižje odpravita popolna preglednost in izjava o interesih, ki jo predložijo izvoljeni predstavniki;

| 10. | opozarja, da se zakon o svobodi informiranja izvaja s težavo, zlasti ko gre za zagotavljanje dokumentov, ki bi lahko razkrili korupcijo na področju privatizacije in javnih naročil; nujno poziva vlado, naj olajša dostop do pomembnih podatkov; poziva državne oblasti, naj se vzdržijo pritiskov na nevladne in neprofitne organizacije in na splošno na akterje civilne družbe, ki preiskujejo primere korupcije in organiziranega kriminala ter so prevzeli vlogo psa čuvaja; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da se zakon o svobodi informiranja izvaja s težavo, zlasti ko gre za zagotavljanje dokumentov, ki bi lahko razkrili korupcijo na področju privatizacije in javnih naročil; nujno poziva vlado, naj olajša dostop do pomembnih podatkov; poziva državne oblasti, naj se vzdržijo pritiskov na nevladne in neprofitne organizacije in na splošno na akterje civilne družbe, ki preiskujejo primere korupcije in organiziranega kriminala ter so prevzeli vlogo psa čuvaja;

| 11. | ugotavlja napredek pri reformi sodstva, ki ga dokazuje sprejetje pomembnih sprememb na področju kazenskih postopkov in druge materialne zakonodaje, zahvaljujoč kateremu so se povečali razpoložljivi človeški viri in zmanjšali sodni zaostanki; vseeno poudarja, da je treba zagotoviti odgovornost in učinkovitost sodstva in tožilcev, pa tudi njihovo neodvisnost od političnih vplivov; poudarja, da je treba zagotoviti celovito izvajanje etičnega kodeksa; nujno zahteva spremembo sistema imenovanja sodnikov in tožilcev ter odpravo prakse, da tožilce ter člane sodnih in tožilskih svetov imenujeta izključno parlament z enostavno večino in vlada; zaskrbljen je tudi zaradi možnosti nakopičenja prevelike moči v osebi predsednika vrhovnega sodišča in vrhovnega državnega tožilca; poziva k sprejetju zakona za ureditev dostopa do brezplačne pravne pomoči; poziva k poenotenju sodne prakse, da bi zagotovili predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; poudarja pomen okrepitve mednarodnega sodelovanja, zlasti s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja napredek pri reformi sodstva, ki ga dokazuje sprejetje pomembnih sprememb na področju kazenskih postopkov in druge materialne zakonodaje, zahvaljujoč kateremu so se povečali razpoložljivi človeški viri in zmanjšali sodni zaostanki; vseeno poudarja, da je treba zagotoviti odgovornost in učinkovitost sodstva in tožilcev, pa tudi njihovo neodvisnost od političnih vplivov; poudarja, da je treba zagotoviti celovito izvajanje etičnega kodeksa; nujno zahteva spremembo sistema imenovanja sodnikov in tožilcev ter odpravo prakse, da tožilce ter člane sodnih in tožilskih svetov imenujeta izključno parlament z enostavno večino in vlada; zaskrbljen je tudi zaradi možnosti nakopičenja prevelike moči v osebi predsednika vrhovnega sodišča in vrhovnega državnega tožilca; poziva k sprejetju zakona za ureditev dostopa do brezplačne pravne pomoči; poziva k poenotenju sodne prakse, da bi zagotovili predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; poudarja pomen okrepitve mednarodnega sodelovanja, zlasti s sosednjimi državami;

| 12. | poziva Črno goro, naj še dodatno izboljša skupna merila za usposabljanje v sodstvu, ki se bodo uporabljala v centru za usposabljanje v sodstvu, ter temu cilju nameni potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

12.

poziva Črno goro, naj še dodatno izboljša skupna merila za usposabljanje v sodstvu, ki se bodo uporabljala v centru za usposabljanje v sodstvu, ter temu cilju nameni potrebna finančna sredstva;

| 13. | poziva Komisijo, naj v naslednje poročilo o napredku vključi oceno vplivov in rezultatov, doseženih z dodeljevanjem sredstev EU za reformo sodstva in boj proti korupciji; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v naslednje poročilo o napredku vključi oceno vplivov in rezultatov, doseženih z dodeljevanjem sredstev EU za reformo sodstva in boj proti korupciji;

| 14. | poudarja, da ostaja organizirani kriminal, zlasti pranje denarja in tihotapljenje, še naprej problem, in to kljub izboljšanemu pravnemu okviru in njegovemu izvajanju; poziva oblasti, naj sprejmejo ukrepe za povečanje zmogljivosti kazenskega pregona, zlasti proaktivnih preiskovalnih zmogljivosti, ter izboljšajo usklajenost različnih teles in organov, vključno s sodelovanjem z ustreznimi organi v sosednjih državah in z mednarodnimi organi, da bi dosegli zanesljive rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu; pozdravlja sprejetje zakona o kazenskem postopku in poziva k njegovi hitri in ustrezni uveljavitvi; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da ostaja organizirani kriminal, zlasti pranje denarja in tihotapljenje, še naprej problem, in to kljub izboljšanemu pravnemu okviru in njegovemu izvajanju; poziva oblasti, naj sprejmejo ukrepe za povečanje zmogljivosti kazenskega pregona, zlasti proaktivnih preiskovalnih zmogljivosti, ter izboljšajo usklajenost različnih teles in organov, vključno s sodelovanjem z ustreznimi organi v sosednjih državah in z mednarodnimi organi, da bi dosegli zanesljive rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu; pozdravlja sprejetje zakona o kazenskem postopku in poziva k njegovi hitri in ustrezni uveljavitvi;

| 15. | odobrava izboljšave pri delu parlamenta, vendar priporoča nadaljnja prizadevanja za zagotovitev visoke kakovosti sprejete zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom Skupnosti; poziva k večjemu notranjemu dodeljevanju proračunskih sredstev in človeških virov ter k še večji pomoči EU črnogorskemu parlamentu, na primer prek tesnega sodelovanja s parlamenti držav članic ali z Evropskim parlamentom, da bi se povečale zmogljivosti poslancev in parlamentarnega sekretariata za zagotavljanje nadzora in spremljanja vlade, kot je navedeno v mnenju Komisije; |
| --- | --- |

15.

odobrava izboljšave pri delu parlamenta, vendar priporoča nadaljnja prizadevanja za zagotovitev visoke kakovosti sprejete zakonodaje in njene skladnosti s pravnim redom Skupnosti; poziva k večjemu notranjemu dodeljevanju proračunskih sredstev in človeških virov ter k še večji pomoči EU črnogorskemu parlamentu, na primer prek tesnega sodelovanja s parlamenti držav članic ali z Evropskim parlamentom, da bi se povečale zmogljivosti poslancev in parlamentarnega sekretariata za zagotavljanje nadzora in spremljanja vlade, kot je navedeno v mnenju Komisije;

| 16. | poziva k nadaljnjim reformam javne uprave, ki ima še vedno premalo sredstev in je očitno spolitizirana, zlasti pa k reviziji zakona o javnih uslužbencih in delavcih v državnih organih, da se vzpostavi celosten in na odlikah temelječ sistem zaposlovanja, ki bo vključeval pregledna pravila za zaposlovanje ter predpisoval postopke za napredovanje; poudarja tudi, da je treba okrepiti človeške vire na ravni lokalne uprave ter zagotoviti zadostna sredstva za njeno delovanje, da bi zagotovili učinkovitost in preglednost, ki sta še zlasti pomembni zaradi tekočega procesa decentralizacije; opozarja, da je treba spoštovati pravno zavezujoče odločitve organa za upravljanje človeških virov; poudarja, da je treba izboljšati pravni in institucionalni okvir, da se okrepita odgovornost in spoštovanje načel pravne države v javni upravi, zlasti na področju davčne službe, javnih naročil, urbanističnega načrtovanja in izdaje licenc v lokalni upravi ter carin; pozdravlja odprtje regionalne šole za javno upravo v Danilovgradu; |
| --- | --- |

16.

poziva k nadaljnjim reformam javne uprave, ki ima še vedno premalo sredstev in je očitno spolitizirana, zlasti pa k reviziji zakona o javnih uslužbencih in delavcih v državnih organih, da se vzpostavi celosten in na odlikah temelječ sistem zaposlovanja, ki bo vključeval pregledna pravila za zaposlovanje ter predpisoval postopke za napredovanje; poudarja tudi, da je treba okrepiti človeške vire na ravni lokalne uprave ter zagotoviti zadostna sredstva za njeno delovanje, da bi zagotovili učinkovitost in preglednost, ki sta še zlasti pomembni zaradi tekočega procesa decentralizacije; opozarja, da je treba spoštovati pravno zavezujoče odločitve organa za upravljanje človeških virov; poudarja, da je treba izboljšati pravni in institucionalni okvir, da se okrepita odgovornost in spoštovanje načel pravne države v javni upravi, zlasti na področju davčne službe, javnih naročil, urbanističnega načrtovanja in izdaje licenc v lokalni upravi ter carin; pozdravlja odprtje regionalne šole za javno upravo v Danilovgradu;

| 17. | odobrava sprejetje splošnega zakona o prepovedi diskriminacije pri zaposlovanju ali zagotavljanju javnih storitev, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi katerih koli drugih razlogov razen odlik, saj gre za pomemben korak pri vzpostavljanju pravnega okvira, ki bo omogočal boj proti diskriminaciji; ugotavlja pa, da je v zakonu verjetno ostalo nekaj pomanjkljivosti, in poziva k njihovi popravi; poudarja, da so ranljive skupine, kot so Romi, Aškali in tako imenovani Egipčani ter invalidne osebe, domnevno še vedno žrtev diskriminacije in da je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete še zelo razširjena, vključno pri državnih organih; nujno poziva črnogorske oblasti, naj okrepijo izvajanje mehanizmov za preprečevanje, spremljanje, kaznovanje in pregon primerov diskriminacije; izraža zaskrbljenost, ker se delovnopravne pravice invalidov ne spoštujejo v celoti in s tem v zvezi pozdravlja memorandum o položaju invalidov na trgu dela, ki so ga podpisale Konfederacija sindikatov Črne gore in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

17.

odobrava sprejetje splošnega zakona o prepovedi diskriminacije pri zaposlovanju ali zagotavljanju javnih storitev, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi katerih koli drugih razlogov razen odlik, saj gre za pomemben korak pri vzpostavljanju pravnega okvira, ki bo omogočal boj proti diskriminaciji; ugotavlja pa, da je v zakonu verjetno ostalo nekaj pomanjkljivosti, in poziva k njihovi popravi; poudarja, da so ranljive skupine, kot so Romi, Aškali in tako imenovani Egipčani ter invalidne osebe, domnevno še vedno žrtev diskriminacije in da je diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete še zelo razširjena, vključno pri državnih organih; nujno poziva črnogorske oblasti, naj okrepijo izvajanje mehanizmov za preprečevanje, spremljanje, kaznovanje in pregon primerov diskriminacije; izraža zaskrbljenost, ker se delovnopravne pravice invalidov ne spoštujejo v celoti in s tem v zvezi pozdravlja memorandum o položaju invalidov na trgu dela, ki so ga podpisale Konfederacija sindikatov Črne gore in nevladne organizacije;

| 18. | izraža zaskrbljenost, ker so ženske še vedno slabo zastopane v procesih odločanja in na vodilnih položajih v javni upravi, na primer v parlamentu, na ministrstvih in na vodilnih vladnih funkcijah, pa tudi pri vodenju javnih podjetij; poziva k ukrepom za hitro vključevanje politike enakosti med spoloma, in sicer z uveljavitvijo akcijskega načrta, ter za uvedbo načela enakega plačila; |
| --- | --- |

18.

izraža zaskrbljenost, ker so ženske še vedno slabo zastopane v procesih odločanja in na vodilnih položajih v javni upravi, na primer v parlamentu, na ministrstvih in na vodilnih vladnih funkcijah, pa tudi pri vodenju javnih podjetij; poziva k ukrepom za hitro vključevanje politike enakosti med spoloma, in sicer z uveljavitvijo akcijskega načrta, ter za uvedbo načela enakega plačila;

| 19. | pozdravlja sprejetje zakona o zaščiti pred nasiljem v družini in poziva vlado, naj ga hitro uveljavi, hkrati pa naj dodeli finančno podporo organizacijam, ki zagotavljajo storitve žrtvam; poziva oblasti, naj podprejo kampanjo ozaveščanja za informiranje žensk o njihovih pravicah ter politiko nične strpnosti do nasilja v družini; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sprejetje zakona o zaščiti pred nasiljem v družini in poziva vlado, naj ga hitro uveljavi, hkrati pa naj dodeli finančno podporo organizacijam, ki zagotavljajo storitve žrtvam; poziva oblasti, naj podprejo kampanjo ozaveščanja za informiranje žensk o njihovih pravicah ter politiko nične strpnosti do nasilja v družini;

| 20. | nujno poziva črnogorske oblasti, naj zagotovijo celovito izvajanje ustreznih zakonskih določb, vključno z zakonom o pravicah in svoboščinah manjšin; opominja, da je treba vse manjšine zaščititi s strogim izvajanjem protidiskriminacijskega zakona; spodbuja Črno goro, naj vloži dodatne napore v ozaveščanje o vseh oblikah diskriminacije; črnogorske oblasti spodbuja, naj še naprej celovito podpirajo izvajanje državnega akcijskega načrta za razrešitev statusa razseljenih oseb; |
| --- | --- |

20.

nujno poziva črnogorske oblasti, naj zagotovijo celovito izvajanje ustreznih zakonskih določb, vključno z zakonom o pravicah in svoboščinah manjšin; opominja, da je treba vse manjšine zaščititi s strogim izvajanjem protidiskriminacijskega zakona; spodbuja Črno goro, naj vloži dodatne napore v ozaveščanje o vseh oblikah diskriminacije; črnogorske oblasti spodbuja, naj še naprej celovito podpirajo izvajanje državnega akcijskega načrta za razrešitev statusa razseljenih oseb;

| 21. | odobrava na splošno dobre odnose med etničnimi skupinami in zadovoljivo splošno zaščito pravic manjšin v državi in ponavlja, da vse to predstavlja pozitivno podlago, na kateri se lahko začne proces vzpostavljanja miru v regiji, ki sta jo v preteklosti zaznamovala medetnično nasilje in množična razselitev prebivalstva; vseeno pa poziva oblasti in upravne strukture, naj se še naprej posvetujejo z manjšinskimi skupnostmi in s tem pripomorejo k spravi v regiji; v ta namen opozarja, da je treba razjasniti ustavno določbo o ustrezni zastopanosti manjšin, in odobrava ukrepe, ki so bili sprejeti za izdelavo natančnih statistik na tem področju; poziva k uskladitvi zakona o državljanstvu in zakona o tujcih z evropskimi standardi; spodbuja politične in verske voditelje na obeh straneh srbsko-črnogorske meje, naj prispevajo k pozitivnemu medetničnemu in medverskemu vzdušju, in sicer z iskanjem sporazumnih rešitev glede kontroverznih vprašanj, vključno glede verskih objektov, ki so predmet spora; |
| --- | --- |

21.

odobrava na splošno dobre odnose med etničnimi skupinami in zadovoljivo splošno zaščito pravic manjšin v državi in ponavlja, da vse to predstavlja pozitivno podlago, na kateri se lahko začne proces vzpostavljanja miru v regiji, ki sta jo v preteklosti zaznamovala medetnično nasilje in množična razselitev prebivalstva; vseeno pa poziva oblasti in upravne strukture, naj se še naprej posvetujejo z manjšinskimi skupnostmi in s tem pripomorejo k spravi v regiji; v ta namen opozarja, da je treba razjasniti ustavno določbo o ustrezni zastopanosti manjšin, in odobrava ukrepe, ki so bili sprejeti za izdelavo natančnih statistik na tem področju; poziva k uskladitvi zakona o državljanstvu in zakona o tujcih z evropskimi standardi; spodbuja politične in verske voditelje na obeh straneh srbsko-črnogorske meje, naj prispevajo k pozitivnemu medetničnemu in medverskemu vzdušju, in sicer z iskanjem sporazumnih rešitev glede kontroverznih vprašanj, vključno glede verskih objektov, ki so predmet spora;

| 22. | poudarja, da imajo skupnosti Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov še vedno težave zaradi pogoste diskriminacije; poziva oblasti, naj izboljšajo njihove življenjske razmere ter njihov dostop do storitev na področju socialne varnosti, zdravja, izobraževanja in zaposlovanja, hkrati pa naj jim priskrbijo identifikacijske dokumente, ki so pogoj za dostop do vseh javnih storitev; poudarja, da je nujno treba izboljšati življenjske razmere v taboru Konik ter sprejeti in izvajati vzdržno strategijo za izboljšanje razmer v taboru oziroma za njegovo morebitno zaprtje; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da imajo skupnosti Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov še vedno težave zaradi pogoste diskriminacije; poziva oblasti, naj izboljšajo njihove življenjske razmere ter njihov dostop do storitev na področju socialne varnosti, zdravja, izobraževanja in zaposlovanja, hkrati pa naj jim priskrbijo identifikacijske dokumente, ki so pogoj za dostop do vseh javnih storitev; poudarja, da je nujno treba izboljšati življenjske razmere v taboru Konik ter sprejeti in izvajati vzdržno strategijo za izboljšanje razmer v taboru oziroma za njegovo morebitno zaprtje;

| 23. | ponovno poudarja pomen dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo; pozdravlja izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, zlasti v boju proti korupciji; poziva k nadaljnji krepiti odnosov in k širšemu posvetovanju z nevladnimi organizacijami pri določanju politike, vključno pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; poudarja ključno vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na socialnem in političnem področju; odobrava delo Nacionalnega sveta za evropsko integracijo, ki vključuje civilno družbo, vlado, sodstvo in opozicijo, vendar poziva k okrepitvi njegove vloge v procesu vključevanja v EU; |
| --- | --- |

23.

ponovno poudarja pomen dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo; pozdravlja izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, zlasti v boju proti korupciji; poziva k nadaljnji krepiti odnosov in k širšemu posvetovanju z nevladnimi organizacijami pri določanju politike, vključno pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; poudarja ključno vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na socialnem in političnem področju; odobrava delo Nacionalnega sveta za evropsko integracijo, ki vključuje civilno družbo, vlado, sodstvo in opozicijo, vendar poziva k okrepitvi njegove vloge v procesu vključevanja v EU;

| 24. | poziva črnogorsko vlado k tesnemu sodelovanju in rednemu dialogu z nevladnimi organizacijami, sindikati in drugimi organizacijami civilne družbe; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje Sveta za sodelovanje med črnogorsko vlado in nevladnimi organizacijami; poudarja, da je treba okrepiti institucionalni okvir sodelovanja med vlado, nevladnimi organizacijami, sindikati in drugimi organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

24.

poziva črnogorsko vlado k tesnemu sodelovanju in rednemu dialogu z nevladnimi organizacijami, sindikati in drugimi organizacijami civilne družbe; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje Sveta za sodelovanje med črnogorsko vlado in nevladnimi organizacijami; poudarja, da je treba okrepiti institucionalni okvir sodelovanja med vlado, nevladnimi organizacijami, sindikati in drugimi organizacijami civilne družbe;

| 25. | odobrava napredek pri izvajanju bolonjskega procesa reform in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje kakovosti splošnega in poklicnega izobraževanja, da bodo mladi pridobili veščine in znanja, ki jih potrebujejo, da bodo konkurenčni na trgu dela; poziva k bolj učinkovitemu izvajanju strategije vključujočega izobraževanja, ki naj zajema tudi otroke iz ranljivih skupin, |
| --- | --- |

25.

odobrava napredek pri izvajanju bolonjskega procesa reform in poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje kakovosti splošnega in poklicnega izobraževanja, da bodo mladi pridobili veščine in znanja, ki jih potrebujejo, da bodo konkurenčni na trgu dela; poziva k bolj učinkovitemu izvajanju strategije vključujočega izobraževanja, ki naj zajema tudi otroke iz ranljivih skupin,

| 26. | priznava, da je črnogorska vlada s sprejetjem zakona o elektronskih medijih in sprememb h kazenskemu zakoniku naredila korak naprej k zagotavljanju svobode medijev, vendar poziva k nadaljnjim ukrepom za zagotavljanje neodvisnosti in strokovnosti medijev, vključno s krepitvijo zmogljivosti in neodvisnosti javne radiotelevizije; poziva črnogorske oblasti, naj si še naprej prizadevajo za delovanje medijev brez političnega vmešavanja in za neodvisnost regulatornih organov; opozarja na nesorazmerne kazni za klevetanje, ki še naprej ovirajo svobodno in neodvisno delo novinarjev, in poziva, naj se zakonodaja in praksa glede klevetanja v celoti uskladita s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poudarja, da je treba v celoti preiskati in po potrebi sodno preganjati prijavljene primere ustrahovanja novinarjev in aktivistov civilne družbe ter fizičnega nasilja nad njimi; meni, da bi morali novinarji upoštevati visoke strokovne standarde in poklicni etični kodeks; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je črnogorska vlada s sprejetjem zakona o elektronskih medijih in sprememb h kazenskemu zakoniku naredila korak naprej k zagotavljanju svobode medijev, vendar poziva k nadaljnjim ukrepom za zagotavljanje neodvisnosti in strokovnosti medijev, vključno s krepitvijo zmogljivosti in neodvisnosti javne radiotelevizije; poziva črnogorske oblasti, naj si še naprej prizadevajo za delovanje medijev brez političnega vmešavanja in za neodvisnost regulatornih organov; opozarja na nesorazmerne kazni za klevetanje, ki še naprej ovirajo svobodno in neodvisno delo novinarjev, in poziva, naj se zakonodaja in praksa glede klevetanja v celoti uskladita s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; poudarja, da je treba v celoti preiskati in po potrebi sodno preganjati prijavljene primere ustrahovanja novinarjev in aktivistov civilne družbe ter fizičnega nasilja nad njimi; meni, da bi morali novinarji upoštevati visoke strokovne standarde in poklicni etični kodeks;

| 27. | pozdravlja dobre rezultate, ki jih je država dosegla pri izvajanju gospodarskih reform, vendar poudarja, da je finančna kriza opozorila na potencialne šibkosti v njenem gospodarskem modelu in na nujnost nadaljnjih strukturnih sprememb; poziva zlasti k nadaljnjim ukrepom za učinkovitejše spremljanje in izvajanje privatizacijskih pogodb, zagotavljanje preglednosti pri nudenju državne pomoči ter sprejetje boljše in bolj enostavne regulacije poslovnega okolja, zlasti pa za lažje delovanje malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja dobre rezultate, ki jih je država dosegla pri izvajanju gospodarskih reform, vendar poudarja, da je finančna kriza opozorila na potencialne šibkosti v njenem gospodarskem modelu in na nujnost nadaljnjih strukturnih sprememb; poziva zlasti k nadaljnjim ukrepom za učinkovitejše spremljanje in izvajanje privatizacijskih pogodb, zagotavljanje preglednosti pri nudenju državne pomoči ter sprejetje boljše in bolj enostavne regulacije poslovnega okolja, zlasti pa za lažje delovanje malih in srednjih podjetij;

| 28. | ugotavlja boljše delovanje trga dela, vendar je zaskrbljen zaradi precejšnje stopnje neformalne zaposlenosti; meni, da je neformalna ekonomija globoko zakoreninjen problem, ki ga je treba reševati s premišljenimi strategijami, v katerih morajo biti zajeti vsi družbeni vidiki; opozarja, da je za trg dela še vedno značilna strukturna nezaposlenost, medtem ko ostajajo visokokvalificirana delovna mesta nezasedena, kar kaže na nesorazmerje med zahtevanimi in razpoložljivimi znanji in spretnostmi; pozdravlja sprejetje nacionalnega okvira kvalifikacij, ki bo vključeval pravne pogoje za odpravo tega nesorazmerja, in poziva črnogorsko vlado, naj začne to hitro izvajati; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja boljše delovanje trga dela, vendar je zaskrbljen zaradi precejšnje stopnje neformalne zaposlenosti; meni, da je neformalna ekonomija globoko zakoreninjen problem, ki ga je treba reševati s premišljenimi strategijami, v katerih morajo biti zajeti vsi družbeni vidiki; opozarja, da je za trg dela še vedno značilna strukturna nezaposlenost, medtem ko ostajajo visokokvalificirana delovna mesta nezasedena, kar kaže na nesorazmerje med zahtevanimi in razpoložljivimi znanji in spretnostmi; pozdravlja sprejetje nacionalnega okvira kvalifikacij, ki bo vključeval pravne pogoje za odpravo tega nesorazmerja, in poziva črnogorsko vlado, naj začne to hitro izvajati;

| 29. | poudarja, da je za Črno goro pomembno izboljšanje prometne infrastrukture in zagotovitev povezljivosti njenega prometnega sistema s sistemi sosednjih držav; poziva k nadaljnjemu razvoju železniških sistemov in posodobitvi obstoječega sistema, ki pomeni izvedljivo in okolju prijazno alternativo cestam in bi lahko prevzel znatni delež prevoza blaga in potnikov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je za Črno goro pomembno izboljšanje prometne infrastrukture in zagotovitev povezljivosti njenega prometnega sistema s sistemi sosednjih držav; poziva k nadaljnjemu razvoju železniških sistemov in posodobitvi obstoječega sistema, ki pomeni izvedljivo in okolju prijazno alternativo cestam in bi lahko prevzel znatni delež prevoza blaga in potnikov;

| 30. | poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; izpostavlja, da delovno pravo sicer določa temeljne delavske in sindikalne pravice, vendar še veljajo omejitve; spodbuja Črno goro, naj te pravice okrepi; poudarja velik pomen socialnega dialoga in spodbuja črnogorsko vlado, naj okrepi vlogo socialnega sveta in tako poveča svoje ambicije; poudarja, da je treba povečati preglednost in učinkovitost tega sveta; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; izpostavlja, da delovno pravo sicer določa temeljne delavske in sindikalne pravice, vendar še veljajo omejitve; spodbuja Črno goro, naj te pravice okrepi; poudarja velik pomen socialnega dialoga in spodbuja črnogorsko vlado, naj okrepi vlogo socialnega sveta in tako poveča svoje ambicije; poudarja, da je treba povečati preglednost in učinkovitost tega sveta;

| 31. | odobrava, da je Črna gora v svoji ustavi opredeljena kot ekološka država; ugotavlja, da ima v gospodarstvu države pomembno vlogo turizem, ki s svojim potencialom lahko prispeva k razvoju države; ugotavlja pa, da turizem prinaša tveganja za okolje, zato poziva vlado, naj sprejme dodatne ukrepe za zaščito narave, na primer hitro uveljavitev zakona o okolju in sprejetje manjkajočih občinskih predpisov, ki so potrebni za preprečitev morebitnega opustošenja jadranske obale; posebej opozarja, da je treba učinkovito ravnati z odpadki, zlasti na lokalni ravni, in zagotoviti njihovo varno odstranjevanje; odobrava ukrepe, usmerjene v razvoj gospodarstva z nižjimi emisijami ogljikovega dioksida, in sicer z razvojem velikega potenciala hidroelektrične energije in drugih obnovljivih vrst energije, ki bi prispeval k zadovoljitvi domačih potreb in postal pomemben vir izvoza in prinašalec deviz; vseeno pa opozarja, da imajo veliki jezovi pogosto zelo negativne posledice za okolje, in poziva, da je treba, preden se jih odobri ali dovoli, izvesti ustrezne in pregledne okoljske ocene v skladu s pravnim redom EU, vključno boljšimi možnostmi z okoljskega vidika, z javno udeležbo in z vključevanjem civilne družbe; |
| --- | --- |

31.

odobrava, da je Črna gora v svoji ustavi opredeljena kot ekološka država; ugotavlja, da ima v gospodarstvu države pomembno vlogo turizem, ki s svojim potencialom lahko prispeva k razvoju države; ugotavlja pa, da turizem prinaša tveganja za okolje, zato poziva vlado, naj sprejme dodatne ukrepe za zaščito narave, na primer hitro uveljavitev zakona o okolju in sprejetje manjkajočih občinskih predpisov, ki so potrebni za preprečitev morebitnega opustošenja jadranske obale; posebej opozarja, da je treba učinkovito ravnati z odpadki, zlasti na lokalni ravni, in zagotoviti njihovo varno odstranjevanje; odobrava ukrepe, usmerjene v razvoj gospodarstva z nižjimi emisijami ogljikovega dioksida, in sicer z razvojem velikega potenciala hidroelektrične energije in drugih obnovljivih vrst energije, ki bi prispeval k zadovoljitvi domačih potreb in postal pomemben vir izvoza in prinašalec deviz; vseeno pa opozarja, da imajo veliki jezovi pogosto zelo negativne posledice za okolje, in poziva, da je treba, preden se jih odobri ali dovoli, izvesti ustrezne in pregledne okoljske ocene v skladu s pravnim redom EU, vključno boljšimi možnostmi z okoljskega vidika, z javno udeležbo in z vključevanjem civilne družbe;

| 32. | poziva črnogorske oblasti, zlasti ministrstvo za gospodarstvo, naj na svoji spletni strani javno objavijo vse priloge in dokumente v zvezi z nedavno sklenjenim sporazumom o vzpostavitvi podzemnega energetskega voda med Črno goro in Italijo; poziva, naj se javno razkrijejo vse posledice pogodbe, vključno z učinkom na okolje; |
| --- | --- |

32.

poziva črnogorske oblasti, zlasti ministrstvo za gospodarstvo, naj na svoji spletni strani javno objavijo vse priloge in dokumente v zvezi z nedavno sklenjenim sporazumom o vzpostavitvi podzemnega energetskega voda med Črno goro in Italijo; poziva, naj se javno razkrijejo vse posledice pogodbe, vključno z učinkom na okolje;

| 33. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je Črna gora močno zavezana regionalnemu sodelovanju in je konstruktiven regionalni partner; izraža pohvalo Črni gori zaradi njenih dobrih odnosov s sosednjimi državami in njene vloge pri splošni stabilizaciji regije; ugotavlja, da je država dejavna članica večine regionalnih organizacij in da je sklenila vrsto sporazumov o pravosodnem in policijskem sodelovanju s sosedami; pozdravlja nedavno ratificirana sporazuma s Hrvaško in Srbijo o ponovnem sprejemu ter nedavno sklenjeni sporazum s Srbijo in Hrvaško o izročitvi; poziva državo, naj pred Meddržavnim sodiščem hitro razreši vprašanje meje s Hrvaško; |
| --- | --- |

33.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je Črna gora močno zavezana regionalnemu sodelovanju in je konstruktiven regionalni partner; izraža pohvalo Črni gori zaradi njenih dobrih odnosov s sosednjimi državami in njene vloge pri splošni stabilizaciji regije; ugotavlja, da je država dejavna članica večine regionalnih organizacij in da je sklenila vrsto sporazumov o pravosodnem in policijskem sodelovanju s sosedami; pozdravlja nedavno ratificirana sporazuma s Hrvaško in Srbijo o ponovnem sprejemu ter nedavno sklenjeni sporazum s Srbijo in Hrvaško o izročitvi; poziva državo, naj pred Meddržavnim sodiščem hitro razreši vprašanje meje s Hrvaško;

| 34. | poudarja, da je črnogorski parlament kot prvi v regiji sprejel resolucijo o genocidu v Srebrenici in pozdravlja ta korak kot pomemben prispevek k spravi v regiji; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je črnogorski parlament kot prvi v regiji sprejel resolucijo o genocidu v Srebrenici in pozdravlja ta korak kot pomemben prispevek k spravi v regiji;

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 334, 19.12.2007, str. 25.

(3)  UL L 336, 18.12.2009, str. 1.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/112

---

Sreda, 9. marec 2011Strategija EU o vključevanju Romov

P7_TA(2011)0092

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 in 45, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 in 45,

| — | ob upoštevanju mednarodnega prava o človekovih pravicah, zlasti Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Deklaracije ZN o pravicah pripadnikov narodnostnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin iz leta 1992, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije ZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega prava o človekovih pravicah, zlasti Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Deklaracije ZN o pravicah pripadnikov narodnostnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin iz leta 1992, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije ZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju evropskih konvencij o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in iz nje izhajajoče sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, Evropske socialne listine in z njo povezanih priporočil Evropskega odbora za socialne pravice ter Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih konvencij o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in iz nje izhajajoče sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, Evropske socialne listine in z njo povezanih priporočil Evropskega odbora za socialne pravice ter Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki določata temeljne pravice in načela Evropske unije, vključno z načeloma nediskriminacije in prostega gibanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki določata temeljne pravice in načela Evropske unije, vključno z načeloma nediskriminacije in prostega gibanja,

| — | ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa pravno podlago za ukrepanje Unije, če države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, ampak se lažje dosežejo na ravni Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa pravno podlago za ukrepanje Unije, če države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, ampak se lažje dosežejo na ravni Unije,

| — | ob upoštevanju člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, ki obravnava temeljne pravice v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, ki obravnava temeljne pravice v Uniji,

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o Evropski uniji, ki predpisuje kazni in mirovanje pravic v primeru resnih kršitev prava Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o Evropski uniji, ki predpisuje kazni in mirovanje pravic v primeru resnih kršitev prava Unije,

| — | ob upoštevanju členov 9 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Uniji nalagata, da horizontalno upošteva spodbujanje visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanje ustrezne socialne zaščite, boj proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja, usposabljanja in varovanja človekovega zdravja, pa tudi boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Uniji nalagata, da horizontalno upošteva spodbujanje visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanje ustrezne socialne zaščite, boj proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja, usposabljanja in varovanja človekovega zdravja, pa tudi boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti,

| — | ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Svet lahko sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, po katerem Svet lahko sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti,

| — | ob upoštevanju člena 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev ter ustrezno socialno zaščito določa kot cilje Unije in držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev ter ustrezno socialno zaščito določa kot cilje Unije in držav članic,

| — | ob upoštevanju člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa področja, na katerih Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic, in zlasti člena 153(1)(h) o vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela, in člena 153(1)(j) o boju proti socialni izključenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa področja, na katerih Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic, in zlasti člena 153(1)(h) o vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela, in člena 153(1)(j) o boju proti socialni izključenosti,

| — | ob upoštevanju naslova XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki obravnava ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova XVIII Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki obravnava ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo,

| — | ob upoštevanju člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije („klavzula o fleksibilnosti“), po katerem se zaradi doseganja enega od ciljev iz Pogodb lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije („klavzula o fleksibilnosti“), po katerem se zaradi doseganja enega od ciljev iz Pogodb lahko sprejmejo ustrezni ukrepi,

| — | ob upoštevanju členov 3, 8, 16, 18, 20, 21 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 8, 16, 18, 20, 21 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope 1355(1998) o boju proti socialni izključenosti in krepitvi socialne kohezije v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope 1355(1998) o boju proti socialni izključenosti in krepitvi socialne kohezije v Evropi,

| — | ob upoštevanju Evropske listine Sveta Evrope o regionalnih ali manjšinskih jezikih, ki priznava regionalne ali manjšinske jezike kot elemente evropske kulturne dediščine, pa tudi Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine Sveta Evrope o regionalnih ali manjšinskih jezikih, ki priznava regionalne ali manjšinske jezike kot elemente evropske kulturne dediščine, pa tudi Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Evropske unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Evropske unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (12),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanj decembra 2007 in junija 2008 ter sklepov Sveta za splošne zadeve decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanj decembra 2007 in junija 2008 ter sklepov Sveta za splošne zadeve decembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, sprejetih v Luxembourgu 8. junija 2009, in prav posebej desetih skupnih temeljnih načel o vključevanju Romov, ki so priloženi sklepom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, sprejetih v Luxembourgu 8. junija 2009, in prav posebej desetih skupnih temeljnih načel o vključevanju Romov, ki so priloženi sklepom,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o socialnem in ekonomskem vključevanju Romov v Evropi (KOM(2010)0133), oblikovanja projektne skupine (15) (7. septembra 2010), prvih ugotovitev projektne skupine (16) in poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o socialnem in ekonomskem vključevanju Romov v Evropi (KOM(2010)0133), oblikovanja projektne skupine (15) (7. septembra 2010), prvih ugotovitev projektne skupine (16) in poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Romi v Evropi: izvajanje instrumentov in politik Evropske unije za vključevanje Romov – poročilo o napredku 2008–2010)“(SEC(2010)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Romi v Evropi: izvajanje instrumentov in politik Evropske unije za vključevanje Romov – poročilo o napredku 2008–2010)“(SEC(2010)0400),

| — | ob upoštevanju prvega evropskega vrha o Romih v Bruslju 16. septembra 2008 in drugega evropskega vrha o Romih v Cordobi 8. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega evropskega vrha o Romih v Bruslju 16. septembra 2008 in drugega evropskega vrha o Romih v Cordobi 8. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju poročil o Romih, rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009, ki ga je objavila agencija za temeljne pravice (17), in poročil komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Thomasa Hammarberga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o Romih, rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009, ki ga je objavila agencija za temeljne pravice (17), in poročil komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Thomasa Hammarberga,

| — | ob upoštevanju priporočil, mnenj in izjav, ki jih je v zvezi s tem dal Svet Evrope, kot so na primer sklepi Sveta Evropa s srečanja na visoki ravni o Romih v Strasbourgu 20. oktobra 2010 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil, mnenj in izjav, ki jih je v zvezi s tem dal Svet Evrope, kot so na primer sklepi Sveta Evropa s srečanja na visoki ravni o Romih v Strasbourgu 20. oktobra 2010 (18),

| — | ob upoštevanju, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije zelo pomembno vlogo, leta 2005 razglasile politično zavezo Desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije zelo pomembno vlogo, leta 2005 razglasile politično zavezo Desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov,

| — | ob upoštevanju priporočil, ki jih je Odbor ZN za odpravo rasne diskriminacije sprejel na svoji 77. seji (2.–27. avgusta 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil, ki jih je Odbor ZN za odpravo rasne diskriminacije sprejel na svoji 77. seji (2.–27. avgusta 2010),

| — | ob upoštevanju poročila Sveta Evrope z naslovom „4. poročilo Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti o Franciji“, ki je bilo objavljeno 15. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta Evrope z naslovom „4. poročilo Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti o Franciji“, ki je bilo objavljeno 15. junija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0043/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0043/2011),

| A. | ker je velik delež 10–12 milijonov Romov v Evropi, ki so večinoma državljani EU, žrtev sistematične diskriminacije in se torej bori proti nevzdržni stopnji socialne, kulturne in ekonomske izključenosti in kršitvam človekovih pravic ter se sooča s hudo stigmatizacijo in diskriminacijo v javnem in zasebnem življenju, |
| --- | --- |

A.

ker je velik delež 10–12 milijonov Romov v Evropi, ki so večinoma državljani EU, žrtev sistematične diskriminacije in se torej bori proti nevzdržni stopnji socialne, kulturne in ekonomske izključenosti in kršitvam človekovih pravic ter se sooča s hudo stigmatizacijo in diskriminacijo v javnem in zasebnem življenju,

| B. | ker so še vedno velike gospodarske in družbene razlike med različnimi regijami Evropske unije in ker velik delež romske skupnosti živi v regijah, ki so med gospodarsko in socialno najbolj zaostalimi v Uniji, |
| --- | --- |

B.

ker so še vedno velike gospodarske in družbene razlike med različnimi regijami Evropske unije in ker velik delež romske skupnosti živi v regijah, ki so med gospodarsko in socialno najbolj zaostalimi v Uniji,

| C. | ker Evropska unija temelji na načelih, zapisanih v Listini EU o temeljnih pravicah in v pogodbah o EU, med katerimi so načela o nediskriminaciji, posebnih pravicah, povezanih z državljanstvom Evropske unije, prostem gibanju in enakosti, |
| --- | --- |

C.

ker Evropska unija temelji na načelih, zapisanih v Listini EU o temeljnih pravicah in v pogodbah o EU, med katerimi so načela o nediskriminaciji, posebnih pravicah, povezanih z državljanstvom Evropske unije, prostem gibanju in enakosti,

| D. | ker se je trojka EU v skupni izjavi, sprejeti na drugem evropskem vrhu v Cordobi 8. in 9. aprila 2010 zavezala, da bo pospeševala vključevanje romskih vprašanj v evropske in nacionalne politike o temeljnih pravicah in varstvu pred rasizmom, revščini in socialni izključenosti; izboljšala zasnove načrta za skupno platformo o vključevanju Romov in namenila prednost osrednjim ciljem in rezultatom; zagotovila, da bodo obstoječi finančni instrumenti Evropske unije, zlasti strukturni skladi, na razpolago Romom, |
| --- | --- |

D.

ker se je trojka EU v skupni izjavi, sprejeti na drugem evropskem vrhu v Cordobi 8. in 9. aprila 2010 zavezala, da bo pospeševala vključevanje romskih vprašanj v evropske in nacionalne politike o temeljnih pravicah in varstvu pred rasizmom, revščini in socialni izključenosti; izboljšala zasnove načrta za skupno platformo o vključevanju Romov in namenila prednost osrednjim ciljem in rezultatom; zagotovila, da bodo obstoječi finančni instrumenti Evropske unije, zlasti strukturni skladi, na razpolago Romom,

| E. | ker ima izključitev romskih otrok iz izobraževalnega sistema škodljive posledice za druge pravice pripadnikov romske skupnosti, zlasti pravico do dela, in ker so ti zaradi tega še bolj odrinjeni na rob družbe, |
| --- | --- |

E.

ker ima izključitev romskih otrok iz izobraževalnega sistema škodljive posledice za druge pravice pripadnikov romske skupnosti, zlasti pravico do dela, in ker so ti zaradi tega še bolj odrinjeni na rob družbe,

| F. | ker je v skupnostih, ki želijo v Evropi ohranjati tradicionalni, nomadski način življenja, nepismenost najbolj razširjena in ker zato obstajajo kulturne ovire za šolanje njihovih otrok, |
| --- | --- |

F.

ker je v skupnostih, ki želijo v Evropi ohranjati tradicionalni, nomadski način življenja, nepismenost najbolj razširjena in ker zato obstajajo kulturne ovire za šolanje njihovih otrok,

| G. | ker je treba zagotoviti materialne pogoje, potrebne za šolanje romskih otrok, in ker mora to zajemati tudi imenovanje šolskih posrednikov, |
| --- | --- |

G.

ker je treba zagotoviti materialne pogoje, potrebne za šolanje romskih otrok, in ker mora to zajemati tudi imenovanje šolskih posrednikov,

| H. | ker je Unija razvila številne uporabne instrumente, mehanizme in sklade za spodbujanje vključevanja Romov, vendar so ti razpršeni po političnih področjih in niso bili ustrezno spremljani, zato so njihovo učinkovanje in koristi omejeni in jih je težko izmeriti; zato kljub številnim mehanizmom sodelovanja in ustanovam težave in izzivi v zvezi z vključevanjem Romov še vedno čakajo učinkovite rešitve in je zato nevzdržno, da bi ohranjali stanje, kakršno je, |
| --- | --- |

H.

ker je Unija razvila številne uporabne instrumente, mehanizme in sklade za spodbujanje vključevanja Romov, vendar so ti razpršeni po političnih področjih in niso bili ustrezno spremljani, zato so njihovo učinkovanje in koristi omejeni in jih je težko izmeriti; zato kljub številnim mehanizmom sodelovanja in ustanovam težave in izzivi v zvezi z vključevanjem Romov še vedno čakajo učinkovite rešitve in je zato nevzdržno, da bi ohranjali stanje, kakršno je,

| I. | ker se je leta 2005 začelo desetletje vključevanja Romov, namenjeno boju proti diskriminaciji ter izboljšanju njihovega gospodarskega in družbenega položaja, podpisnice – Bolgarija, Hrvaška, Madžarska, Črna gora, Češka republika, Romunija, Srbija, Slovaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija – pa so se zavezale, da si bodo prizadevale izkoreniniti diskriminacijo ter odpraviti nesprejemljivi prepad med Romi in preostankom družbe, |
| --- | --- |

I.

ker se je leta 2005 začelo desetletje vključevanja Romov, namenjeno boju proti diskriminaciji ter izboljšanju njihovega gospodarskega in družbenega položaja, podpisnice – Bolgarija, Hrvaška, Madžarska, Črna gora, Češka republika, Romunija, Srbija, Slovaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija – pa so se zavezale, da si bodo prizadevale izkoreniniti diskriminacijo ter odpraviti nesprejemljivi prepad med Romi in preostankom družbe,

| J. | ker je dejanska vključitev Romov možna le s pomočjo vzajemnega priznavanja pravic in dolžnosti vpletenih skupnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je dejanska vključitev Romov možna le s pomočjo vzajemnega priznavanja pravic in dolžnosti vpletenih skupnosti;

| K. | ker je v več državah članicah prišlo do repatriacij in vračanja Romov, ki jih pogosto spremlja stigmatizacija Romov in nestrpnost do njih v političnem diskurzu; |
| --- | --- |

K.

ker je v več državah članicah prišlo do repatriacij in vračanja Romov, ki jih pogosto spremlja stigmatizacija Romov in nestrpnost do njih v političnem diskurzu;

| L. | ker nediskriminacija – čeprav je nujno potrebna – sama po sebi ni dovolj za odpravo dolgoletne strukturne diskriminacije Romov in ker je zato nujno, da se zakonodaja in politike o enakosti dopolnijo tako, da se bo na posebne potrebe Romov glede polnega spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije, dosledne in nediskriminatorne uporabe zakonodaje, politik in mehanizmov za spremljanje in kaznovanje kršitev pravic Romov, pa tudi uresničevanja in dostopanja do posebnih človekovih pravic zaposlovanja, reševanja stanovanjskega vprašanja, kulture, zdravstva, sodelovanja v javnih zadevah, usposabljanja in izobraževanja ter prostega gibanja možno odzvati s strategijo na ravni Unije, |
| --- | --- |

L.

ker nediskriminacija – čeprav je nujno potrebna – sama po sebi ni dovolj za odpravo dolgoletne strukturne diskriminacije Romov in ker je zato nujno, da se zakonodaja in politike o enakosti dopolnijo tako, da se bo na posebne potrebe Romov glede polnega spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije, dosledne in nediskriminatorne uporabe zakonodaje, politik in mehanizmov za spremljanje in kaznovanje kršitev pravic Romov, pa tudi uresničevanja in dostopanja do posebnih človekovih pravic zaposlovanja, reševanja stanovanjskega vprašanja, kulture, zdravstva, sodelovanja v javnih zadevah, usposabljanja in izobraževanja ter prostega gibanja možno odzvati s strategijo na ravni Unije,

| M. | ker se je pokazalo, da blagi pristop odprte metode usklajevanja, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju držav članic in ne zajema močnih spodbud za uspešno delovanje, ne zadostuje za pospešitev vključevanja Romov, pri čemer bi lahko bila ta omejitev delno odpravljena tako, da bi mehanizme financiranja EU tesneje povezali s postopki strokovnega ocenjevanja, |
| --- | --- |

M.

ker se je pokazalo, da blagi pristop odprte metode usklajevanja, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju držav članic in ne zajema močnih spodbud za uspešno delovanje, ne zadostuje za pospešitev vključevanja Romov, pri čemer bi lahko bila ta omejitev delno odpravljena tako, da bi mehanizme financiranja EU tesneje povezali s postopki strokovnega ocenjevanja,

| N. | ker se pripadnice etničnih manjšin, zlasti Romke, soočajo s precej hujšo obliko večplastne diskriminacije kot moški iz istih etničnih skupin ali kot ženske, ki so pripadnice večinskega prebivalstva in ker je stopnja zaposlenosti Romk še nižja od stopnje zaposlenosti Romov, čeprav lahko ženske glede na njihovo mesto v družini igrajo ključno vlogo pri vključevanju marginaliziranih skupnosti v družbo, |
| --- | --- |

N.

ker se pripadnice etničnih manjšin, zlasti Romke, soočajo s precej hujšo obliko večplastne diskriminacije kot moški iz istih etničnih skupin ali kot ženske, ki so pripadnice večinskega prebivalstva in ker je stopnja zaposlenosti Romk še nižja od stopnje zaposlenosti Romov, čeprav lahko ženske glede na njihovo mesto v družini igrajo ključno vlogo pri vključevanju marginaliziranih skupnosti v družbo,

| O. | ker je treba pri oblikovanju evropske strategije o vključevanju Romov posebno pozornost nameniti mladoletnikom in otrokom, |
| --- | --- |

O.

ker je treba pri oblikovanju evropske strategije o vključevanju Romov posebno pozornost nameniti mladoletnikom in otrokom,

| P. | ker mora strategija EU o vključevanju Romov z zagotavljanjem polnega prenosa in odločnejšega izvajanja vseh povezanih direktiv in prava EU obravnavati vse oblike kršitev temeljnih pravic Romov, vključno z diskriminacijo, ločevanjem, sovražnim govorom, etničnim profiliranjem in nezakonitimi odvzemi prstnih odtisov, nezakonitimi prisilnimi izselitvami in izgoni, |
| --- | --- |

P.

ker mora strategija EU o vključevanju Romov z zagotavljanjem polnega prenosa in odločnejšega izvajanja vseh povezanih direktiv in prava EU obravnavati vse oblike kršitev temeljnih pravic Romov, vključno z diskriminacijo, ločevanjem, sovražnim govorom, etničnim profiliranjem in nezakonitimi odvzemi prstnih odtisov, nezakonitimi prisilnimi izselitvami in izgoni,

| Q. | ker sta naraščajoča stigmatizacija Romov in nestrpnost do njih v političnih govorih in med širšo javnostjo zaskrbljujoča pojava in ker sta sporna repatriacija in vračanje Romov iz več držav članic med romskim prebivalstvom zasejala strah in negotovost, kakor to velja tudi za zaskrbljujočo stopnjo rasizma in diskriminacije, |
| --- | --- |

Q.

ker sta naraščajoča stigmatizacija Romov in nestrpnost do njih v političnih govorih in med širšo javnostjo zaskrbljujoča pojava in ker sta sporna repatriacija in vračanje Romov iz več držav članic med romskim prebivalstvom zasejala strah in negotovost, kakor to velja tudi za zaskrbljujočo stopnjo rasizma in diskriminacije,

| R. | ker so možnosti Romov za pridobitev enakih pravic in dolžnosti, kot jih imajo državljani določene države članice, zelo odvisne od tega, ali imajo uradne dokumente o državljanstvu, |
| --- | --- |

R.

ker so možnosti Romov za pridobitev enakih pravic in dolžnosti, kot jih imajo državljani določene države članice, zelo odvisne od tega, ali imajo uradne dokumente o državljanstvu,

| S. | ker so dostop romskega ljudstva do kakovostnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, razširjanje in razumevanje njihove kulture, vrednot in kulturne dediščine, njihovo sodelovanje v združenjih in boljša zastopanost njihovih skupnosti bistvene sestavine celostnega pristopa k izvajanju nacionalnih in evropskih strategij za njihovo vključitev v družbo in udeležbo v njej, |
| --- | --- |

S.

ker so dostop romskega ljudstva do kakovostnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, razširjanje in razumevanje njihove kulture, vrednot in kulturne dediščine, njihovo sodelovanje v združenjih in boljša zastopanost njihovih skupnosti bistvene sestavine celostnega pristopa k izvajanju nacionalnih in evropskih strategij za njihovo vključitev v družbo in udeležbo v njej,

| T. | ker kakovost izobraževanja in usposabljanja vplivata na prihodnost vsakega posameznika tako v zasebnem kot poklicnem življenju ter na njegovo sodelovanje v družbi, zaradi česar je treba zagotoviti, da bodo pogoji dostopa do izobraževanja in usposabljanja enaki za vse, brez kakršnekoli diskriminacije; ker je vključitev kulturne raznolikosti in boja proti stereotipom v šolske programe že za najmlajše pomembno sredstvo vključevanja Romov in medsebojnega razumevanja, |
| --- | --- |

T.

ker kakovost izobraževanja in usposabljanja vplivata na prihodnost vsakega posameznika tako v zasebnem kot poklicnem življenju ter na njegovo sodelovanje v družbi, zaradi česar je treba zagotoviti, da bodo pogoji dostopa do izobraževanja in usposabljanja enaki za vse, brez kakršnekoli diskriminacije; ker je vključitev kulturne raznolikosti in boja proti stereotipom v šolske programe že za najmlajše pomembno sredstvo vključevanja Romov in medsebojnega razumevanja,

| U. | ker je Komisija 19. oktobra 2010 napovedala, da bo aprila 2011 predstavila okvir EU za nacionalne romske strategije (19), |
| --- | --- |

U.

ker je Komisija 19. oktobra 2010 napovedala, da bo aprila 2011 predstavila okvir EU za nacionalne romske strategije (19),

| 1. | poziva Komisijo, naj predlaga, in Svet, naj sprejme strategijo EU o vključevanju Romov (v nadaljevanju: strategija za Rome), ki bo kot okviren, vključujoč in večnivojski akcijski načrt na ravni EU pripravljena in izvedena na vseh političnih in upravnih ravneh ter se bo po potrebi lahko razvijala, gradila pa naj bi na temeljnih vrednotah enakosti, dostopa do pravic, nediskriminacije in enakopravnosti spolov ter temeljila na nalogah, ciljih, načelih in instrumentih, ki jih določata Pogodbi in Listina o temeljnih pravicah, kot je navedeno zgoraj, ter na ustrezni zakonodaji EU, pa tudi na deljeni pristojnosti in podpori, usklajevanju in dopolnilnih ukrepih Unije; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj predlaga, in Svet, naj sprejme strategijo EU o vključevanju Romov (v nadaljevanju: strategija za Rome), ki bo kot okviren, vključujoč in večnivojski akcijski načrt na ravni EU pripravljena in izvedena na vseh političnih in upravnih ravneh ter se bo po potrebi lahko razvijala, gradila pa naj bi na temeljnih vrednotah enakosti, dostopa do pravic, nediskriminacije in enakopravnosti spolov ter temeljila na nalogah, ciljih, načelih in instrumentih, ki jih določata Pogodbi in Listina o temeljnih pravicah, kot je navedeno zgoraj, ter na ustrezni zakonodaji EU, pa tudi na deljeni pristojnosti in podpori, usklajevanju in dopolnilnih ukrepih Unije;

| 2. | priznava, da so romske skupnosti v številnih državah članicah žrtve diskriminacije in/ali številnih predsodkov in da se je zaradi trenutne gospodarske in finančne krize in posledične izgube delovnih mest njihov položaj še poslabšal; poudarja, da so za vključevanje romskega prebivalstva odgovorne tako države članice kot institucije EU; poziva države članice, naj polno sodelujejo z EU in predstavniki romskega prebivalstva pri pripravi celostnih politik, ki bi ob uporabi vseh finančnih virov EU, ki so na voljo skladih EU, zlasti ESRR, ESS in EKSRP, spodbujale vključevanje Romov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost zahtevam za tehnično pomoč v prizadevanju za izboljšanje učinkovitosti vseh razpoložljivih instrumentov za vključitev romskih skupnosti; |
| --- | --- |

2.

priznava, da so romske skupnosti v številnih državah članicah žrtve diskriminacije in/ali številnih predsodkov in da se je zaradi trenutne gospodarske in finančne krize in posledične izgube delovnih mest njihov položaj še poslabšal; poudarja, da so za vključevanje romskega prebivalstva odgovorne tako države članice kot institucije EU; poziva države članice, naj polno sodelujejo z EU in predstavniki romskega prebivalstva pri pripravi celostnih politik, ki bi ob uporabi vseh finančnih virov EU, ki so na voljo skladih EU, zlasti ESRR, ESS in EKSRP, spodbujale vključevanje Romov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost zahtevam za tehnično pomoč v prizadevanju za izboljšanje učinkovitosti vseh razpoložljivih instrumentov za vključitev romskih skupnosti;

| 3. | opozarja, da obstajajo evropski programi in finančna sredstva, ki jih je možno uporabiti za družbeno in gospodarsko vključevanje romskega prebivalstva, vendar da je treba na vseh ravneh izboljšati komunikacijo z lokalnimi organi, civilno družbo in potencialnimi ciljnimi skupinami, da bi bilo romsko prebivalstvo obveščeno o teh programih; nadalje spodbuja, naj se obstoječa sredstva EU uporabijo za gradnjo novih ali obnovo obstoječih hiš, izboljšanje komunalne infrastrukture in lokalnih komunalnih storitev, komunikacijskih sistemov, izobraževanja, ukrepov za dostop do trga dela itd.; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da obstajajo evropski programi in finančna sredstva, ki jih je možno uporabiti za družbeno in gospodarsko vključevanje romskega prebivalstva, vendar da je treba na vseh ravneh izboljšati komunikacijo z lokalnimi organi, civilno družbo in potencialnimi ciljnimi skupinami, da bi bilo romsko prebivalstvo obveščeno o teh programih; nadalje spodbuja, naj se obstoječa sredstva EU uporabijo za gradnjo novih ali obnovo obstoječih hiš, izboljšanje komunalne infrastrukture in lokalnih komunalnih storitev, komunikacijskih sistemov, izobraževanja, ukrepov za dostop do trga dela itd.;

| 4. | poziva Komisijo, naj:






  (a) | sprejme prednostna področja strategije za Rome, predvsem pa naslednja:






  — | temeljne pravice, enakost in nediskriminacija, prosto gibanje, enakost in prosto gibanje, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj:

(a)

sprejme prednostna področja strategije za Rome, predvsem pa naslednja:

—

temeljne pravice, enakost in nediskriminacija, prosto gibanje, enakost in prosto gibanje,

| — | izobraževanje, stalno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje, |
| --- | --- |

—

izobraževanje, stalno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje,

| — | kultura, |
| --- | --- |

—

kultura,

| — | zaposlovanje, |
| --- | --- |

—

zaposlovanje,

| — | stanovanjsko vprašanje, vključno z varnim okoljem in ustrezno infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

stanovanjsko vprašanje, vključno z varnim okoljem in ustrezno infrastrukturo,

| — | zdravstveno varstvo in izboljšanje zdravstvenega položaja Romov, in |
| --- | --- |

—

zdravstveno varstvo in izboljšanje zdravstvenega položaja Romov, in

| — | udejstvovanje romske civilne družbe, tudi mladih, v političnih in državljanskih zadevah; |
| --- | --- |

—

udejstvovanje romske civilne družbe, tudi mladih, v političnih in državljanskih zadevah;

| (b) | v strategiji predstavi načrt za uvedbo zavezujočih minimalnih standardov na ravni EU v zvezi s prednostnimi področji izobraževanja, zaposlovanja, stanovanjske politike in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(b)

v strategiji predstavi načrt za uvedbo zavezujočih minimalnih standardov na ravni EU v zvezi s prednostnimi področji izobraževanja, zaposlovanja, stanovanjske politike in zdravstvenega varstva;

| (c) | opredeli cilje strategije za Rome, vezane na prednostna področja, predvsem pa naslednje:






  — | sprejetje in okrepitev učinkovite zakonodaje in ukrepov za preprečevanje diskriminacije na vseh področjih življenja, tudi večplastne diskriminacije, in zagotavljanje, varovanje in spodbujanje temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije ter pravice do prostega gibanja, med drugim z ukrepi za krepitev ozaveščenosti tako med Romi kot drugimi, da bi odpravili diskriminatorne prepreke, |
| --- | --- | --- |

(c)

opredeli cilje strategije za Rome, vezane na prednostna področja, predvsem pa naslednje:

—

sprejetje in okrepitev učinkovite zakonodaje in ukrepov za preprečevanje diskriminacije na vseh področjih življenja, tudi večplastne diskriminacije, in zagotavljanje, varovanje in spodbujanje temeljnih pravic, enakosti in nediskriminacije ter pravice do prostega gibanja, med drugim z ukrepi za krepitev ozaveščenosti tako med Romi kot drugimi, da bi odpravili diskriminatorne prepreke,

| — | boj proti nestrpnosti do Romov, predsodkom, stereotipom, rasizmu in ksenofobiji, stigmatizaciji in sovražnem govoru proti Romom, zlasti z zagotavljanjem polnega izvajanja ustrezne zakonodaje ter uvedbo primernih kazni za zločine, katerih vzrok je rasizem, |
| --- | --- |

—

boj proti nestrpnosti do Romov, predsodkom, stereotipom, rasizmu in ksenofobiji, stigmatizaciji in sovražnem govoru proti Romom, zlasti z zagotavljanjem polnega izvajanja ustrezne zakonodaje ter uvedbo primernih kazni za zločine, katerih vzrok je rasizem,

| — | zagotavljanje tega, da mediji ne bodo širili predsodkov proti romski skupnosti in da bodo promovirali pozitivno sliko različnosti, obenem pa omogočali večjo udeležbo Romov v medijih, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje tega, da mediji ne bodo širili predsodkov proti romski skupnosti in da bodo promovirali pozitivno sliko različnosti, obenem pa omogočali večjo udeležbo Romov v medijih,

| — | preprečevanje zlorab človekovih pravic in zaščita žrtev zlorab, pri čemer je treba žrtvam zagotoviti pravno pomoč in učinkovita pravna sredstva, posebno pozornost pa nameniti položaju romskih otrok in žensk, ki so pogosto žrtev dvojne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

preprečevanje zlorab človekovih pravic in zaščita žrtev zlorab, pri čemer je treba žrtvam zagotoviti pravno pomoč in učinkovita pravna sredstva, posebno pozornost pa nameniti položaju romskih otrok in žensk, ki so pogosto žrtev dvojne diskriminacije,

| — | uvedba preventivnih ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, katere žrtve so med Romi še zlasti številne, |
| --- | --- |

—

uvedba preventivnih ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, katere žrtve so med Romi še zlasti številne,

| — | usposabljanje o nediskriminatornem ravnanju za vse osebe, ki delujejo na različnih ravneh administracije, sodstva in policije, |
| --- | --- |

—

usposabljanje o nediskriminatornem ravnanju za vse osebe, ki delujejo na različnih ravneh administracije, sodstva in policije,

| — | vzpostavitev dialoga med lokalnimi oblastmi, pravosodnimi organi, policijo in romsko skupnostjo za odpravo diskriminacije v sodstvu, okrepitev zaupanja in boj proti etničnemu profiliranju, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev dialoga med lokalnimi oblastmi, pravosodnimi organi, policijo in romsko skupnostjo za odpravo diskriminacije v sodstvu, okrepitev zaupanja in boj proti etničnemu profiliranju,

| — | zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse,

| — | zagotavljanje enakega dostopa do poklicnega usposabljanja odraslih in dostop do vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje enakega dostopa do poklicnega usposabljanja odraslih in dostop do vseživljenjskega učenja,

| — | zagotavljanje enakega dostopa do storitev socialnega varstva in osnovne varstvene infrastrukture, kot sta varstvo otrok in oskrba starejših, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje enakega dostopa do storitev socialnega varstva in osnovne varstvene infrastrukture, kot sta varstvo otrok in oskrba starejših,

| — | odprava segregacije v šolah in učilnicah, in sicer z vključujočim šolskim ozračjem in zaposlovanjem romskih šolskih posrednikov, |
| --- | --- |

—

odprava segregacije v šolah in učilnicah, in sicer z vključujočim šolskim ozračjem in zaposlovanjem romskih šolskih posrednikov,

| — | nudenje enakopravnega dostopa do ustreznih priprav za večjo konkurenčnost na trgu dela, |
| --- | --- |

—

nudenje enakopravnega dostopa do ustreznih priprav za večjo konkurenčnost na trgu dela,

| — | nudenje enakega dostopa do izobraževanja v zgodnjem otroštvu, |
| --- | --- |

—

nudenje enakega dostopa do izobraževanja v zgodnjem otroštvu,

| — | zagotavljanje izobraževanja deklic, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje izobraževanja deklic,

| — | nudenje medkulturnega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

nudenje medkulturnega izobraževanja,

| — | olajšanje dialoga med družinami in šolo, zlasti s pomočjo posrednikov, |
| --- | --- |

—

olajšanje dialoga med družinami in šolo, zlasti s pomočjo posrednikov,

| — | povečanje števila romskih učiteljev, zaščito jezika in identitete romskih otrok z omogočanjem izobraževanja v njihovem jeziku, |
| --- | --- |

—

povečanje števila romskih učiteljev, zaščito jezika in identitete romskih otrok z omogočanjem izobraževanja v njihovem jeziku,

| — | uvedba ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in učnega neuspeha, |
| --- | --- |

—

uvedba ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in učnega neuspeha,

| — | uvedba ukrepov za ponovno vključitev otrok, ki so opustili šolanje, v šolski sistem, na primer z uvedbo „programov druge priložnosti“, |
| --- | --- |

—

uvedba ukrepov za ponovno vključitev otrok, ki so opustili šolanje, v šolski sistem, na primer z uvedbo „programov druge priložnosti“,

| — | nudenje enakega dostopa do srednje-, višje- in visokošolskega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

nudenje enakega dostopa do srednje-, višje- in visokošolskega izobraževanja,

| — | preprečevanje prevelike zastopanosti Romov v posebnih šolah, |
| --- | --- |

—

preprečevanje prevelike zastopanosti Romov v posebnih šolah,

| — | boj proti revščini otrok, zmanjševanje števila ločitev otrok od njihovih družin in preprečevanje njihove napotitve v rejniške družine ali posebno varstvo zaradi revščine, |
| --- | --- |

—

boj proti revščini otrok, zmanjševanje števila ločitev otrok od njihovih družin in preprečevanje njihove napotitve v rejniške družine ali posebno varstvo zaradi revščine,

| — | zagotavljanje učinkovitega dostopa do trga dela, razvoj in nudenje mikroposojil za podjetništvo in samozaposlovanje, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje učinkovitega dostopa do trga dela, razvoj in nudenje mikroposojil za podjetništvo in samozaposlovanje,

| — | zagotavljanje enakega dostopa do cenovno dostopnih in zdravih stanovanj in odprava prostorsko pogojenega ločevanja, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje enakega dostopa do cenovno dostopnih in zdravih stanovanj in odprava prostorsko pogojenega ločevanja,

| — | zagotavljanje pravice do uradno prijavljenega naslova, vključno z možnostjo, da se ga prijavi pri organizaciji civilne družbe, zagotavljanje popolnega in redno posodobljenega matičnega registra za vse romske državljane ter boj proti razlikovanju pri izdajanju upravnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravice do uradno prijavljenega naslova, vključno z možnostjo, da se ga prijavi pri organizaciji civilne družbe, zagotavljanje popolnega in redno posodobljenega matičnega registra za vse romske državljane ter boj proti razlikovanju pri izdajanju upravnih dokumentov,

| — | boj proti zdravstvenim neenakostim z nudenjem enakega dostopa od kakovostnega zdravstvenega varstva in spodbujanja zdravja, zlasti za zmanjšanje zdravstvenih neenakosti, s posebnim poudarkom na zaščiti ranljivih skupin, tudi žensk, otrok, starejših in invalidnih oseb; |
| --- | --- |

—

boj proti zdravstvenim neenakostim z nudenjem enakega dostopa od kakovostnega zdravstvenega varstva in spodbujanja zdravja, zlasti za zmanjšanje zdravstvenih neenakosti, s posebnim poudarkom na zaščiti ranljivih skupin, tudi žensk, otrok, starejših in invalidnih oseb;

| — | okrepitev romske civilne družbe, vključno s politiko krepitve zmogljivosti in krepitvijo upravnih zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi s spodbujanjem državljanskega in političnega udejstvovanja romskega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

okrepitev romske civilne družbe, vključno s politiko krepitve zmogljivosti in krepitvijo upravnih zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi s spodbujanjem državljanskega in političnega udejstvovanja romskega prebivalstva,

| — | krepitev dejavnega državljanstva z vključevanjem Romov v vse sfere javnega in političnega življenja in z okrepitvijo zastopanosti Romov v institucijah in izvoljenih organih na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, |
| --- | --- |

—

krepitev dejavnega državljanstva z vključevanjem Romov v vse sfere javnega in političnega življenja in z okrepitvijo zastopanosti Romov v institucijah in izvoljenih organih na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU,

| — | uvedba širitvene in sosedske razsežnosti v strategijo, ki bo zahtevala izboljšanje položaja Romov v državah pristopnicah in kandidatkah, pa tudi možnih državah kandidatkah ter v državah, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki; nadalje, dajanje prednosti vrednotenju napredka na tem področju v letnih poročilih o napredku in pregledih stanja v sosednjih državah EU; |
| --- | --- |

—

uvedba širitvene in sosedske razsežnosti v strategijo, ki bo zahtevala izboljšanje položaja Romov v državah pristopnicah in kandidatkah, pa tudi možnih državah kandidatkah ter v državah, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki; nadalje, dajanje prednosti vrednotenju napredka na tem področju v letnih poročilih o napredku in pregledih stanja v sosednjih državah EU;

| — | zagotavljanje spoštovanja kulture in njenega ohranjanja, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje spoštovanja kulture in njenega ohranjanja,

| — | zagotavljanje vključevanja enakosti spolov z reševanjem posebnih potreb Romk, ob njihovem sočasnem vključevanju v razvoj politik; zaustavitev prakse sklepanja zakonskih zvez med otroci; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje vključevanja enakosti spolov z reševanjem posebnih potreb Romk, ob njihovem sočasnem vključevanju v razvoj politik; zaustavitev prakse sklepanja zakonskih zvez med otroci;

| — | zaustavitev vračanja Romov v države, kjer bi lahko bili izpostavljeni mučenju ali krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju; |
| --- | --- |

—

zaustavitev vračanja Romov v države, kjer bi lahko bili izpostavljeni mučenju ali krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju;

| 5. | poudarja, da so kompleksni programi in projekti, prilagojeni posebnim potrebam romskih skupnosti, ki živijo v različnih okoliščinah, bistvenega pomena in da je v tem okviru treba Romom zagotoviti posamezniku prilagojen dostop do storitev na kraju samem; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so kompleksni programi in projekti, prilagojeni posebnim potrebam romskih skupnosti, ki živijo v različnih okoliščinah, bistvenega pomena in da je v tem okviru treba Romom zagotoviti posamezniku prilagojen dostop do storitev na kraju samem;

| 6. | opominja, da so ustrezna dohodkovna podpora, vključujoči trgi dela in dostop do kakovostnih storitev temeljni kamni strategije za dejavno vključevanje, ki je bila predstavljena v priporočilu št. 2008/867/ES; |
| --- | --- |

6.

opominja, da so ustrezna dohodkovna podpora, vključujoči trgi dela in dostop do kakovostnih storitev temeljni kamni strategije za dejavno vključevanje, ki je bila predstavljena v priporočilu št. 2008/867/ES;

| 7. | poudarja, da so socialna pomoč, dostojna stanovanja in oblačila, dostopni visokokakovostni programi zgodnjega razvoja ter nesegregirano, visokokakovostno izobraževanje v vključujočem ozračju in z voljo za vključitev staršev odločilni za zagotovitev enakih možnosti, priložnosti za popolno udeležbo v družbi in nediskriminacijo v prihodnosti; poudarja, da se je treba boriti proti pogosti odsotnosti od pouka in zgodnjemu opuščanju šolanja ter zagotoviti štipendije in finančno pomoč; poudarja, da so izobraževanje, možnosti usposabljanja in pomoč odraslim pri zaposlovanju ključnega pomena za podporo zaposlovanju Romov in nadaljevanju njihove zaposlitve, da bi preprečili razmah socialne izključenosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so socialna pomoč, dostojna stanovanja in oblačila, dostopni visokokakovostni programi zgodnjega razvoja ter nesegregirano, visokokakovostno izobraževanje v vključujočem ozračju in z voljo za vključitev staršev odločilni za zagotovitev enakih možnosti, priložnosti za popolno udeležbo v družbi in nediskriminacijo v prihodnosti; poudarja, da se je treba boriti proti pogosti odsotnosti od pouka in zgodnjemu opuščanju šolanja ter zagotoviti štipendije in finančno pomoč; poudarja, da so izobraževanje, možnosti usposabljanja in pomoč odraslim pri zaposlovanju ključnega pomena za podporo zaposlovanju Romov in nadaljevanju njihove zaposlitve, da bi preprečili razmah socialne izključenosti;

| 8. | poziva, da je treba marginalizacijo preprečevati že od zgodnjega otroštva, tako da se takoj ob rojstvu vsakega novorojenca vpiše v register prebivalstva na tak način, da bo priznana njegova nacionalnost in da bo lahko deležen vseh socialnih storitev; zlasti meni, da bi bilo treba romskim otrokom zagotoviti kakovostno zgodnje izobraževanje in da bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe za podporo njihovemu šolanju; |
| --- | --- |

8.

poziva, da je treba marginalizacijo preprečevati že od zgodnjega otroštva, tako da se takoj ob rojstvu vsakega novorojenca vpiše v register prebivalstva na tak način, da bo priznana njegova nacionalnost in da bo lahko deležen vseh socialnih storitev; zlasti meni, da bi bilo treba romskim otrokom zagotoviti kakovostno zgodnje izobraževanje in da bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe za podporo njihovemu šolanju;

| 9. | opominja na težave, s katerimi se Romi, zlasti ženske in dekleta, spopadajo zaradi hude revščine, diskriminacije in izključenosti, posledica tega pa je, da so jim visoka izobrazba, zaposlitev in socialne storitve manj dostopne; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo posebnim potrebam romskih žensk in deklet, uvedejo vidik enakosti spolov v vse politike za vključevanje Romov in poskrbijo za zaščito najbolj ranljivih podskupin; |
| --- | --- |

9.

opominja na težave, s katerimi se Romi, zlasti ženske in dekleta, spopadajo zaradi hude revščine, diskriminacije in izključenosti, posledica tega pa je, da so jim visoka izobrazba, zaposlitev in socialne storitve manj dostopne; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo posebnim potrebam romskih žensk in deklet, uvedejo vidik enakosti spolov v vse politike za vključevanje Romov in poskrbijo za zaščito najbolj ranljivih podskupin;

| 10. | poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za obveščanje državljanov o zgodovinskih in sedanjih razmerah romskega prebivalstva, pri čemer naj kot gradivo med drugim uporabijo poročila Agencije EU za temeljne pravice; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za obveščanje državljanov o zgodovinskih in sedanjih razmerah romskega prebivalstva, pri čemer naj kot gradivo med drugim uporabijo poročila Agencije EU za temeljne pravice;

| 11. | poudarja, da bi morala strategija EU za vključevanje Romov zajemati tudi ukrepe za spremljanje položaja Romov, kar zadeva spoštovanje in uveljavljanje njihovih temeljnih socialnih pravic, enakost, nediskriminacijo in prosto gibanje v EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala strategija EU za vključevanje Romov zajemati tudi ukrepe za spremljanje položaja Romov, kar zadeva spoštovanje in uveljavljanje njihovih temeljnih socialnih pravic, enakost, nediskriminacijo in prosto gibanje v EU;

| 12. | poudarja, da so dostop romskega ljudstva do kakovostnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, razširjanje in razumevanje njihove kulture, vrednot in kulturne dediščine, njihovo sodelovanje v združenjih in boljša zastopanost njihovih skupnosti osrednje sestavine celostnega pristopa k izvajanju nacionalnih in evropskih strategij za njihovo vključitev v družbo in udeležbo v njej; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so dostop romskega ljudstva do kakovostnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, razširjanje in razumevanje njihove kulture, vrednot in kulturne dediščine, njihovo sodelovanje v združenjih in boljša zastopanost njihovih skupnosti osrednje sestavine celostnega pristopa k izvajanju nacionalnih in evropskih strategij za njihovo vključitev v družbo in udeležbo v njej;

| 13. | poudarja, da kakovostna izobrazba in izobraževanje vplivata na prihodnje zasebno in poklicno življenje posameznika in da je zato je treba zagotoviti enak dostop do učinkovitih sistemov izobraževanja in usposabljanja brez vsakršne diskriminacije ali razlikovanja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da kakovostna izobrazba in izobraževanje vplivata na prihodnje zasebno in poklicno življenje posameznika in da je zato je treba zagotoviti enak dostop do učinkovitih sistemov izobraževanja in usposabljanja brez vsakršne diskriminacije ali razlikovanja;

| 14. | poudarja, kako pomembno je, da je strategija za Rome deležna podpore in da se njeno izvajanje nadzoruje na pregleden način, pri čemer prvenstvena odgovornost leži na demokratično odgovornih ministrih v Svetu, in poudarja, da strategija nikakor ne bi smela privesti do delitev znotraj Unije in ustvarjati razkola med državami članicami, temveč bi morala prispevati h krepitvi vključevanja te skupnosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembno je, da je strategija za Rome deležna podpore in da se njeno izvajanje nadzoruje na pregleden način, pri čemer prvenstvena odgovornost leži na demokratično odgovornih ministrih v Svetu, in poudarja, da strategija nikakor ne bi smela privesti do delitev znotraj Unije in ustvarjati razkola med državami članicami, temveč bi morala prispevati h krepitvi vključevanja te skupnosti;

| 15. | poudarja pomen ustrezne uporabe finančnih sredstev, ki jih posamične države članice dodelijo prednostnim sektorjem, kakor to določa strategija; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen ustrezne uporabe finančnih sredstev, ki jih posamične države članice dodelijo prednostnim sektorjem, kakor to določa strategija;

| 16. | poudarja, da je treba preveriti in meriti izvrševanje ciljev strategije, da se uvedejo merila za nagrajevanje držav članic, ki te cilje izpolnjujejo, in sankcije za tiste, ki jih ne; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba preveriti in meriti izvrševanje ciljev strategije, da se uvedejo merila za nagrajevanje držav članic, ki te cilje izpolnjujejo, in sankcije za tiste, ki jih ne;

| 17. | poziva Komisijo, naj:






  — | prevzame vodilno vlogo pri strateškem usklajevanju za doseganje napredka pri prednostnih področjih in izpolnitvi ciljev v zvezi s strategijo, in to v partnerskem sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj:

—

prevzame vodilno vlogo pri strateškem usklajevanju za doseganje napredka pri prednostnih področjih in izpolnitvi ciljev v zvezi s strategijo, in to v partnerskem sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | oblikuje projektno skupino kot stalno telo, ki bo prevzelo odgovornost za nadzor, usklajevanje, spremljanje, poročanje, ocenjevanje, pomoč pri izvajanju, vključevanje in potrebne nadaljnje ukrepe, ter tako zadovolji potrebo po neodvisnem večsektorskem telesu, ki bo nastopalo kot „zunanji organizator“ in bo lahko ocenilo in uravnotežilo različne nacionalne in sektorske interese na način, ki bo sprejemljiv za vse, |
| --- | --- |

—

oblikuje projektno skupino kot stalno telo, ki bo prevzelo odgovornost za nadzor, usklajevanje, spremljanje, poročanje, ocenjevanje, pomoč pri izvajanju, vključevanje in potrebne nadaljnje ukrepe, ter tako zadovolji potrebo po neodvisnem večsektorskem telesu, ki bo nastopalo kot „zunanji organizator“ in bo lahko ocenilo in uravnotežilo različne nacionalne in sektorske interese na način, ki bo sprejemljiv za vse,

| — | strategijo za Rome po potrebi redno pregleduje in posodablja, spremembe pa predloži Svetu in Evropskemu parlamentu v odobritev, |
| --- | --- |

—

strategijo za Rome po potrebi redno pregleduje in posodablja, spremembe pa predloži Svetu in Evropskemu parlamentu v odobritev,

| — | upošteva prednostna področja in cilje strategije za Rome pri vseh ustreznih političnih pobudah in programskem načrtovanju na ravni EU, |
| --- | --- |

—

upošteva prednostna področja in cilje strategije za Rome pri vseh ustreznih političnih pobudah in programskem načrtovanju na ravni EU,

| — | poroča o izvajanju in napredku strategije in nacionalnih akcijskih načrtov in oceni dosežke, tudi primerjave in kazalnike, Svet in Parlament pa o tem obvešča vsako leto, pri tem pa ugotavlja, da bi morali postati učinkovitost politike in njeno naknadno ocenjevanja merili za zagotavljanje dolgotrajne podpore, |
| --- | --- |

—

poroča o izvajanju in napredku strategije in nacionalnih akcijskih načrtov in oceni dosežke, tudi primerjave in kazalnike, Svet in Parlament pa o tem obvešča vsako leto, pri tem pa ugotavlja, da bi morali postati učinkovitost politike in njeno naknadno ocenjevanja merili za zagotavljanje dolgotrajne podpore,

| — | zagotovi zbiranje in izmenjavo potrebnih statističnih podatkov in zagotovi utrjevanje in širjenje dobrih praks, ki so bile razvite na lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

zagotovi zbiranje in izmenjavo potrebnih statističnih podatkov in zagotovi utrjevanje in širjenje dobrih praks, ki so bile razvite na lokalni ravni,

| — | potrjuje skladnost nacionalnih načrtov s strategijo EU, |
| --- | --- |

—

potrjuje skladnost nacionalnih načrtov s strategijo EU,

| — | spremeni zakonski okvir za navzkrižno financiranje, zmanjša birokratsko breme, poenostavi in pospeši postopke za sklade EU ter od držav članic zahteva, da uvedejo preproste in normativne postopke financiranja ter uporabijo globalna nepovratna sredstva, |
| --- | --- |

—

spremeni zakonski okvir za navzkrižno financiranje, zmanjša birokratsko breme, poenostavi in pospeši postopke za sklade EU ter od držav članic zahteva, da uvedejo preproste in normativne postopke financiranja ter uporabijo globalna nepovratna sredstva,

| — | ob upoštevanju direktiv 2000/43/ES in 2004/113/ES postopno uvede obvezna institucionalna jamstva za vključevanje nediskriminacijskih in protisegregacijskih ukrepov, spremlja te ukrepe in se bojuje proti stigmatizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv 2000/43/ES in 2004/113/ES postopno uvede obvezna institucionalna jamstva za vključevanje nediskriminacijskih in protisegregacijskih ukrepov, spremlja te ukrepe in se bojuje proti stigmatizaciji,

| — | zagotovi, da bodo prek evropske platforme za Rome na vseh ravneh in stopnjah vključene zainteresirane strani in romske skupnosti z vseh ravni, in da bo partnersko sodelovala z drugimi institucijami, državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi, mednarodnimi finančnimi ustanovami, nadnacionalnimi programskimi organi in medvladnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in medvladnimi pobudami, saj ugotavlja, da je treba izboljšati usklajevanje in sodelovanje med ustreznimi akterji na področju politike in političnih omrežij, da se izogne podvajanju in ojača medsebojno krepilne učinke ukrepov politike na terenu ter odstrani tveganje, da bi se politike prekrivale ali si nasprotovale zaradi širitve omrežij zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da bodo prek evropske platforme za Rome na vseh ravneh in stopnjah vključene zainteresirane strani in romske skupnosti z vseh ravni, in da bo partnersko sodelovala z drugimi institucijami, državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi, mednarodnimi finančnimi ustanovami, nadnacionalnimi programskimi organi in medvladnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in medvladnimi pobudami, saj ugotavlja, da je treba izboljšati usklajevanje in sodelovanje med ustreznimi akterji na področju politike in političnih omrežij, da se izogne podvajanju in ojača medsebojno krepilne učinke ukrepov politike na terenu ter odstrani tveganje, da bi se politike prekrivale ali si nasprotovale zaradi širitve omrežij zainteresiranih strani;

| 18. | opozarja, da ima Komisija še posebno odgovornost, da spodbuja strategijo EU o vključevanju Romov, vendar pa je treba to strategijo izvajati na lokalni ravni; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da ima Komisija še posebno odgovornost, da spodbuja strategijo EU o vključevanju Romov, vendar pa je treba to strategijo izvajati na lokalni ravni;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo obstoječe strategije in instrumente EU, da bi zagotovile družbeno in gospodarsko vključevanje Romov, ter naj načrtujejo in izvajajo vse ustrezne politike, pri tem pa po potrebi upoštevajo skupna temeljna načela za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo obstoječe strategije in instrumente EU, da bi zagotovile družbeno in gospodarsko vključevanje Romov, ter naj načrtujejo in izvajajo vse ustrezne politike, pri tem pa po potrebi upoštevajo skupna temeljna načela za vključevanje Romov;

| 20. | meni, da je tesnejše sodelovanje med romskimi voditelji, lokalnimi oblastmi in organi EU osrednjega pomena za opredelitev glavnih izzivov in rešitev, s katerimi se EU in države članice soočajo pri družbenem in gospodarskem vključevanju romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

20.

meni, da je tesnejše sodelovanje med romskimi voditelji, lokalnimi oblastmi in organi EU osrednjega pomena za opredelitev glavnih izzivov in rešitev, s katerimi se EU in države članice soočajo pri družbenem in gospodarskem vključevanju romskega prebivalstva;

| 21. | poziva države članice, naj organom odločanja podelijo vsa potrebna pooblastila, da se zagotovi kompleksno in razvojno usmerjeno financiranje EU v podporo dobrim lokalnim pobudam, ki so v pomoč raznovrstnim potrebam Romov; poudarja pomembnost opredeljevanja in izmenjave primerov dobre prakse za vključevanje Romov ter večje prepoznavnosti uspešnih primerov; poziva tudi k razvoju institucionalnih zmogljivosti za zagotavljanje potrebne pomoči (upravne pomoči in pomoči za projektno vodenje) na lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj organom odločanja podelijo vsa potrebna pooblastila, da se zagotovi kompleksno in razvojno usmerjeno financiranje EU v podporo dobrim lokalnim pobudam, ki so v pomoč raznovrstnim potrebam Romov; poudarja pomembnost opredeljevanja in izmenjave primerov dobre prakse za vključevanje Romov ter večje prepoznavnosti uspešnih primerov; poziva tudi k razvoju institucionalnih zmogljivosti za zagotavljanje potrebne pomoči (upravne pomoči in pomoči za projektno vodenje) na lokalni ravni;

| 22. | meni, da sta med vsem procesom potrebna usklajeno delovanje in odgovornost romskih in neromskih organizacij, lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter organov EU, ki bodo gradili na najboljši praksi in obstoječih obsežnih zbirkah znanja, ki so jih oblikovale države članice, pa tudi na izkušnjah prve faze desetletja vključevanja Romov; poudarja, da je pomembno organizirati kampanje ozaveščanja, zlasti v regijah z velikimi romskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

22.

meni, da sta med vsem procesom potrebna usklajeno delovanje in odgovornost romskih in neromskih organizacij, lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter organov EU, ki bodo gradili na najboljši praksi in obstoječih obsežnih zbirkah znanja, ki so jih oblikovale države članice, pa tudi na izkušnjah prve faze desetletja vključevanja Romov; poudarja, da je pomembno organizirati kampanje ozaveščanja, zlasti v regijah z velikimi romskimi skupnostmi;

| 23. | meni, da socialna vključenost Romov ni mogoča, ne da bi vzpostavili in okrepili zastopanost njihovih interesov, tudi v političnem odločanju, ter njihove civilne dejavnosti prek nevladnih organizacij na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

23.

meni, da socialna vključenost Romov ni mogoča, ne da bi vzpostavili in okrepili zastopanost njihovih interesov, tudi v političnem odločanju, ter njihove civilne dejavnosti prek nevladnih organizacij na nacionalni in evropski ravni;

| 24. | izrecno svetuje organom EU, naj v mehanizme posvetovanja in odločanja bolje vključijo nacionalno raven, da bo mogoče oblikovati strategijo za prihodnost, ki bo koristila vsem stranem; Komisijo in države članice tudi opozarja, da je treba politike za vključevanje Romov načrtovati, razvijati, izvajati in vrednotiti v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z romskimi in neromskimi skupinami prebivalstva, predstavniki in organizacijami civilne družbe, da bi povečali sprejetost in učinkovitost politik; |
| --- | --- |

24.

izrecno svetuje organom EU, naj v mehanizme posvetovanja in odločanja bolje vključijo nacionalno raven, da bo mogoče oblikovati strategijo za prihodnost, ki bo koristila vsem stranem; Komisijo in države članice tudi opozarja, da je treba politike za vključevanje Romov načrtovati, razvijati, izvajati in vrednotiti v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z romskimi in neromskimi skupinami prebivalstva, predstavniki in organizacijami civilne družbe, da bi povečali sprejetost in učinkovitost politik;

| 25. | poziva Komisijo, naj zbira in razširja informacije o pridobljenih izkušnjah in sprejetih ukrepih v različnih državah članicah, zlasti na področju izobraževanja in kulture; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj zbira in razširja informacije o pridobljenih izkušnjah in sprejetih ukrepih v različnih državah članicah, zlasti na področju izobraževanja in kulture;

| 26. | poziva k večji podpori za nosilce tistih projektov, ki bi bili lahko upravičeni do evropskih sredstev za vključevanje romskega prebivalstva, in sicer z vzpostavitvijo platform za obveščanje, analizo in izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

26.

poziva k večji podpori za nosilce tistih projektov, ki bi bili lahko upravičeni do evropskih sredstev za vključevanje romskega prebivalstva, in sicer z vzpostavitvijo platform za obveščanje, analizo in izmenjavo primerov dobre prakse;

| 27. | vztraja pri tem, da je del rešitve tudi v popolni zavezanosti držav članic, da nudijo dejansko pomoč organizatorjem projektov, ter da morajo države članice skupaj s Komisijo spodbujati lokalne oblasti, da izberejo projekte za vključitev romskega ljudstva; |
| --- | --- |

27.

vztraja pri tem, da je del rešitve tudi v popolni zavezanosti držav članic, da nudijo dejansko pomoč organizatorjem projektov, ter da morajo države članice skupaj s Komisijo spodbujati lokalne oblasti, da izberejo projekte za vključitev romskega ljudstva;

| 28. | poziva države članice, naj za zmanjšanje revščine razvijejo medsektorske strategije, ki bodo obravnavale pogosto občutljivo vprašanje sobivanja romske in večinske skupnosti, ki ju obe prizadevajo pomanjkanje zaposlitve, revščina in marginalizacija; poudarja pomen spodbujevalnih ukrepov, ki so učinkoviti pri spodbujanju revnih k vstopu na trg dela, namesto da bi živeli od socialne pomoči in morebitnega dela na črnem trgu; poudarja, da so programi za spodbujanje medsebojnega razumevanja in strpnosti drug do drugega izrednega pomena; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj za zmanjšanje revščine razvijejo medsektorske strategije, ki bodo obravnavale pogosto občutljivo vprašanje sobivanja romske in večinske skupnosti, ki ju obe prizadevajo pomanjkanje zaposlitve, revščina in marginalizacija; poudarja pomen spodbujevalnih ukrepov, ki so učinkoviti pri spodbujanju revnih k vstopu na trg dela, namesto da bi živeli od socialne pomoči in morebitnega dela na črnem trgu; poudarja, da so programi za spodbujanje medsebojnega razumevanja in strpnosti drug do drugega izrednega pomena;

| 29. | poziva Komisijo, naj z razvojem pilotskih projektov v državah članicah in možnih državah kandidatkah, ki jamčijo razvoj nacionalnih akcijskih načrtov v skladu s strategijo EU, v strategijo za Rome vgradi širitveno razsežnost; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj z razvojem pilotskih projektov v državah članicah in možnih državah kandidatkah, ki jamčijo razvoj nacionalnih akcijskih načrtov v skladu s strategijo EU, v strategijo za Rome vgradi širitveno razsežnost;

| 30. | poziva države članice, naj imenujejo visokega vladnega uradnika ali upravno telo, ki bo nastopalo kot nacionalna kontaktna točka za pregledno in učinkovito izvajanje strategije, ki bo imelo izvršilna pooblastila ter bo odgovorno za izvajanje, usklajevanje, spremljanje, vključevanje in krepitev strategije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, z zagotavljanjem, da bo birokracije čim manj ter z učinkovitim upravljanjem in nadzorom sredstev in preglednostjo poročanja; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj imenujejo visokega vladnega uradnika ali upravno telo, ki bo nastopalo kot nacionalna kontaktna točka za pregledno in učinkovito izvajanje strategije, ki bo imelo izvršilna pooblastila ter bo odgovorno za izvajanje, usklajevanje, spremljanje, vključevanje in krepitev strategije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, z zagotavljanjem, da bo birokracije čim manj ter z učinkovitim upravljanjem in nadzorom sredstev in preglednostjo poročanja;

| 31. | poziva nacionalna ministrstva za izobraževanje in Komisijo, naj uvedejo inovativne in prilagodljive štipendije za nadarjene ter povečajo podporo za obstoječe štipendije in programe; |
| --- | --- |

31.

poziva nacionalna ministrstva za izobraževanje in Komisijo, naj uvedejo inovativne in prilagodljive štipendije za nadarjene ter povečajo podporo za obstoječe štipendije in programe;

| 32. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta obsežnejša in natančnejša dopolnila laekenskih kazalnikov za merjenje socialne in ozemeljske izključenosti ter oceno napredka; poudarja, da je treba horizontalne razdelitve laekenskih kazalnikov razširiti tudi na najmanjše statistično-upravne enote (LAU 1 in LAU 2); poudarja, da bi lahko laekenske kazalnike pridali prihodnjim kazalnikom kohezijske politike, zlasti glede socialne razsežnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta obsežnejša in natančnejša dopolnila laekenskih kazalnikov za merjenje socialne in ozemeljske izključenosti ter oceno napredka; poudarja, da je treba horizontalne razdelitve laekenskih kazalnikov razširiti tudi na najmanjše statistično-upravne enote (LAU 1 in LAU 2); poudarja, da bi lahko laekenske kazalnike pridali prihodnjim kazalnikom kohezijske politike, zlasti glede socialne razsežnosti;

| 33. | poziva Komisijo, naj dopolni kazalnike s sistemom ciljev in primerjav za resnično politično zavezanost napredku; nadalje poudarja, da je nujno napredovati pri zbiranju podatkov za merjenje napredka pri doseganju ciljev/primerjav/kazalnikov ter razviti politike, ki temeljijo na dokazih in izboljšati učinkovitost in ocenjevanje; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj dopolni kazalnike s sistemom ciljev in primerjav za resnično politično zavezanost napredku; nadalje poudarja, da je nujno napredovati pri zbiranju podatkov za merjenje napredka pri doseganju ciljev/primerjav/kazalnikov ter razviti politike, ki temeljijo na dokazih in izboljšati učinkovitost in ocenjevanje;

| 34. | poziva, da je treba nujno oblikovati primerjave, kazalnike ter mehanizme za neodvisno spremljanje in ocenjevanje učinka – s pomočjo primerov najboljše prakse, da bi ocenili učinkovitost in oprijemljive rezultate teh programov in ne le preverjali, ali projekti, ki prejemajo nepovratna sredstva, izpolnjujejo postopkovne formalnosti, ter poziva k učinkovitemu spremljanju uporabe finančnih sredstev, da bo denar dejansko porabljen za izboljšanje življenjskih razmer, zdravstvenega varstva, izobraževanja in zaposlovanja Romov; |
| --- | --- |

34.

poziva, da je treba nujno oblikovati primerjave, kazalnike ter mehanizme za neodvisno spremljanje in ocenjevanje učinka – s pomočjo primerov najboljše prakse, da bi ocenili učinkovitost in oprijemljive rezultate teh programov in ne le preverjali, ali projekti, ki prejemajo nepovratna sredstva, izpolnjujejo postopkovne formalnosti, ter poziva k učinkovitemu spremljanju uporabe finančnih sredstev, da bo denar dejansko porabljen za izboljšanje življenjskih razmer, zdravstvenega varstva, izobraževanja in zaposlovanja Romov;

| 35. | meni, da je strukturirano sodelovanje držav članic po obstoječi odprti metodi usklajevanja na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja bistvenega pomena za pospešitev popolne vključitve Romov, in poziva Komisijo, naj organizira izmenjavo dobre prakse in izkušenj med državami članicami in vsemi stranmi, ki jih zadevajo romska vprašanja; |
| --- | --- |

35.

meni, da je strukturirano sodelovanje držav članic po obstoječi odprti metodi usklajevanja na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja bistvenega pomena za pospešitev popolne vključitve Romov, in poziva Komisijo, naj organizira izmenjavo dobre prakse in izkušenj med državami članicami in vsemi stranmi, ki jih zadevajo romska vprašanja;

| 36. | v želji, da bi sredstva, katerih točni cilji so že opredeljeni in navedeni, dejansko dosegla Rome v stiski in pripomogla k trajnemu napredku v njihovem življenju, poziva resnični zavezanosti Komisije in držav članic k izvajanju bolj ciljno in razvojno usmerjenih, kompleksnih, prožnih in trajnih programov, ki bodo dolgotrajnejši in bolj ozemeljsko ustrezni ter bodo namenjeni najbolj prikrajšanim mikroregijam ter upoštevali njihove zemljepisne, družbeno-gospodarske in kulturne razmere, obenem pa posredovali tudi glede revščine v predmestjih, na podeželju in v segregiranih romskih soseskah ter bodo posebej namenjeni izboljšanju njihovih neustreznih bivališč (ki so na primer brez pitne vode, ogrevanja, elektrike in sanitarij) in bodo zagotavljali nadaljnjo pomoč družinam pri vzdrževanju izboljšanih bivalnih razmer; poziva Komisijo, naj spremlja izide projektov po tem, ko se bo izteklo njihovo financiranje; |
| --- | --- |

36.

v želji, da bi sredstva, katerih točni cilji so že opredeljeni in navedeni, dejansko dosegla Rome v stiski in pripomogla k trajnemu napredku v njihovem življenju, poziva resnični zavezanosti Komisije in držav članic k izvajanju bolj ciljno in razvojno usmerjenih, kompleksnih, prožnih in trajnih programov, ki bodo dolgotrajnejši in bolj ozemeljsko ustrezni ter bodo namenjeni najbolj prikrajšanim mikroregijam ter upoštevali njihove zemljepisne, družbeno-gospodarske in kulturne razmere, obenem pa posredovali tudi glede revščine v predmestjih, na podeželju in v segregiranih romskih soseskah ter bodo posebej namenjeni izboljšanju njihovih neustreznih bivališč (ki so na primer brez pitne vode, ogrevanja, elektrike in sanitarij) in bodo zagotavljali nadaljnjo pomoč družinam pri vzdrževanju izboljšanih bivalnih razmer; poziva Komisijo, naj spremlja izide projektov po tem, ko se bo izteklo njihovo financiranje;

| 37. | poziva države članice, naj izboljšajo gospodarske priložnosti za Rome, med drugim s promocijo mikroposojil med podjetniki; poziva države članice, naj gradijo na izkušnjah iz uspešnih projektov, na primer za preobrazbo neprijavljenih podjetij v zakonite gospodarske dejavnosti s pomočjo strokovnjakov; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj izboljšajo gospodarske priložnosti za Rome, med drugim s promocijo mikroposojil med podjetniki; poziva države članice, naj gradijo na izkušnjah iz uspešnih projektov, na primer za preobrazbo neprijavljenih podjetij v zakonite gospodarske dejavnosti s pomočjo strokovnjakov;

| 38. | poziva države članice in Komisijo, naj začrtajo jasne politike za vključevanje Romov na trg dela ter pripravijo in sprejmejo ukrepe za boj proti negativnim posledicam predolge odvisnosti od sistema socialnega varstva; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice in Komisijo, naj začrtajo jasne politike za vključevanje Romov na trg dela ter pripravijo in sprejmejo ukrepe za boj proti negativnim posledicam predolge odvisnosti od sistema socialnega varstva;

| 39. | priznava, da večina Romov dela na črno, in glede na to, da je treba zagotoviti vzdržnost sistemov socialnega varstva, poziva države članice, naj se v sodelovanju s socialnimi partnerji učinkovito spopadejo s tem pojavom; |
| --- | --- |

39.

priznava, da večina Romov dela na črno, in glede na to, da je treba zagotoviti vzdržnost sistemov socialnega varstva, poziva države članice, naj se v sodelovanju s socialnimi partnerji učinkovito spopadejo s tem pojavom;

| 40. | poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo k izvajanju ukrepov za vključevanje romskega prebivalstva, kar zadeva njegovo zaposljivost, pritegnile javne akterje, kot so mala, srednja in mikropodjetja; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo k izvajanju ukrepov za vključevanje romskega prebivalstva, kar zadeva njegovo zaposljivost, pritegnile javne akterje, kot so mala, srednja in mikropodjetja;

| 41. | opozarja na pomembno vlogo, ki bi jo lahko imela mala, srednja in mikropodjetja pri vključevanju Romov, in priporoča uvedbo ukrepov za nagrajevanje tistih, ki prispevajo k uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

41.

opozarja na pomembno vlogo, ki bi jo lahko imela mala, srednja in mikropodjetja pri vključevanju Romov, in priporoča uvedbo ukrepov za nagrajevanje tistih, ki prispevajo k uresničevanju tega cilja;

| 42. | meni, da se Romom lahko zagotovi boljša prihodnost, zlasti za njihov dostop do trga dela, in sicer z večjim vlaganjem držav članic v izobraževanje in usposabljanje s posebnim poudarkom na novih tehnologijah in internetu, vključevanjem ukrepov, ki so jih sprejele mednarodna znanstvena skupnost ter ustanove in nevladne organizacije, ki delujejo na področju izobraževanja in socialnega vključevanja na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

42.

meni, da se Romom lahko zagotovi boljša prihodnost, zlasti za njihov dostop do trga dela, in sicer z večjim vlaganjem držav članic v izobraževanje in usposabljanje s posebnim poudarkom na novih tehnologijah in internetu, vključevanjem ukrepov, ki so jih sprejele mednarodna znanstvena skupnost ter ustanove in nevladne organizacije, ki delujejo na področju izobraževanja in socialnega vključevanja na regionalni in lokalni ravni;

| 43. | poziva Komisijo, naj pripravi evropski krizni zemljevid, ki bo opredelil, izmeril in prikazal mikroregije v Uniji, kjer revščina in socialna izključenost prebivalce najbolj prizadevata, izdelan pa bo vsaj na osnovi naslednjih atributov:






  — | dostopnost delovnih mest, |
| --- | --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj pripravi evropski krizni zemljevid, ki bo opredelil, izmeril in prikazal mikroregije v Uniji, kjer revščina in socialna izključenost prebivalce najbolj prizadevata, izdelan pa bo vsaj na osnovi naslednjih atributov:

—

dostopnost delovnih mest,

| — | oddaljenost od mestnih središč ali prevelika koncentracija v bližini mestnih središč, ki je problematična, |
| --- | --- |

—

oddaljenost od mestnih središč ali prevelika koncentracija v bližini mestnih središč, ki je problematična,

| — | visoka stopnja brezposelnosti, |
| --- | --- |

—

visoka stopnja brezposelnosti,

| — | neustrezne javne storitve, |
| --- | --- |

—

neustrezne javne storitve,

| — | neprimerni okoljski pogoji, |
| --- | --- |

—

neprimerni okoljski pogoji,

| — | pomanjkanje podjetij v bližini, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje podjetij v bližini,

| — | pomanjkanje ustrezne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje ustrezne infrastrukture,

| — | nizki dohodki, |
| --- | --- |

—

nizki dohodki,

| — | nizka stopnja izobrazbe, |
| --- | --- |

—

nizka stopnja izobrazbe,

| — | nizko kvalificirani človeški viri, |
| --- | --- |

—

nizko kvalificirani človeški viri,

| — | slaba/draga prometna infrastruktura, |
| --- | --- |

—

slaba/draga prometna infrastruktura,

| — | socialna trenja, |
| --- | --- |

—

socialna trenja,

| — | zmogljivost lokalne javne uprave, da upravlja revščino, |
| --- | --- |

—

zmogljivost lokalne javne uprave, da upravlja revščino,

| — | resne kršitve človekovih pravic, razlikovanje, prisilne izselitve, izgon, rasizem, načrtno nadlegovanje romskega prebivalstva, ki ga izvajajo lokalne ali regionalne oblasti ali tretje osebe; |
| --- | --- |

—

resne kršitve človekovih pravic, razlikovanje, prisilne izselitve, izgon, rasizem, načrtno nadlegovanje romskega prebivalstva, ki ga izvajajo lokalne ali regionalne oblasti ali tretje osebe;

| 44. | se zavzema za večjo udeležbo držav članic pri pridobivanju podatkov o socialno-ekonomskem položaju Romov (zlasti glede izobraževanja, zdravja, stanovanjskih razmer in zaposlenosti) ter poziva mednarodne organizacije (na primer Mednarodno organizacijo dela in OECD), naj te teme vključijo v svoje splošne raziskave in tako pripomorejo k oblikovanju specifičnih ciljev, ki bi med drugim zadevali delež romskega prebivalstva, ki konča srednješolsko in višje izobraževanje, je zaposlen v javni upravi ali je zastopan v različnih sektorjih družbenega in političnega življenja, Evropsko komisijo pa poziva, naj s pomočjo teh podatkov pomaga opredeliti jasno in uresničljivo strategijo za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

44.

se zavzema za večjo udeležbo držav članic pri pridobivanju podatkov o socialno-ekonomskem položaju Romov (zlasti glede izobraževanja, zdravja, stanovanjskih razmer in zaposlenosti) ter poziva mednarodne organizacije (na primer Mednarodno organizacijo dela in OECD), naj te teme vključijo v svoje splošne raziskave in tako pripomorejo k oblikovanju specifičnih ciljev, ki bi med drugim zadevali delež romskega prebivalstva, ki konča srednješolsko in višje izobraževanje, je zaposlen v javni upravi ali je zastopan v različnih sektorjih družbenega in političnega življenja, Evropsko komisijo pa poziva, naj s pomočjo teh podatkov pomaga opredeliti jasno in uresničljivo strategijo za vključevanje Romov;

| 45. | poziva Komisijo, naj posledično tem mikroregijam zagotovi posebno podporo, vključno s finančno pomočjo in neposrednim razvojem pilotskih projektov, v katerih bodo sodelovali mediatorji v skladu s programom Sveta Evrope, ter določene nadaljnje ukrepe v razvoju izvajanja strategije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj posledično tem mikroregijam zagotovi posebno podporo, vključno s finančno pomočjo in neposrednim razvojem pilotskih projektov, v katerih bodo sodelovali mediatorji v skladu s programom Sveta Evrope, ter določene nadaljnje ukrepe v razvoju izvajanja strategije;

| 46. | poziva Komisijo, naj v strategiji države članice, ustrezne mednarodne in evropske institucije, nevladne organizacije, romske skupnosti in druge zainteresirane strani spodbuja, da pri vsaki omembi te manjšine uporabijo izraz Romi ali Romi in Sinti; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj v strategiji države članice, ustrezne mednarodne in evropske institucije, nevladne organizacije, romske skupnosti in druge zainteresirane strani spodbuja, da pri vsaki omembi te manjšine uporabijo izraz Romi ali Romi in Sinti;

| 47. | poziva Komisijo in Svet, naj izrecno dodelita namenska sredstva znotraj kohezijske politike v okviru prihodnjega večletnega finančnega načrta v podporo strategiji in v ta namen za strategijo oblikujeta posebno rezervo za uspešne projekte; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in Svet, naj izrecno dodelita namenska sredstva znotraj kohezijske politike v okviru prihodnjega večletnega finančnega načrta v podporo strategiji in v ta namen za strategijo oblikujeta posebno rezervo za uspešne projekte;

| 48. | meni, da je sedanja poraba evropskih sredstev premajhna; zato poziva Komisijo, naj preuči razloge za tako stanje in izdela učinkovitejši pristop za spremljanje porabe finančnih sredstev EU, zlasti tistih, ki so posebej namenjena odrinjenim skupinam; predvsem pa nujno poziva k zbiranju podatkov o učinkovitosti sredstev EU, ob ustreznem upoštevanju direktiv o varstvu podatkov, da bi lahko razvili politike, ki temeljijo na dejstvih; |
| --- | --- |

48.

meni, da je sedanja poraba evropskih sredstev premajhna; zato poziva Komisijo, naj preuči razloge za tako stanje in izdela učinkovitejši pristop za spremljanje porabe finančnih sredstev EU, zlasti tistih, ki so posebej namenjena odrinjenim skupinam; predvsem pa nujno poziva k zbiranju podatkov o učinkovitosti sredstev EU, ob ustreznem upoštevanju direktiv o varstvu podatkov, da bi lahko razvili politike, ki temeljijo na dejstvih;

| 49. | poudarja, da na socialno izključenost Romov zelo močno vplivata prostorska razsežnost revščine in marginalizacije, in da je je največ v slabo razvitih mikroregijah, kjer hudo primanjkuje potrebnih finančnih virov za prispevek, ki se od regij zahteva za pridobitev sredstev Skupnosti, do katerih so sicer upravičene, in ker na teh območjih zelo pogosto ni upravnih zmogljivosti in človeških virov za učinkovito uporabo dodeljenih sredstev; poudarja, da je treba v te mikroregije, ki so pogosto obrobna območja znotraj posameznih regij, usmeriti posebna prizadevanja in da je treba bistveno poenostavitvi birokratske postopke, da bi zanje iz kohezijske politike dodelili kar največ možnih sredstev; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da na socialno izključenost Romov zelo močno vplivata prostorska razsežnost revščine in marginalizacije, in da je je največ v slabo razvitih mikroregijah, kjer hudo primanjkuje potrebnih finančnih virov za prispevek, ki se od regij zahteva za pridobitev sredstev Skupnosti, do katerih so sicer upravičene, in ker na teh območjih zelo pogosto ni upravnih zmogljivosti in človeških virov za učinkovito uporabo dodeljenih sredstev; poudarja, da je treba v te mikroregije, ki so pogosto obrobna območja znotraj posameznih regij, usmeriti posebna prizadevanja in da je treba bistveno poenostavitvi birokratske postopke, da bi zanje iz kohezijske politike dodelili kar največ možnih sredstev;

| 50. | meni, da so potrebni tudi novi predpisi glede dodeljevanja sredstev iz strukturnih skladov, da bi določili pogojevanje v zvezi z odpravo segregacije in Romom zagotovili enak dostop do javnih storitev; meni, da bi kazalo načrte za enake možnosti in odpravo segregacije oblikovati tudi na lokalni ravni, na podlagi merljivih kazalnikov in konkretnih ukrepov; |
| --- | --- |

50.

meni, da so potrebni tudi novi predpisi glede dodeljevanja sredstev iz strukturnih skladov, da bi določili pogojevanje v zvezi z odpravo segregacije in Romom zagotovili enak dostop do javnih storitev; meni, da bi kazalo načrte za enake možnosti in odpravo segregacije oblikovati tudi na lokalni ravni, na podlagi merljivih kazalnikov in konkretnih ukrepov;

| 51. | poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezne instrumente za usmerjanje držav članic k zagotovitvi dopolnjevanja med Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, države članice pa poziva, naj za vključevanje Romov uporabijo tudi druge programe, na primer Progress, program vseživljenjskega učenja, kulturni program (2007–2013) in program s področja zdravja (2008–2013); |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj vzpostavi ustrezne instrumente za usmerjanje držav članic k zagotovitvi dopolnjevanja med Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, države članice pa poziva, naj za vključevanje Romov uporabijo tudi druge programe, na primer Progress, program vseživljenjskega učenja, kulturni program (2007–2013) in program s področja zdravja (2008–2013);

| 52. | poziva k delegiranju razvojnih organov EU pod spremljanjem in nadzorom projektne skupine za Rome, da bi:






  — | zagotovili razvojno usmerjeno financiranje EU v podporo dobrim lokalnim pobudam, |
| --- | --- | --- |

52.

poziva k delegiranju razvojnih organov EU pod spremljanjem in nadzorom projektne skupine za Rome, da bi:

—

zagotovili razvojno usmerjeno financiranje EU v podporo dobrim lokalnim pobudam,

| — | pravočasno ugotovili in poročali o nepravilni uporabi sredstev, |
| --- | --- |

—

pravočasno ugotovili in poročali o nepravilni uporabi sredstev,

| — | redno preverjali skladnost in učinkovitost uporabe finančnih sredstev glede pričakovanih rezultatov, vključno z namenom za katerega so sredstva dodeljena v skladu s strategijo, |
| --- | --- |

—

redno preverjali skladnost in učinkovitost uporabe finančnih sredstev glede pričakovanih rezultatov, vključno z namenom za katerega so sredstva dodeljena v skladu s strategijo,

| — | delovali kot svetovalci pri koriščenju kompleksnega znanja, pridobljenega po vsej EU, razvijali kazalnike, ocene učinkov itd., ter |
| --- | --- |

—

delovali kot svetovalci pri koriščenju kompleksnega znanja, pridobljenega po vsej EU, razvijali kazalnike, ocene učinkov itd., ter

| — | zagotavljali ciljno usmerjeno podporo lokalnim pobudam, projektom in kompleksnim programom, ki najbolje izpolnjujejo cilje strategije in ustvarjali učinkovite rešitve za dejanske težave romskih skupnosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljali ciljno usmerjeno podporo lokalnim pobudam, projektom in kompleksnim programom, ki najbolje izpolnjujejo cilje strategije in ustvarjali učinkovite rešitve za dejanske težave romskih skupnosti;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo participativno ocenjevanje spremljanja, v katerem bodo sodelovale romske skupnosti, in pomagajo razviti zmogljivosti zainteresiranih strani na eni strani in zunanje strokovno znanje za zagotavljanje realne in objektivne slike skupnega uspeha ali neuspeha različnih ukrepov in instrumentov na drugi; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje seznam projektov po letu 2000, ki koristijo romskemu prebivalstvu in obenem nakaže dosežene rezultate; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo participativno ocenjevanje spremljanja, v katerem bodo sodelovale romske skupnosti, in pomagajo razviti zmogljivosti zainteresiranih strani na eni strani in zunanje strokovno znanje za zagotavljanje realne in objektivne slike skupnega uspeha ali neuspeha različnih ukrepov in instrumentov na drugi; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje seznam projektov po letu 2000, ki koristijo romskemu prebivalstvu in obenem nakaže dosežene rezultate;

| 54. | poziva države članice, naj v okviru strukturnih skladov EU izvajajo horizontalno prednostno nalogo „obrobne skupnosti“ in sodelujejo v mreži EU-Romi za dobro izvajanje strukturnih skladov za socialno vključevanje Romov; poudarja, da je treba znatno izboljšati sedanje ukrepe, spremljanje in mehanizme ocenjevanja; poudarja tudi, da morajo agencije in organizacije, ki izvajajo projekte, ki so sofinancirani iz strukturnih skladov in so neposredno namenjeni Romom ali jim koristijo posredno, odgovarjati za svoje ukrepe in jih izvajati na pregleden način; poziva tudi k redni analizi stroškov in koristi deleža sredstev, namenjenih dejanskim programom in porabljenih na njih, ter tekočih stroškov; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj v okviru strukturnih skladov EU izvajajo horizontalno prednostno nalogo „obrobne skupnosti“ in sodelujejo v mreži EU-Romi za dobro izvajanje strukturnih skladov za socialno vključevanje Romov; poudarja, da je treba znatno izboljšati sedanje ukrepe, spremljanje in mehanizme ocenjevanja; poudarja tudi, da morajo agencije in organizacije, ki izvajajo projekte, ki so sofinancirani iz strukturnih skladov in so neposredno namenjeni Romom ali jim koristijo posredno, odgovarjati za svoje ukrepe in jih izvajati na pregleden način; poziva tudi k redni analizi stroškov in koristi deleža sredstev, namenjenih dejanskim programom in porabljenih na njih, ter tekočih stroškov;

| 55. | poziva Komisijo in Svet naj razširita področje uporabe sredstev EU tako, da bo do sredstev poleg razvoja upravičeno tudi nudenje kakovostnih javnih storitev; poudarja tudi, da bi bilo treba sofinanciranje revidirati in morda razločevati, da bi bolje odražalo raznolikost ukrepov in upravičencev, kar bi lahko pomenilo, da bi projekti, namenjeni Romom, prejeli manjši delež iz sofinanciranja države in večji delež od EU; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in Svet naj razširita področje uporabe sredstev EU tako, da bo do sredstev poleg razvoja upravičeno tudi nudenje kakovostnih javnih storitev; poudarja tudi, da bi bilo treba sofinanciranje revidirati in morda razločevati, da bi bolje odražalo raznolikost ukrepov in upravičencev, kar bi lahko pomenilo, da bi projekti, namenjeni Romom, prejeli manjši delež iz sofinanciranja države in večji delež od EU;

| 56. | poudarja, da je treba znatno izboljšati usklajevanje sorodnih politik EU, da se spodbudi sinergije in dopolnjevanje med njimi; bistveno je treba poenostavitvi birokratska in izvedbena pravila, odstraniti vse zapreke med različnimi skladi, da se omogoči čim boljše dodeljevanje sredstev vsem instrumentom; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba znatno izboljšati usklajevanje sorodnih politik EU, da se spodbudi sinergije in dopolnjevanje med njimi; bistveno je treba poenostavitvi birokratska in izvedbena pravila, odstraniti vse zapreke med različnimi skladi, da se omogoči čim boljše dodeljevanje sredstev vsem instrumentom;

| 57. | poudarja, da morajo strukturni skladi združevati nacionalni in lokalni pristop z delovanjem prek programov, ki potekajo sočasno z nacionalno strategijo in zagotavljajo lokalni odziv na določene potrebe; poudarja tudi potrebo po vzpostavitvi sinergij med izvajanjem strukturnih skladov in vladnih strategij za Rome, pa tudi med organi upravljanja evropskega socialnega sklada in specializiranimi oddelki za Rome ali strukturami za usklajevanje dela na romskih vprašanjih; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da morajo strukturni skladi združevati nacionalni in lokalni pristop z delovanjem prek programov, ki potekajo sočasno z nacionalno strategijo in zagotavljajo lokalni odziv na določene potrebe; poudarja tudi potrebo po vzpostavitvi sinergij med izvajanjem strukturnih skladov in vladnih strategij za Rome, pa tudi med organi upravljanja evropskega socialnega sklada in specializiranimi oddelki za Rome ali strukturami za usklajevanje dela na romskih vprašanjih;

| 58. | poziva Komisijo in Svet, naj s poenostavitvijo postopka prijave in pravil izboljšata dostopnost sredstev EU lokalnim oblastem in nevladnim organizacijam, ki delujejo na vključevanju Romov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in Svet, naj s poenostavitvijo postopka prijave in pravil izboljšata dostopnost sredstev EU lokalnim oblastem in nevladnim organizacijam, ki delujejo na vključevanju Romov;

| 59. | poziva Komisijo, naj uvede v strategijo mehanizem, ki spodbuja zaposlovanje Romov v javni upravi na ravni EU in nacionalni ravni, države članice pa poziva, naj v javni upravi zaposlujejo romsko osebje, zlasti v institucijah, ki sodelujejo pri načrtovanju in izvajanju programov za vključevanje Romov, ki so financirani iz sredstev EU in nacionalnih sredstev; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj uvede v strategijo mehanizem, ki spodbuja zaposlovanje Romov v javni upravi na ravni EU in nacionalni ravni, države članice pa poziva, naj v javni upravi zaposlujejo romsko osebje, zlasti v institucijah, ki sodelujejo pri načrtovanju in izvajanju programov za vključevanje Romov, ki so financirani iz sredstev EU in nacionalnih sredstev;

| 60. | poudarja, da je pomembno, da države članice podpišejo in ratificirajo evropsko konvencijo o državljanstvu, ki jasno določa, da notranje pravo držav članic o državljanstvu ne sme vsebovati določb, ki razlikujejo na podlagi spola, verske pripadnosti, nacionalnega ali etičnega izvora; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je pomembno, da države članice podpišejo in ratificirajo evropsko konvencijo o državljanstvu, ki jasno določa, da notranje pravo držav članic o državljanstvu ne sme vsebovati določb, ki razlikujejo na podlagi spola, verske pripadnosti, nacionalnega ali etičnega izvora;

| 61. | v zvezi s tem poudarja, da je treba še naprej izvajati programe EU, kot sta Progress za boj proti diskriminaciji in JASMINE za naložbe v krepitev zmogljivosti, in poziva, da se ti programi še naprej razvijajo tudi po letu 2013; |
| --- | --- |

61.

v zvezi s tem poudarja, da je treba še naprej izvajati programe EU, kot sta Progress za boj proti diskriminaciji in JASMINE za naložbe v krepitev zmogljivosti, in poziva, da se ti programi še naprej razvijajo tudi po letu 2013;

| 62. | pozdravlja priložnost, ki jo prinašajo določbe Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010, ki predvidevajo dodelitev do 3 % sredstev ESRR določenim programom oziroma 2 % skupnega dodeljenega proračuna za obnovo stavb v korist marginaliziranih skupnosti; obžaluje, da zaenkrat še ni prišlo do spremembe operacijskih načrtov, s katerimi bi se med prednostne naloge uvrstila stanovanja za romsko prebivalstvo; poziva države članice, naj to novo priložnost v okviru strukturnih skladov hitro in v celoti izkoristijo, da bodo povečale verjetnost učinkovitega družbenega vključevanja; poziva Komisijo, naj ob tej uredbi pripravi poseben akcijski načrt za pospešeno uporabo sredstev, ter priporoča pripravo poročila Komisije o njihovi uporabi; nadalje poziva države članice, naj učinkovito izkoristijo možnost sodelovanja med ESRR, ESS in EKSRP pri razvoju programov financiranja vključevanja Romov; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja priložnost, ki jo prinašajo določbe Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010, ki predvidevajo dodelitev do 3 % sredstev ESRR določenim programom oziroma 2 % skupnega dodeljenega proračuna za obnovo stavb v korist marginaliziranih skupnosti; obžaluje, da zaenkrat še ni prišlo do spremembe operacijskih načrtov, s katerimi bi se med prednostne naloge uvrstila stanovanja za romsko prebivalstvo; poziva države članice, naj to novo priložnost v okviru strukturnih skladov hitro in v celoti izkoristijo, da bodo povečale verjetnost učinkovitega družbenega vključevanja; poziva Komisijo, naj ob tej uredbi pripravi poseben akcijski načrt za pospešeno uporabo sredstev, ter priporoča pripravo poročila Komisije o njihovi uporabi; nadalje poziva države članice, naj učinkovito izkoristijo možnost sodelovanja med ESRR, ESS in EKSRP pri razvoju programov financiranja vključevanja Romov;

| 63. | se zaveda, da so romske skupnosti izredno heterogene skupine, kar pomeni, da ena sama strategija ni možna; zato priporoča, da lokalne in regionalne oblasti držav članic predlagajo učinkovite politike vključevanja, ki bi se morale razlikovati glede na različna ozadja (geografsko, gospodarsko, družbeno, kulturno); priporoča, da Komisija uporabi izkušnje, ki so jih pridobile oblasti, ki so dejavno prispevale k vključevanju romskih skupnosti, in spodbuja uporabo najboljših praks in receptov za uspeh, da se doseže njihova družbena vključitev; |
| --- | --- |

63.

se zaveda, da so romske skupnosti izredno heterogene skupine, kar pomeni, da ena sama strategija ni možna; zato priporoča, da lokalne in regionalne oblasti držav članic predlagajo učinkovite politike vključevanja, ki bi se morale razlikovati glede na različna ozadja (geografsko, gospodarsko, družbeno, kulturno); priporoča, da Komisija uporabi izkušnje, ki so jih pridobile oblasti, ki so dejavno prispevale k vključevanju romskih skupnosti, in spodbuja uporabo najboljših praks in receptov za uspeh, da se doseže njihova družbena vključitev;

| 64. | ponovno poudarja, da je bistveni pogoj uspešne vključitve skupno prizadevanje tako večinske družbe kot tudi romske skupnosti; zato poziva države članice, naj izboljšajo bivalne in zaposlitvene razmere romskega ljudstva, in priporoča, naj države članice ter regionalne in lokalne javne oblasti v skladu z uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj vključijo dodeljevanje novih bivališč marginaliziranim skupnostim v širši in bolj zapleten politični okvir vzajemne in dvostranske družbene obveznosti, kot je izgradnja skupnosti, ki bi vključevala sodelovanje Romov pri izgradnji novih objektov in skupna prizadevanja za večjo prisotnost otrok pri pouku ter za bistveno zmanjšanje brezposelnosti; države članice lahko torej bistveno prispevajo k iskanju konkretne rešitve za bivalne potrebe marginaliziranih skupin, ki živijo v slabih stanovanjskih pogojih; poziva države članice, naj izkoristijo mrežo EU-Romi, da se spodbudi izmenjava primerov najboljših praks; |
| --- | --- |

64.

ponovno poudarja, da je bistveni pogoj uspešne vključitve skupno prizadevanje tako večinske družbe kot tudi romske skupnosti; zato poziva države članice, naj izboljšajo bivalne in zaposlitvene razmere romskega ljudstva, in priporoča, naj države članice ter regionalne in lokalne javne oblasti v skladu z uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj vključijo dodeljevanje novih bivališč marginaliziranim skupnostim v širši in bolj zapleten politični okvir vzajemne in dvostranske družbene obveznosti, kot je izgradnja skupnosti, ki bi vključevala sodelovanje Romov pri izgradnji novih objektov in skupna prizadevanja za večjo prisotnost otrok pri pouku ter za bistveno zmanjšanje brezposelnosti; države članice lahko torej bistveno prispevajo k iskanju konkretne rešitve za bivalne potrebe marginaliziranih skupin, ki živijo v slabih stanovanjskih pogojih; poziva države članice, naj izkoristijo mrežo EU-Romi, da se spodbudi izmenjava primerov najboljših praks;

| 65. | poziva Komisijo in Svet, naj v kar največji meri uporabita programe znotraj cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, kot so programi za čezmejno sodelovanje, programi nadnacionalnega sodelovanja in programi za sodelovanje med regijami, in naj izkoristita možnosti, ki jih ponuja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in Svet, naj v kar največji meri uporabita programe znotraj cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, kot so programi za čezmejno sodelovanje, programi nadnacionalnega sodelovanja in programi za sodelovanje med regijami, in naj izkoristita možnosti, ki jih ponuja evropsko združenje za teritorialno sodelovanje;

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo in odstranijo zapreke za vključevanje in ponovno vključevanje Romk na trg dela in njihovo samozaposlitev, pa tudi, da ustrezno poudarijo vlogo žensk pri spodbujanju ekonomske vloge marginaliziranih Romov in ustanavljanju podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sodelovanje Romk pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju strategije EU o vključevanju Romov; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo in odstranijo zapreke za vključevanje in ponovno vključevanje Romk na trg dela in njihovo samozaposlitev, pa tudi, da ustrezno poudarijo vlogo žensk pri spodbujanju ekonomske vloge marginaliziranih Romov in ustanavljanju podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sodelovanje Romk pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju strategije EU o vključevanju Romov;

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj na vsa prednostna področja strategije EU o vključevanju Romov kot horizontalni cilj vključijo izgradnjo zmogljivosti in okrepitev vloge Romk; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo in države članice, naj na vsa prednostna področja strategije EU o vključevanju Romov kot horizontalni cilj vključijo izgradnjo zmogljivosti in okrepitev vloge Romk;

| 68. | poziva Komisijo in Svet, naj vključita spodbujanje enakosti med spoloma in odpravljanje večplastnega razlikovanja in razlikovanja iz več razlogov med cilje strategije za Rome; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in Svet, naj vključita spodbujanje enakosti med spoloma in odpravljanje večplastnega razlikovanja in razlikovanja iz več razlogov med cilje strategije za Rome;

| 69. | poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo, analizirajo in objavljajo zanesljive statistične podatke, ločene po spolu, za ustrezno ocenjevanje in posodabljanje strategije za Rome, pa tudi za merjenje učinka njenih projektov in ukrepov na Romke; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo, analizirajo in objavljajo zanesljive statistične podatke, ločene po spolu, za ustrezno ocenjevanje in posodabljanje strategije za Rome, pa tudi za merjenje učinka njenih projektov in ukrepov na Romke;

| 70. | poziva k vključitvi mehanizma za sodelovanje, izmenjavo podatkov in spremljanje v strategijo, ne zgolj na ravni EU, temveč tudi na nacionalnih ravneh, skupaj z Agencijo za temeljne pravice, Svetom Evrope, drugimi pristojnimi mednarodnimi in evropskimi institucijami, nevladnimi organizacijami, romskimi skupnostmi in drugimi zainteresiranimi strankami, za obravnavo vprašanj in iskanje rešitev ter zagotavljanje, da tisti, ki so zanjo odgovorni, pravilno in polno izvajajo strategijo za Rome na ravni EU kot tudi na nacionalni ravni, ter tako zagotovijo uspeh strategije; |
| --- | --- |

70.

poziva k vključitvi mehanizma za sodelovanje, izmenjavo podatkov in spremljanje v strategijo, ne zgolj na ravni EU, temveč tudi na nacionalnih ravneh, skupaj z Agencijo za temeljne pravice, Svetom Evrope, drugimi pristojnimi mednarodnimi in evropskimi institucijami, nevladnimi organizacijami, romskimi skupnostmi in drugimi zainteresiranimi strankami, za obravnavo vprašanj in iskanje rešitev ter zagotavljanje, da tisti, ki so zanjo odgovorni, pravilno in polno izvajajo strategijo za Rome na ravni EU kot tudi na nacionalni ravni, ter tako zagotovijo uspeh strategije;

| 71. | poziva Komisijo, naj omogoči potrebno tehnično podporo za izboljšanje upravnih zmogljivosti organov, ki so povezani z upravljanjem strukturnih skladov, države članice pa poziva, naj zagotovijo svetovanje in upravno podporo, na primer z organizacijo izobraževanja in pomočjo pri zahtevkih in obrazložitvah za pomoč, da bi Romom olajšale pridobivanje informacij o evropskih in nacionalnih programih financiranja za podporo podjetništvu in zaposlovanju ter da bi lažje vlagali ustrezne zahtevke; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj omogoči potrebno tehnično podporo za izboljšanje upravnih zmogljivosti organov, ki so povezani z upravljanjem strukturnih skladov, države članice pa poziva, naj zagotovijo svetovanje in upravno podporo, na primer z organizacijo izobraževanja in pomočjo pri zahtevkih in obrazložitvah za pomoč, da bi Romom olajšale pridobivanje informacij o evropskih in nacionalnih programih financiranja za podporo podjetništvu in zaposlovanju ter da bi lažje vlagali ustrezne zahtevke;

| 72. | poziva države članice, naj pri prenosu ciljev s področja revščine in socialnega vključevanja iz strategije Evropa 2020 v nacionalne programe določijo konkretne in specifične usmeritve ter podrobne in merljive cilje v zvezi z vključevanjem Romov v družbo, ter nujno poziva k sprejetju ukrepov za izpolnitev zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice, naj pri prenosu ciljev s področja revščine in socialnega vključevanja iz strategije Evropa 2020 v nacionalne programe določijo konkretne in specifične usmeritve ter podrobne in merljive cilje v zvezi z vključevanjem Romov v družbo, ter nujno poziva k sprejetju ukrepov za izpolnitev zastavljenih ciljev;

| 73. | meni, da se Romom lahko zagotovi boljša prihodnost s pomočjo izobraževanja in da je zato nujno treba vlagati v izobraževanje romskih otrok in romske mladine; poudarja, da je šolanje pravica, vendar tudi dolžnost, in izraža podporo dejavnostim za boljši obisk romskih učencev v šolah, med drugim z dejavnim sodelovanjem njihovih družin; |
| --- | --- |

73.

meni, da se Romom lahko zagotovi boljša prihodnost s pomočjo izobraževanja in da je zato nujno treba vlagati v izobraževanje romskih otrok in romske mladine; poudarja, da je šolanje pravica, vendar tudi dolžnost, in izraža podporo dejavnostim za boljši obisk romskih učencev v šolah, med drugim z dejavnim sodelovanjem njihovih družin;

| 74. | meni, da bo seznanjanje z romsko kulturo v Evropi olajšalo medsebojno razumevanje med Romi in neromskim prebivalstvom v Evropi ter spodbudilo evropski medkulturni dialog; |
| --- | --- |

74.

meni, da bo seznanjanje z romsko kulturo v Evropi olajšalo medsebojno razumevanje med Romi in neromskim prebivalstvom v Evropi ter spodbudilo evropski medkulturni dialog;

| 75. | meni, da bi se bilo treba v prihodnji strategiji za romsko manjšino osredotočiti na izobraževanje, saj je glavno orodje za spodbujanje socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

75.

meni, da bi se bilo treba v prihodnji strategiji za romsko manjšino osredotočiti na izobraževanje, saj je glavno orodje za spodbujanje socialnega vključevanja;

| 76. | meni, da je treba uvesti podporne mehanizme za mlade Rome, kot so štipendije in mentorstvo, saj jih s tem ne bi navdušili samo za pridobitev spričevala, temveč tudi za vpis v visokošolsko izobraževanje in izboljšanje poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

76.

meni, da je treba uvesti podporne mehanizme za mlade Rome, kot so štipendije in mentorstvo, saj jih s tem ne bi navdušili samo za pridobitev spričevala, temveč tudi za vpis v visokošolsko izobraževanje in izboljšanje poklicnih kvalifikacij;

| 77. | meni, da je treba razviti nove oblike programov štipendiranja, da se zagotovi največja kakovost izobraževanja za romske študente, s tem pa vzgojo nove generacije romskih voditeljev; |
| --- | --- |

77.

meni, da je treba razviti nove oblike programov štipendiranja, da se zagotovi največja kakovost izobraževanja za romske študente, s tem pa vzgojo nove generacije romskih voditeljev;

| 78. | meni, da bi bilo treba nagraditi izobraževalne ustanove, katerih revnejši učenci so sprejeti v višje izobraževalne ustanove ali pri katerih je odstotek učencev, ki uspešno končajo študij, nadpovprečen, in poziva Komisijo, naj razvija projekte na tem področju; |
| --- | --- |

78.

meni, da bi bilo treba nagraditi izobraževalne ustanove, katerih revnejši učenci so sprejeti v višje izobraževalne ustanove ali pri katerih je odstotek učencev, ki uspešno končajo študij, nadpovprečen, in poziva Komisijo, naj razvija projekte na tem področju;

| 79. | poudarja, da je bistveno, da države članice spodbujajo vključevanje Romov v lokalno in kulturno življenje v krajih in državah, kjer prebivajo, in zagotovijo, da v njem dolgoročno sodelujejo in da so v njem zastopani, vključno z ukrepi za spodbujanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter programov vseživljenjskega učenja za romske skupnosti, ob upoštevanju kulturne dediščine in načina življenja različnih romskih skupnosti v Evropi; opozarja, da bi bilo na primer mogoče ponuditi posebno usposabljanje šolskega osebja, spodbujati zaposlovanje romskih učiteljev, krepiti sodelovanje z romskimi družinami in organizacijami ter zagotavljati podporo po pouku ter štipendije; ugotavlja, da bi morali v tem procesu dejavno sodelovati lokalni organi držav članic, prav tako pa bi moral biti znamenje za nepridobitni sektor, naj v svoje dejavnosti zajame tudi programe za vključevanje romskih skupnosti v družbo; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je bistveno, da države članice spodbujajo vključevanje Romov v lokalno in kulturno življenje v krajih in državah, kjer prebivajo, in zagotovijo, da v njem dolgoročno sodelujejo in da so v njem zastopani, vključno z ukrepi za spodbujanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter programov vseživljenjskega učenja za romske skupnosti, ob upoštevanju kulturne dediščine in načina življenja različnih romskih skupnosti v Evropi; opozarja, da bi bilo na primer mogoče ponuditi posebno usposabljanje šolskega osebja, spodbujati zaposlovanje romskih učiteljev, krepiti sodelovanje z romskimi družinami in organizacijami ter zagotavljati podporo po pouku ter štipendije; ugotavlja, da bi morali v tem procesu dejavno sodelovati lokalni organi držav članic, prav tako pa bi moral biti znamenje za nepridobitni sektor, naj v svoje dejavnosti zajame tudi programe za vključevanje romskih skupnosti v družbo;

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam izključenosti Romov iz družbe in izobraževanja ter spodbujajo vse programe, ki vlagajo v izobraževanje Romov; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti vsem oblikam izključenosti Romov iz družbe in izobraževanja ter spodbujajo vse programe, ki vlagajo v izobraževanje Romov;

| 81. | meni, da mora lokalna uprava prevzeti odgovornost za ponovno vključitev učencev, ki predčasno opustijo šolanje, če še niso presegli starosti, po kateri šolanje ni več obvezno; ugotavlja, da morajo v ta namen izobraževalne ustanove lokalne oblasti obveščati o učencih, ki predčasno opustijo šolanje; |
| --- | --- |

81.

meni, da mora lokalna uprava prevzeti odgovornost za ponovno vključitev učencev, ki predčasno opustijo šolanje, če še niso presegli starosti, po kateri šolanje ni več obvezno; ugotavlja, da morajo v ta namen izobraževalne ustanove lokalne oblasti obveščati o učencih, ki predčasno opustijo šolanje;

| 82. | poziva Komisijo, naj podpre dodatne pobude, katerih namen je nuditi priložnosti za izobraževanje v zgodnjem otroštvu ter skrb za romske otroke in romsko mladino; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj podpre dodatne pobude, katerih namen je nuditi priložnosti za izobraževanje v zgodnjem otroštvu ter skrb za romske otroke in romsko mladino;

| 83. | meni, da bi bilo treba odpirati vrtce in/ali druge oblike predšolskega varstva in izobraževanja v skupnostih, kjer ti še ne obstajajo, tam, kjer primanjkuje mest, pa bi bilo treba razširiti njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

83.

meni, da bi bilo treba odpirati vrtce in/ali druge oblike predšolskega varstva in izobraževanja v skupnostih, kjer ti še ne obstajajo, tam, kjer primanjkuje mest, pa bi bilo treba razširiti njihove zmogljivosti;

| 84. | poziva Komisijo, naj podpre pobude, ki so se izkazale za učinkovite pri preprečevanju vseh oblik ločevanja in ki dajejo prednost vključujočim projektom, katerih namen je uspešno izobraževanje in ki predvidevajo tudi udeležbo romskih družin; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj podpre pobude, ki so se izkazale za učinkovite pri preprečevanju vseh oblik ločevanja in ki dajejo prednost vključujočim projektom, katerih namen je uspešno izobraževanje in ki predvidevajo tudi udeležbo romskih družin;

| 85. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje nepismenosti med Romi in meni, da je nujno, da se načrtujejo in razvijejo programi za zagotovitev kakovostnega osnovnega, srednjega in visokega šolstva za romska dekleta in ženske, vključno s strategijami za olajšanje njihovega prehoda iz osnovne v srednjo šolo ob spodbujanju, v okviru celotnega procesa, razumevanja romske kulture, zgodovine in vrednot tako med Romi kot neromskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

85.

izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje nepismenosti med Romi in meni, da je nujno, da se načrtujejo in razvijejo programi za zagotovitev kakovostnega osnovnega, srednjega in visokega šolstva za romska dekleta in ženske, vključno s strategijami za olajšanje njihovega prehoda iz osnovne v srednjo šolo ob spodbujanju, v okviru celotnega procesa, razumevanja romske kulture, zgodovine in vrednot tako med Romi kot neromskim prebivalstvom;

| 86. | poudarja, da nizka stopnja obiskovanja šole, visoka stopnja odsotnosti od pouka in slabe ocene lahko kažejo na to, da se učenci in starši ne zavedajo vedno pomena izobrazbe; drugi pomembni vzroki lahko vključujejo nezadostna finančna sredstva, zdravstvene težave, pomanjkanje kakovostnega izobraževanja na kraju samem, dostopnega prevoza v šolo, slabe stanovanjske razmere in neustrezna oblačila, zaradi katerih se ni mogoče udeležiti pouka, izključujoče šolsko ozračje in ločene šole, ki učencev ne pripravijo primerno za konkurenco na trgu dela; zato poudarja pomen ukrepov za spodbujanje boljšega obiska romskih učencev v šolah in stalnega in rednega dialoga o izobraževanju z družinami teh učencev, romsko skupnostjo in vsemi deležniki; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da nizka stopnja obiskovanja šole, visoka stopnja odsotnosti od pouka in slabe ocene lahko kažejo na to, da se učenci in starši ne zavedajo vedno pomena izobrazbe; drugi pomembni vzroki lahko vključujejo nezadostna finančna sredstva, zdravstvene težave, pomanjkanje kakovostnega izobraževanja na kraju samem, dostopnega prevoza v šolo, slabe stanovanjske razmere in neustrezna oblačila, zaradi katerih se ni mogoče udeležiti pouka, izključujoče šolsko ozračje in ločene šole, ki učencev ne pripravijo primerno za konkurenco na trgu dela; zato poudarja pomen ukrepov za spodbujanje boljšega obiska romskih učencev v šolah in stalnega in rednega dialoga o izobraževanju z družinami teh učencev, romsko skupnostjo in vsemi deležniki;

| 87. | poudarja, da lahko lokalni rekreacijski športi in tekmovalni športi odigrajo odločilno vlogo v procesu zagotavljanja vključevanja etničnega romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da lahko lokalni rekreacijski športi in tekmovalni športi odigrajo odločilno vlogo v procesu zagotavljanja vključevanja etničnega romskega prebivalstva;

| 88. | podpira spodbujanje programov za usposabljanje učiteljev, ki bi povečali sposobnost učiteljev, da sodelujejo z otroki in mladino iz romskega okolja, njihovimi starši in ljudmi, zaposlenimi kot romski posredniki, zlasti v osnovnih šolah, kot način za spodbujanje rednega obiskovanja šole s strani Romov; |
| --- | --- |

88.

podpira spodbujanje programov za usposabljanje učiteljev, ki bi povečali sposobnost učiteljev, da sodelujejo z otroki in mladino iz romskega okolja, njihovimi starši in ljudmi, zaposlenimi kot romski posredniki, zlasti v osnovnih šolah, kot način za spodbujanje rednega obiskovanja šole s strani Romov;

| 89. | predlaga, da bi različne pristope k vključevanju v šolah priredili tako otrokom iz romskih družin, ki se želijo trajno naseliti, na primer z nadzorom rednega obiskovanja šole, in otrokom iz družin, ki želijo obdržati svoj nomadski način življenja, na primer z ukrepi, ki bodo olajšali redno obiskovanje šole v romskih naselbinah; |
| --- | --- |

89.

predlaga, da bi različne pristope k vključevanju v šolah priredili tako otrokom iz romskih družin, ki se želijo trajno naseliti, na primer z nadzorom rednega obiskovanja šole, in otrokom iz družin, ki želijo obdržati svoj nomadski način življenja, na primer z ukrepi, ki bodo olajšali redno obiskovanje šole v romskih naselbinah;

| 90. | poudarja pomen mobilnosti, vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja in programov nadaljnjega usposabljanja za zagotovitev vključevanja romske mladine in odraslih v družbo ter izboljšanje njihovih možnosti za vstop na trg dela; |
| --- | --- |

90.

poudarja pomen mobilnosti, vseživljenjskega učenja, poklicnega usposabljanja in programov nadaljnjega usposabljanja za zagotovitev vključevanja romske mladine in odraslih v družbo ter izboljšanje njihovih možnosti za vstop na trg dela;

| 91. | meni, da je treba sistem usposabljanja na delovnem mestu razširiti, da bo omogočal pridobivanje potrebnih veščin in sposobnosti v večjem obsegu; |
| --- | --- |

91.

meni, da je treba sistem usposabljanja na delovnem mestu razširiti, da bo omogočal pridobivanje potrebnih veščin in sposobnosti v večjem obsegu;

| 92. | meni, da je treba ponudbo usposabljanja uskladiti s potrebami na trgu dela, zato poziva, da se pripravijo srednjeročne nacionalne in regionalne napovedi pričakovanega povpraševanja na tem trgu; |
| --- | --- |

92.

meni, da je treba ponudbo usposabljanja uskladiti s potrebami na trgu dela, zato poziva, da se pripravijo srednjeročne nacionalne in regionalne napovedi pričakovanega povpraševanja na tem trgu;

| 93. | poziva Komisijo, naj za programe in projekte, ki se izvajajo v državah članicah, razvije in vpelje skupne sisteme spremljanja, v katerih bodo sodelovale institucije EU, države članice in voditelji romskih skupnosti; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj za programe in projekte, ki se izvajajo v državah članicah, razvije in vpelje skupne sisteme spremljanja, v katerih bodo sodelovale institucije EU, države članice in voditelji romskih skupnosti;

| 94. | meni, da je romska kultura sestavni del evropskega kulturnega mozaika; poudarja, da je ključno sredstvo za razumevanje romskega ljudstva in njihovega načina življenja povečanje zavedanja preostalih Evropejcev o dediščini, tradicijah in jeziku Romov, pa tudi o sodobni romski kulturi; odločno podpira pospeševanje in ohranjanje njihovih ustvarjalnih dejavnosti kot bistvene sestavine medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

94.

meni, da je romska kultura sestavni del evropskega kulturnega mozaika; poudarja, da je ključno sredstvo za razumevanje romskega ljudstva in njihovega načina življenja povečanje zavedanja preostalih Evropejcev o dediščini, tradicijah in jeziku Romov, pa tudi o sodobni romski kulturi; odločno podpira pospeševanje in ohranjanje njihovih ustvarjalnih dejavnosti kot bistvene sestavine medkulturnega dialoga;

| 95. | meni, da bi si morali Romi prizadevati za to, da bi se seznanili z običaji in kulturo ljudi, med katerimi živijo, s čimer bi olajšali lastno družbeno vključevanje v krajih, kjer prebivajo; |
| --- | --- |

95.

meni, da bi si morali Romi prizadevati za to, da bi se seznanili z običaji in kulturo ljudi, med katerimi živijo, s čimer bi olajšali lastno družbeno vključevanje v krajih, kjer prebivajo;

| 96. | meni, da je promocija prostovoljnih in športnih dejavnosti, v katerih sodelujejo tako Romi kot neromsko prebivalstvo, pomembna za doseganje boljše družbene vključenosti; |
| --- | --- |

96.

meni, da je promocija prostovoljnih in športnih dejavnosti, v katerih sodelujejo tako Romi kot neromsko prebivalstvo, pomembna za doseganje boljše družbene vključenosti;

| 97. | poziva Komisijo, naj se zavzema za uporabo primerov dobre prakse ter pozitivnih vzorcev in izkušenj, ki izhajajo iz programov, ki se izvajajo, pa tudi lastnih pobud Romov, da se izboljša sprejem in ugled Romov v neromskih skupnostih ter spodbudi dejavna udeležba in ustvarjalno sodelovanje romskih skupnosti z EU, državami članicami in lokalnimi programi; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj se zavzema za uporabo primerov dobre prakse ter pozitivnih vzorcev in izkušenj, ki izhajajo iz programov, ki se izvajajo, pa tudi lastnih pobud Romov, da se izboljša sprejem in ugled Romov v neromskih skupnostih ter spodbudi dejavna udeležba in ustvarjalno sodelovanje romskih skupnosti z EU, državami članicami in lokalnimi programi;

| 98. | poziva k boljšemu določanju in uporabi obstoječih sredstev EU, ki so na voljo za zaposlovanje, izobraževanje in kulturo romskega ljudstva, na vseh vladnih ravneh; |
| --- | --- |

98.

poziva k boljšemu določanju in uporabi obstoječih sredstev EU, ki so na voljo za zaposlovanje, izobraževanje in kulturo romskega ljudstva, na vseh vladnih ravneh;

| 99. | priporoča, da prihodnje politike EU za romsko manjšino temeljijo na posebnih pristopih, prirejenih značilnostim posameznih držav članic in posebnostim udeleženih skupnosti; |
| --- | --- |

99.

priporoča, da prihodnje politike EU za romsko manjšino temeljijo na posebnih pristopih, prirejenih značilnostim posameznih držav članic in posebnostim udeleženih skupnosti;

| 100. | opozarja, da je zelo pomembno strožje nadzirati uporabo sredstev EU za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

100.

opozarja, da je zelo pomembno strožje nadzirati uporabo sredstev EU za vključevanje Romov;

| 101. | meni, da bi bila izmenjava izkušenj in praktičnih zgledov med državami članicami, ki so bile uspešne pri vključevanju Romov, in tistimi, ki tega problema še niso rešile, zelo koristna; |
| --- | --- |

101.

meni, da bi bila izmenjava izkušenj in praktičnih zgledov med državami članicami, ki so bile uspešne pri vključevanju Romov, in tistimi, ki tega problema še niso rešile, zelo koristna;

| 102. | priznava, da je lahko zapletenost priprave dokumentacije ovira za organizatorje projektov; poudarja, da je treba pospešiti prizadevanja za poenostavitev postopkov za dodeljevanje sredstev; poudarja, da se evropska sredstva na tem področju premalo uporabljajo; |
| --- | --- |

102.

priznava, da je lahko zapletenost priprave dokumentacije ovira za organizatorje projektov; poudarja, da je treba pospešiti prizadevanja za poenostavitev postopkov za dodeljevanje sredstev; poudarja, da se evropska sredstva na tem področju premalo uporabljajo;

| 103. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

103.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2006, str. 129.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 283.

(3)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 428.

(4)  UL C 68 E, 21.3.2009, str. 31.

(5)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 54.

(6)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 60.

(7)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 7.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0312.

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(10)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(11)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(12)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(13)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(14)  UL L 132, 29.5.2010, str. 1.

(15)  IP/10/1097.

(16)  MEMO/10/701, 21.12.2010.

(17)  Poročilo o rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009; Raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji, podatki v fokusnem poročilu; Romi v letu 2009; Položaj Romov – državljanov EU, ki se preselijo in naselijo v drugih državah članicah EU; Bivanjski pogoji Romov in potujočih skupin v Evropski uniji: primerjalno poročilo.

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/131

---

Sreda, 9. marec 2011Industrijska politika za dobo globalizacije

P7_TA(2011)0093

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2011 o industrijski politiki za dobo globalizacije (2010/2095(INI))

2012/C 199 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropski skupnosti) o industrijski politiki Unije, zlasti o konkurenčnosti evropske industrije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 173 iz naslova XVII Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropski skupnosti) o industrijski politiki Unije, zlasti o konkurenčnosti evropske industrije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije: konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“ (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije: konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“ (KOM(2010)0614),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2009 z naslovom „Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU“ (KOM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2009 z naslovom „Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU“ (KOM(2009)0512),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike: prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike: prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 14. in 15. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 14. in 15. julija 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov 2999. seje Sveta za konkurenčnost z dne 1. in 2. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 2999. seje Sveta za konkurenčnost z dne 1. in 2. marca 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (KOM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. novembra 2008 z naslovom „Pobuda za surovine – zagotavljanje preskrbe z nujno potrebnimi surovinami za rast in delovna mesta v Evropi“ (KOM(2008)0699),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Evropa 2020: Unija inovacij“ (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Evropa 2020: Unija inovacij“ (KOM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije (DG podjetništvo in industrija) z dne 26. aprila 2010 z naslovom „Evropska proizvodna industrija: izzivi in priložnosti za prihajajoča leta“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije (DG podjetništvo in industrija) z dne 26. aprila 2010 z naslovom „Evropska proizvodna industrija: izzivi in priložnosti za prihajajoča leta“,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o izvajanju Akta za mala podjetja“ (KOM(2009)0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Poročilo o izvajanju Akta za mala podjetja“ (KOM(2009)0680),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko (KOM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko (KOM(2008)0397),

| — | ob upoštevanju poročila o spodbujanju inovativnih poslovnih modelov z okoljskimi koristmi, ki je bilo novembra 2008 pripravljeno po naročilu Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spodbujanju inovativnih poslovnih modelov z okoljskimi koristmi, ki je bilo novembra 2008 pripravljeno po naročilu Komisije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. julija 2007 z naslovom „Vmesni pregled industrijske politike – prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. julija 2007 z naslovom „Vmesni pregled industrijske politike – prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0374),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0022/2011),

| A. | ker je svetovna gospodarska kriza prizadela evropsko industrijo, ki se zaradi tega težje prilagaja izzivom globalizacije, podnebnih sprememb, izčrpavanja virov, demografskih sprememb ter sprememb v industriji zaradi znanja in učinkovitosti, ki globoko posegajo v industrijski razvoj, trg dela in obete za prihodnost, |
| --- | --- |

A.

ker je svetovna gospodarska kriza prizadela evropsko industrijo, ki se zaradi tega težje prilagaja izzivom globalizacije, podnebnih sprememb, izčrpavanja virov, demografskih sprememb ter sprememb v industriji zaradi znanja in učinkovitosti, ki globoko posegajo v industrijski razvoj, trg dela in obete za prihodnost,

| B. | ker Evropska unija za premagovanje učinkov krize in soočenje s temi izzivi potrebuje pristop k industrijski politiki, ki bo združeval konkurenčnost, trajnost in dostojno delo, obenem pa spodbujal gospodarstvo, pospeševal rast, omejil slabšanje okolja ter izboljšal kakovost življenja, |
| --- | --- |

B.

ker Evropska unija za premagovanje učinkov krize in soočenje s temi izzivi potrebuje pristop k industrijski politiki, ki bo združeval konkurenčnost, trajnost in dostojno delo, obenem pa spodbujal gospodarstvo, pospeševal rast, omejil slabšanje okolja ter izboljšal kakovost življenja,

| C. | ker je lahko industrijska politika v Evropi uspešna samo, če je vpeta v novo arhitekturo finančnega sektorja, ki spodbuja naložbe in preprečuje špekulacije, ter tudi v makroekonomsko politiko, ki davčno, gospodarsko in proračunsko politiko EU usmerja v trajnostni razvoj in zaposlovanje, |
| --- | --- |

C.

ker je lahko industrijska politika v Evropi uspešna samo, če je vpeta v novo arhitekturo finančnega sektorja, ki spodbuja naložbe in preprečuje špekulacije, ter tudi v makroekonomsko politiko, ki davčno, gospodarsko in proračunsko politiko EU usmerja v trajnostni razvoj in zaposlovanje,

| D. | ker so nekatere evropske panoge zaradi nepoštene konkurence tretjih držav nenehno v kriznem stanju, zlasti na področjih odnosov med delavci in delodajalci, okolja ter zaščite intelektualne in industrijske lastnine, |
| --- | --- |

D.

ker so nekatere evropske panoge zaradi nepoštene konkurence tretjih držav nenehno v kriznem stanju, zlasti na področjih odnosov med delavci in delodajalci, okolja ter zaščite intelektualne in industrijske lastnine,

| E. | ker se evropska industrija sooča z vedno večjo svetovno konkurenco iz industrializiranih držav in držav v vzponu, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, in sicer glede dostopa do virov, tehnoloških inovacij in kvalificiranih delavcev, pa tudi usmerjenih in ambicioznih politik na področju industrije in inovacij, |
| --- | --- |

E.

ker se evropska industrija sooča z vedno večjo svetovno konkurenco iz industrializiranih držav in držav v vzponu, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, in sicer glede dostopa do virov, tehnoloških inovacij in kvalificiranih delavcev, pa tudi usmerjenih in ambicioznih politik na področju industrije in inovacij,

| F. | ker je strategija EU glede spodbujanja:






  — | močnih in usposobljenih človeških virov z velikim ustvarjalnim potencialom ter z dejavno udeležbo pri inovacijah in razvoju, |
| --- | --- | --- |

F.

ker je strategija EU glede spodbujanja:

—

močnih in usposobljenih človeških virov z velikim ustvarjalnim potencialom ter z dejavno udeležbo pri inovacijah in razvoju,

| — | novih in inovativnih tehnologij/procesov/rešitev, ki ustvarjajo dodano vrednost, |
| --- | --- |

—

novih in inovativnih tehnologij/procesov/rešitev, ki ustvarjajo dodano vrednost,

| — | raziskav in razvoja, usmerjenih v potrebe po trajnostni rasti, |
| --- | --- |

—

raziskav in razvoja, usmerjenih v potrebe po trajnostni rasti,

| — | učinkovite dobavne verige za proizvodnjo kakovostnega blaga in storitev, |
| --- | --- |

—

učinkovite dobavne verige za proizvodnjo kakovostnega blaga in storitev,

| — | večje organizacijske učinkovitosti proizvodnega in upravnega sistema, |
| --- | --- |

—

večje organizacijske učinkovitosti proizvodnega in upravnega sistema,

| — | na splošno večje učinkovitosti virov, ki bi zagotovila manjši ogljični odtis, |
| --- | --- |

—

na splošno večje učinkovitosti virov, ki bi zagotovila manjši ogljični odtis,

| — | stroškovno učinkovitih in trajnostnih vrst prevoza, |
| --- | --- |

—

stroškovno učinkovitih in trajnostnih vrst prevoza,

| — | pametne in učinkovite logistike in infrastrukture na visoki ravni, |
| --- | --- |

—

pametne in učinkovite logistike in infrastrukture na visoki ravni,

| — | konsolidiranega in popolnoma delujočega enotnega notranjega trga, |
| --- | --- |

—

konsolidiranega in popolnoma delujočega enotnega notranjega trga,

| — | enakih konkurenčnih pogojev v trgovinskih odnosih s tretjimi državami |
| --- | --- |

—

enakih konkurenčnih pogojev v trgovinskih odnosih s tretjimi državami

edini način za povečanje trajnosti in konkurenčnosti evropske industrije in s tem za ohranjanje vloge svetovnega voditelja,

| G. | ker mednarodni vodilni položaj evropske industrije vedno bolj ogroža vse širša industrijska baza v državah, ki se gospodarsko hitro razvijajo, in ker imajo največji konkurenti, kot so ZDA, Japonska in Kitajska, aktivno in močno industrijsko politiko, ki jo podpirajo velike naložbe v napredne proizvode in storitve, in ker sta zato ohranitev in povečanje konkurenčnosti evropske industrije izredno pomembna, da bo lahko obdržala vlogo gonilne sile trajnostne rasti in zaposlovanja v Evropi, |
| --- | --- |

G.

ker mednarodni vodilni položaj evropske industrije vedno bolj ogroža vse širša industrijska baza v državah, ki se gospodarsko hitro razvijajo, in ker imajo največji konkurenti, kot so ZDA, Japonska in Kitajska, aktivno in močno industrijsko politiko, ki jo podpirajo velike naložbe v napredne proizvode in storitve, in ker sta zato ohranitev in povečanje konkurenčnosti evropske industrije izredno pomembna, da bo lahko obdržala vlogo gonilne sile trajnostne rasti in zaposlovanja v Evropi,

| H. | ker je industrijski napredek mogoče podpreti s kombinacijo ustreznih okvirnih pogojev, s pametno, napredno ter usmerjeno regulacijo in stimulacijo trga na podlagi točnih pričakovanj glede razvoja trga ter s podporo svetovnim trendom v smeri proti čistim, trajnostnim in inovativnim oblikam proizvodnje, distribucije in porabe, |
| --- | --- |

H.

ker je industrijski napredek mogoče podpreti s kombinacijo ustreznih okvirnih pogojev, s pametno, napredno ter usmerjeno regulacijo in stimulacijo trga na podlagi točnih pričakovanj glede razvoja trga ter s podporo svetovnim trendom v smeri proti čistim, trajnostnim in inovativnim oblikam proizvodnje, distribucije in porabe,

| I. | ker mora biti makroekonomska prednostna naloga EU splošna politika za podpiranje vlaganj v industrijo in storitve, zlasti v teh kriznih časih, ko je vlaganje (bolj v zmogljivosti kot v produktivnost) izdatek, ki se ga najprej zmanjša; ker si morajo države članice Unije ter regionalne in lokalne skupnosti zastaviti cilje glede javnih vlaganj (namreč kakšen delež javnih izdatkov naj se nameni za vlaganja), med drugim v programih varčevanja, |
| --- | --- |

I.

ker mora biti makroekonomska prednostna naloga EU splošna politika za podpiranje vlaganj v industrijo in storitve, zlasti v teh kriznih časih, ko je vlaganje (bolj v zmogljivosti kot v produktivnost) izdatek, ki se ga najprej zmanjša; ker si morajo države članice Unije ter regionalne in lokalne skupnosti zastaviti cilje glede javnih vlaganj (namreč kakšen delež javnih izdatkov naj se nameni za vlaganja), med drugim v programih varčevanja,

| J. | ker mora vsaka evropska industrijska politika z visoko zastavljenimi cilji temeljiti na močnem notranjem trgu znotraj in onstran meja Evropske unije; ker se je treba na priložnosti in izzive globalizacije odzvati z vsemi instrumenti industrijske politike skupaj (na primer prek politike raziskav in razvoja, regionalne politike, konkurenčne politike, zbliževanja zakonodaj, trgovinske politike itd.), |
| --- | --- |

J.

ker mora vsaka evropska industrijska politika z visoko zastavljenimi cilji temeljiti na močnem notranjem trgu znotraj in onstran meja Evropske unije; ker se je treba na priložnosti in izzive globalizacije odzvati z vsemi instrumenti industrijske politike skupaj (na primer prek politike raziskav in razvoja, regionalne politike, konkurenčne politike, zbliževanja zakonodaj, trgovinske politike itd.),

| K. | ker je deindustrializacija uveljavljeno dejstvo v Evropi, ki ogroža naš tehnološki in gospodarski položaj glede na vedno večjo globalizacijo ter močno konkurenco iz hitro razvijajočih se držav, |
| --- | --- |

K.

ker je deindustrializacija uveljavljeno dejstvo v Evropi, ki ogroža naš tehnološki in gospodarski položaj glede na vedno večjo globalizacijo ter močno konkurenco iz hitro razvijajočih se držav,

| L. | ker je treba močno zmanjšati upravna bremena, ki jih nosijo podjetja, ter ob upoštevanju načel boljše priprave zakonodaje zagotoviti poenostavitev njihovega zakonodajnega okvira, |
| --- | --- |

L.

ker je treba močno zmanjšati upravna bremena, ki jih nosijo podjetja, ter ob upoštevanju načel boljše priprave zakonodaje zagotoviti poenostavitev njihovega zakonodajnega okvira,

| M. | ker svetovno povpraševanje po surovinah in virih stalno narašča, kar povzroča zaskrbljenost o možnih motnjah v oskrbi, |
| --- | --- |

M.

ker svetovno povpraševanje po surovinah in virih stalno narašča, kar povzroča zaskrbljenost o možnih motnjah v oskrbi,

| N. | ker gre po poročanju nemškega statističnega urada do 45 % stroškov proizvodnje za stroške materiala, zato sta za evropsko industrijo bistveni pametna uporaba surovin in učinkovita raba energije, |
| --- | --- |

N.

ker gre po poročanju nemškega statističnega urada do 45 % stroškov proizvodnje za stroške materiala, zato sta za evropsko industrijo bistveni pametna uporaba surovin in učinkovita raba energije,

| O. | glede na izgube na trgu EU kljub uspešnosti nekaterih držav članic poudarja, da Evropa na področju visokih tehnologij, zlasti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, nima vloge, ki bi jo morala imeti (13 % dodane vrednosti v Združenih državah, 5 % v EU), opozarja na upočasnitev proizvodnje v proizvodnem sektorju v Evropi, |
| --- | --- |

O.

glede na izgube na trgu EU kljub uspešnosti nekaterih držav članic poudarja, da Evropa na področju visokih tehnologij, zlasti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, nima vloge, ki bi jo morala imeti (13 % dodane vrednosti v Združenih državah, 5 % v EU), opozarja na upočasnitev proizvodnje v proizvodnem sektorju v Evropi,

| P. | ker je proizvodna industrija glavni vir rasti proizvodnje (v sami industriji kot tudi v celotnem gospodarstvu), pri čemer so industrijske inovacije eden izmed glavnih gonil ustvarjanja novih storitev, s tem pa tudi dolgoročne rasti, zlasti glede na demografski razvoj Unije, |
| --- | --- |

P.

ker je proizvodna industrija glavni vir rasti proizvodnje (v sami industriji kot tudi v celotnem gospodarstvu), pri čemer so industrijske inovacije eden izmed glavnih gonil ustvarjanja novih storitev, s tem pa tudi dolgoročne rasti, zlasti glede na demografski razvoj Unije,

| Q. | ker je industrija bistveni sestavni del evropskega gospodarstva, saj predstavlja 37 % evropskega BDP, če upoštevamo z njo povezane storitve, 80 % izdatkov za raziskave in razvoj in 75 % evropskega izvoza, |
| --- | --- |

Q.

ker je industrija bistveni sestavni del evropskega gospodarstva, saj predstavlja 37 % evropskega BDP, če upoštevamo z njo povezane storitve, 80 % izdatkov za raziskave in razvoj in 75 % evropskega izvoza,

| R. | ker so tradicionalne evropske industrijske panoge pomembne, njihovo tehnično znanje in izkušnje pa so za gospodarstvo bistveni in jih je treba ustrezno izrabiti, |
| --- | --- |

R.

ker so tradicionalne evropske industrijske panoge pomembne, njihovo tehnično znanje in izkušnje pa so za gospodarstvo bistveni in jih je treba ustrezno izrabiti,

| S. | ker so naši mednarodni konkurenti, na primer Združene države in azijske države, sprejeli proaktivno industrijsko politiko, ki temelji na množičnem vlaganju v raziskave in razvoj v ključnih sektorjih, |
| --- | --- |

S.

ker so naši mednarodni konkurenti, na primer Združene države in azijske države, sprejeli proaktivno industrijsko politiko, ki temelji na množičnem vlaganju v raziskave in razvoj v ključnih sektorjih,

Nov pristop k trajnostni industrijski politiki

| 1. | pozdravlja, da je Komisija s strategijo EU 2020 in sporočilom o celoviti industrijski politiki EU končno priznala, da je za trajnostno rast in zaposlovanje v Evropi pomembna proizvodna industrija, ter se je zavezala k celoviti industrijski politiki, ki temelji na načelu socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je Komisija s strategijo EU 2020 in sporočilom o celoviti industrijski politiki EU končno priznala, da je za trajnostno rast in zaposlovanje v Evropi pomembna proizvodna industrija, ter se je zavezala k celoviti industrijski politiki, ki temelji na načelu socialnega tržnega gospodarstva;

| 2. | je seznanjen s predlogom za celovito industrijsko politiko, ki ga je podala Komisija, in opaža, da je poudarek na obnovitvi konkurenčnosti industrije EU; v zvezi s tem poudarja, da je glede na globalne izzive bistveno, da je učinkovitost uporabe energije in virov podlaga za preoblikovanje evropske industrije, če želi ta v prihodnje ohraniti svojo konkurenčnost; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s predlogom za celovito industrijsko politiko, ki ga je podala Komisija, in opaža, da je poudarek na obnovitvi konkurenčnosti industrije EU; v zvezi s tem poudarja, da je glede na globalne izzive bistveno, da je učinkovitost uporabe energije in virov podlaga za preoblikovanje evropske industrije, če želi ta v prihodnje ohraniti svojo konkurenčnost;

| 3. | poudarja, da morajo različni ukrepi, ki jih je pripravila Komisija, ostati dostopni potrošnikom, zlasti v času, ko evropsko gospodarstvo, posebej v novih državah članicah, še vedno okreva po najhujši krizi v zadnjih desetletjih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo različni ukrepi, ki jih je pripravila Komisija, ostati dostopni potrošnikom, zlasti v času, ko evropsko gospodarstvo, posebej v novih državah članicah, še vedno okreva po najhujši krizi v zadnjih desetletjih;

| 4. | poudarja, da trajnostni razvoj, kakor je bil opredeljen na konferenci v Johannesburgu leta 2002, temelji na treh stebrih: gospodarskem, socialnem in okoljskem, in da mora biti industrijska politika podprta z uravnoteženim razmerjem teh dejavnikov, če bi želimo imeti najkonkurenčnejše gospodarstvo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da trajnostni razvoj, kakor je bil opredeljen na konferenci v Johannesburgu leta 2002, temelji na treh stebrih: gospodarskem, socialnem in okoljskem, in da mora biti industrijska politika podprta z uravnoteženim razmerjem teh dejavnikov, če bi želimo imeti najkonkurenčnejše gospodarstvo;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ambiciozno, ekološko učinkovito in zeleno industrijsko strategijo EU, da bi na njenem ozemlju obnovili proizvodne zmogljivosti in ustvarili dobro plačana delovna mesta za visokokvalificirane kadre; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ambiciozno, ekološko učinkovito in zeleno industrijsko strategijo EU, da bi na njenem ozemlju obnovili proizvodne zmogljivosti in ustvarili dobro plačana delovna mesta za visokokvalificirane kadre;

| 6. | poudarja potrebo po dolgoročni regulativni predvidljivosti in stabilnosti, ki sta bistveni za načrtovanje naložb v industriji; zato spodbuja Komisijo, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom oblikuje celovito vizijo o ciljih za evropsko industrijo leta 2020, ki bo upoštevala konkurenčnost in trajnost industrije in določila smernice, na primer za energetsko učinkovitost in učinkovitost virov, da bi v Evropi dosegli večjo rast, zaposlovanje in s tem tudi blaginjo; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija v sporočilu ni dala oprijemljivih predlogov; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po dolgoročni regulativni predvidljivosti in stabilnosti, ki sta bistveni za načrtovanje naložb v industriji; zato spodbuja Komisijo, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom oblikuje celovito vizijo o ciljih za evropsko industrijo leta 2020, ki bo upoštevala konkurenčnost in trajnost industrije in določila smernice, na primer za energetsko učinkovitost in učinkovitost virov, da bi v Evropi dosegli večjo rast, zaposlovanje in s tem tudi blaginjo; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija v sporočilu ni dala oprijemljivih predlogov;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v okviru načrtovanih sprememb evropskih pogodb pri določitvi ciljev Evropske centralne banke zaposlovanje na isti ravni pomembnosti kot boj proti inflaciji; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v okviru načrtovanih sprememb evropskih pogodb pri določitvi ciljev Evropske centralne banke zaposlovanje na isti ravni pomembnosti kot boj proti inflaciji;

| 8. | poudarja, da razvoj ni mogoč brez trdne in močne industrijske podlage; priznava, da lahko razvoj prispeva k večjemu ustvarjanju delovnih mest in ohranjanju življenjskega standarda državljanov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da razvoj ni mogoč brez trdne in močne industrijske podlage; priznava, da lahko razvoj prispeva k večjemu ustvarjanju delovnih mest in ohranjanju življenjskega standarda državljanov;

| 9. | poziva javne organe, naj zmanjšajo upravne postopke, preprečijo podvojevanje formalnih postopkov in izboljšajo preglednost v zvezi s časovnimi okviri za dokončanje postopkov; |
| --- | --- |

9.

poziva javne organe, naj zmanjšajo upravne postopke, preprečijo podvojevanje formalnih postopkov in izboljšajo preglednost v zvezi s časovnimi okviri za dokončanje postopkov;

| 10. | poudarja, da bo to mogoče samo z industrijo, usmerjeno v znanje in z močno industrijsko osnovo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo to mogoče samo z industrijo, usmerjeno v znanje in z močno industrijsko osnovo;

| 11. | poudarja, da bo nova trajnostna industrijska politika uspešna le, če bo temeljila na celostnem medsektorskem pristopu, ki bo izhajal iz praktičnih horizontalnih in sektorskih pobud, ki bodo temeljile na objektivnih ekonomskih razlagah in se bodo osredotočale na skupne teme, ki močno vplivajo na nekatere sektorje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bo nova trajnostna industrijska politika uspešna le, če bo temeljila na celostnem medsektorskem pristopu, ki bo izhajal iz praktičnih horizontalnih in sektorskih pobud, ki bodo temeljile na objektivnih ekonomskih razlagah in se bodo osredotočale na skupne teme, ki močno vplivajo na nekatere sektorje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 12. | poudarja, da so sektorji, kot sta energetski in prometni sektor, pomembni v stroškovni strukturi evropske industrije; meni, da je treba konkurenčnost teh sektorjev dodatno izboljšati s privatizacijo; zato je prepričan, da je treba omejiti raven javnega financiranja v podjetjih, ki delujejo na liberaliziranih trgih, in sprejeti ukrepe za prosto zagotavljanje storitev za vse vrste prevoza; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so sektorji, kot sta energetski in prometni sektor, pomembni v stroškovni strukturi evropske industrije; meni, da je treba konkurenčnost teh sektorjev dodatno izboljšati s privatizacijo; zato je prepričan, da je treba omejiti raven javnega financiranja v podjetjih, ki delujejo na liberaliziranih trgih, in sprejeti ukrepe za prosto zagotavljanje storitev za vse vrste prevoza;

| 13. | meni, da je treba vzpostaviti makroekonomske okvirne pogoje, v katerih lahko evropska industrija uspeva, pri tem pa ustrezno upoštevati pomanjkanje in izčrpanost virov; v zvezi s tem meni, da si mora Evropa poleg spodbujanja sedanje konkurenčnosti prizadevati predvsem za konkurenčnost v prihodnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba vzpostaviti makroekonomske okvirne pogoje, v katerih lahko evropska industrija uspeva, pri tem pa ustrezno upoštevati pomanjkanje in izčrpanost virov; v zvezi s tem meni, da si mora Evropa poleg spodbujanja sedanje konkurenčnosti prizadevati predvsem za konkurenčnost v prihodnosti;

| 14. | meni, da bi morala biti v industrijski strategiji EU opredeljena strateška področja vlaganja, ter poziva Komisijo in države članice, naj te prednostne naloge vključijo v prihodnjo finančno perspektivo, letne proračune in politike EU; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morala biti v industrijski strategiji EU opredeljena strateška področja vlaganja, ter poziva Komisijo in države članice, naj te prednostne naloge vključijo v prihodnjo finančno perspektivo, letne proračune in politike EU;

| 15. | meni, da je treba sprejeti celovito industrijsko politiko, pri kateri se bodo evropske pobude dopolnjevale na vseh področjih in ne bodo v nasprotju s skupnim razvojnim ciljem; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba sprejeti celovito industrijsko politiko, pri kateri se bodo evropske pobude dopolnjevale na vseh področjih in ne bodo v nasprotju s skupnim razvojnim ciljem;

| 16. | poziva Komisijo, naj pohiti z dokončnim oblikovanjem enotnega trga EU, ki je osnovni pogoj za konkurenčno industrijo in inovacije; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pohiti z dokončnim oblikovanjem enotnega trga EU, ki je osnovni pogoj za konkurenčno industrijo in inovacije;

| 17. | poudarja, da so poštena konkurenca in odprti trgi bistveni za nastanek novih dinamičnih industrij; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so poštena konkurenca in odprti trgi bistveni za nastanek novih dinamičnih industrij;

| 18. | je prepričan, da bo imel ne le javni sektor, temveč predvsem zasebni sektor, bistveno vlogo pri vlaganju v prestrukturiranje in razvoj novih industrijskih sektorjev, kar bo zagotovilo ustvarjanje delovnih mest in prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu z učinkovito rabo virov; zato meni, da je treba vzpostaviti ustrezen okvir za spodbujanje tovrstnih zasebnih vlaganj; |
| --- | --- |

18.

je prepričan, da bo imel ne le javni sektor, temveč predvsem zasebni sektor, bistveno vlogo pri vlaganju v prestrukturiranje in razvoj novih industrijskih sektorjev, kar bo zagotovilo ustvarjanje delovnih mest in prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu z učinkovito rabo virov; zato meni, da je treba vzpostaviti ustrezen okvir za spodbujanje tovrstnih zasebnih vlaganj;

| 19. | poudarja, da je za nov celostni pristop potrebno zelo dobro sodelovanje znotraj Komisije in skladnost njenih različnih politik; zato poziva Komisijo, naj oblikuje stalno delovno skupino za industrijsko politiko, ki bo odgovorna za usklajevanje ter za usmerjanje, za ukrepe iz sedanje nove in integrirane strategije evropske industrijske politike ter za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je za nov celostni pristop potrebno zelo dobro sodelovanje znotraj Komisije in skladnost njenih različnih politik; zato poziva Komisijo, naj oblikuje stalno delovno skupino za industrijsko politiko, ki bo odgovorna za usklajevanje ter za usmerjanje, za ukrepe iz sedanje nove in integrirane strategije evropske industrijske politike ter za njihovo izvajanje;

| 20. | poziva Komisijo, naj se med postopkom ocene učinka („preverjanje konkurenčnosti“) in predhodnega/naknadnega vrednotenja (pregledi ustreznosti) bolj osredotoči na vidike konkurenčnosti in naj v vseh storitvah Komisije kar najhitreje začne izvajati ta bistveni del pametne regulacije; poudarja, da je trajnost bistvenega pomena za nadaljnjo konkurenčnost in za nizkoogljično gospodarstvo, ki bo gospodarno z viri; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj se med postopkom ocene učinka („preverjanje konkurenčnosti“) in predhodnega/naknadnega vrednotenja (pregledi ustreznosti) bolj osredotoči na vidike konkurenčnosti in naj v vseh storitvah Komisije kar najhitreje začne izvajati ta bistveni del pametne regulacije; poudarja, da je trajnost bistvenega pomena za nadaljnjo konkurenčnost in za nizkoogljično gospodarstvo, ki bo gospodarno z viri;

| 21. | poudarja, da bi lahko Evropska unija ustvarila najbolj konkurenčno industrijo na svetu, med drugim s pomočjo:






  — | novih standardov kakovosti in učinkovitosti, |
| --- | --- | --- |

21.

poudarja, da bi lahko Evropska unija ustvarila najbolj konkurenčno industrijo na svetu, med drugim s pomočjo:

—

novih standardov kakovosti in učinkovitosti,

| — | skrajšanja časa do uvedbe novih izdelkov na trg s pomočjo naprednih orodij, metod in postopkov IKT za analizo, oblikovanje, proizvodnjo in vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

skrajšanja časa do uvedbe novih izdelkov na trg s pomočjo naprednih orodij, metod in postopkov IKT za analizo, oblikovanje, proizvodnjo in vzdrževanje,

| — | omogočanja razvoja malih in srednjih podjetij in sektorja opreme znotraj dobavne verige, |
| --- | --- |

—

omogočanja razvoja malih in srednjih podjetij in sektorja opreme znotraj dobavne verige,

| — | odločnejših prizadevanj za sinergijo med civilnimi in vojaškimi raziskavami; |
| --- | --- |

—

odločnejših prizadevanj za sinergijo med civilnimi in vojaškimi raziskavami;

| 22. | podpira pobudo Komisije v točki 3 njenega sporočila, da bo dosledno preverjala učinek prihodnje zakonodaje na področju industrijske politike in ocenila njeno izvajanje, ter poudarja, da je treba vključiti socialne partnerje in zagotoviti čim večjo preglednost; |
| --- | --- |

22.

podpira pobudo Komisije v točki 3 njenega sporočila, da bo dosledno preverjala učinek prihodnje zakonodaje na področju industrijske politike in ocenila njeno izvajanje, ter poudarja, da je treba vključiti socialne partnerje in zagotoviti čim večjo preglednost;

| 23. | poudarja, da je lahko nova trajnostna industrijska politika EU učinkovita samo, če se bo izvajala ob podrobnem usklajevanju z industrijskimi politikami držav članic, zato poziva Komisijo, naj leta 2011 pobude, ki so izvedljive v skladu s členom 173(2) Lizbonske pogodbe, pretvori v smernice, kazalnike, izmenjavo in širjenje zgledov najboljše prakse in tehnologije ter postopke za spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je lahko nova trajnostna industrijska politika EU učinkovita samo, če se bo izvajala ob podrobnem usklajevanju z industrijskimi politikami držav članic, zato poziva Komisijo, naj leta 2011 pobude, ki so izvedljive v skladu s členom 173(2) Lizbonske pogodbe, pretvori v smernice, kazalnike, izmenjavo in širjenje zgledov najboljše prakse in tehnologije ter postopke za spremljanje in ocenjevanje;

| 24. | poziva Komisijo, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom razvije nov okvir, ki bo omogočal in spodbujal podjetja iz različnih držav članic, da bi učinkoviteje sodelovala pri določanju in doseganju industrijskih prednostnih nalog; verjame, da bo to okrepilo konkurenčnost izdelkov, narejenih v Evropi, ter izboljšalo odzive na spreminjajoče se razmere na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom razvije nov okvir, ki bo omogočal in spodbujal podjetja iz različnih držav članic, da bi učinkoviteje sodelovala pri določanju in doseganju industrijskih prednostnih nalog; verjame, da bo to okrepilo konkurenčnost izdelkov, narejenih v Evropi, ter izboljšalo odzive na spreminjajoče se razmere na svetovnem trgu;

| 25. | je prepričan, da je uspeh nove trajnostne industrijske politike odvisen od tega, ali so vključene vse zainteresirane strani, tudi socialni partnerji, regionalne in lokalne oblasti, predstavniki malih in srednjih podjetij ter civilna družba; Komisijo poziva, naj na vseh področjih in pri vseh ukrepih uveljavi jasno načelo partnerstva; to zajema tudi sprotno skupno predvidevanje in ocenjevanje pričakovanega dogajanja ter vrednotenje strategij, ukrepov in programov; |
| --- | --- |

25.

je prepričan, da je uspeh nove trajnostne industrijske politike odvisen od tega, ali so vključene vse zainteresirane strani, tudi socialni partnerji, regionalne in lokalne oblasti, predstavniki malih in srednjih podjetij ter civilna družba; Komisijo poziva, naj na vseh področjih in pri vseh ukrepih uveljavi jasno načelo partnerstva; to zajema tudi sprotno skupno predvidevanje in ocenjevanje pričakovanega dogajanja ter vrednotenje strategij, ukrepov in programov;

| 26. | meni, da lahko industrijska politika EU za dobo globalizacije svoje cilje doseže le, če bo obravnavala vprašanje, v kolikšni meri so politike Skupnosti prilagojene izzivom, s katerimi se soočajo in se bodo v naslednjih letih soočale evropske regije ter njihove lokalne industrijske panoge, pod pogojem, da bodo zadevne evropske politike privedle do večje učinkovitosti in konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, ki so glavni akterji evropske industrije; ob tem poudarja, da je treba dodatno preučiti vpliv gospodarskih, demografskih, podnebnih in energetskih sprememb glede na njihovo regionalno razsežnost, pri čemer je treba upoštevati morebitne razlike med regijami, ki jih bodo ti izzivi povzročili in s tem vplivali na enakomerno rast industrijskih panog v EU; poudarja, da imajo regije poglavitno vlogo pri spodbujanju prehoda na ekološko industrijo in razvoj obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

26.

meni, da lahko industrijska politika EU za dobo globalizacije svoje cilje doseže le, če bo obravnavala vprašanje, v kolikšni meri so politike Skupnosti prilagojene izzivom, s katerimi se soočajo in se bodo v naslednjih letih soočale evropske regije ter njihove lokalne industrijske panoge, pod pogojem, da bodo zadevne evropske politike privedle do večje učinkovitosti in konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, ki so glavni akterji evropske industrije; ob tem poudarja, da je treba dodatno preučiti vpliv gospodarskih, demografskih, podnebnih in energetskih sprememb glede na njihovo regionalno razsežnost, pri čemer je treba upoštevati morebitne razlike med regijami, ki jih bodo ti izzivi povzročili in s tem vplivali na enakomerno rast industrijskih panog v EU; poudarja, da imajo regije poglavitno vlogo pri spodbujanju prehoda na ekološko industrijo in razvoj obnovljivih virov energije;

| 27. | ugotavlja, da je industrijska politika v veliki meri odvisna od zaščite industrije EU pred nepošteno konkurenco iz tretjih držav; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je industrijska politika v veliki meri odvisna od zaščite industrije EU pred nepošteno konkurenco iz tretjih držav;

| 28. | poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje oprijemljiv časovni načrt za spremljanje izvajanja te strategije in vsako leto predloži poročilo o napredku; meni tudi, da mora Komisija vsako leto ponovno oceniti učinkovitost teh smernic in pobud, da bi ugotovila, katere težave nastajajo ob njihovem izvajanju, in opredeliti dodatne cilje za zagotovitev, da bo evropska industrijska politika vedno v koraku z napredkom; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje oprijemljiv časovni načrt za spremljanje izvajanja te strategije in vsako leto predloži poročilo o napredku; meni tudi, da mora Komisija vsako leto ponovno oceniti učinkovitost teh smernic in pobud, da bi ugotovila, katere težave nastajajo ob njihovem izvajanju, in opredeliti dodatne cilje za zagotovitev, da bo evropska industrijska politika vedno v koraku z napredkom;

| 29. | poudarja, da je internacionalizacija ključni dejavnik konkurenčnosti podjetij, zato poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za čim večje spodbujanje znanja, pridobljenega v okviru številnih mrež za podporo podjetjem, da ga bodo podjetja lahko uporabila v postopku internacionalizacije; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je internacionalizacija ključni dejavnik konkurenčnosti podjetij, zato poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za čim večje spodbujanje znanja, pridobljenega v okviru številnih mrež za podporo podjetjem, da ga bodo podjetja lahko uporabila v postopku internacionalizacije;

| 30. | poudarja, da bi lahko vseevropske strukture in infrastrukture, usmerjene k združevanju virov in sredstev, uvedle vseevropski model industrije, ki bi lahko konkuriral na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi lahko vseevropske strukture in infrastrukture, usmerjene k združevanju virov in sredstev, uvedle vseevropski model industrije, ki bi lahko konkuriral na svetovnem trgu;

Financiranje

| 31. | poziva k obsežnemu financiranju industrijske politike in infrastrukture (zlasti infrastrukture na področju raziskav, energije, telekomunikacij in prometa (TEN)), torej vseh „javnih dobrin“, ki sestavljajo poslovno okolje; zato meni, da je treba izdati evropske obveznice (evroobveznice ali projektne obveznice), da bi lahko Unija financirala inovacije, infrastrukturo in ponovno industrializacijo; |
| --- | --- |

31.

poziva k obsežnemu financiranju industrijske politike in infrastrukture (zlasti infrastrukture na področju raziskav, energije, telekomunikacij in prometa (TEN)), torej vseh „javnih dobrin“, ki sestavljajo poslovno okolje; zato meni, da je treba izdati evropske obveznice (evroobveznice ali projektne obveznice), da bi lahko Unija financirala inovacije, infrastrukturo in ponovno industrializacijo;

Inovacije

| 32. | poudarja, da so inovacije osrednje gonilo industrijske politike in rasti ter da morajo vse pobude, ki podpirajo inovacije,






  — | izhajati iz celovite opredelitve inovacij, ki bo med drugim zajemala izdelke, proizvodne sisteme, storitve, usposabljanje, procese, organizacijo, kakovost, upravljanje, prenos in zaščito, |
| --- | --- | --- |

32.

poudarja, da so inovacije osrednje gonilo industrijske politike in rasti ter da morajo vse pobude, ki podpirajo inovacije,

—

izhajati iz celovite opredelitve inovacij, ki bo med drugim zajemala izdelke, proizvodne sisteme, storitve, usposabljanje, procese, organizacijo, kakovost, upravljanje, prenos in zaščito,

| — | upoštevati politike, ki jih izvajajo tretje države, in se prilagoditi nekaterim našim notranjim politikam, na primer politikam na področju državne pomoči za raziskave, razvoj in inovacije, |
| --- | --- |

—

upoštevati politike, ki jih izvajajo tretje države, in se prilagoditi nekaterim našim notranjim politikam, na primer politikam na področju državne pomoči za raziskave, razvoj in inovacije,

| — | zajemati zlasti zasnovo, proizvodnjo ter sestavo proizvodov in storitev v celi verigi procesov in dodano vrednost z zagotavljanjem podpore inovacijam tudi v fazah pred trženjem izdelka, |
| --- | --- |

—

zajemati zlasti zasnovo, proizvodnjo ter sestavo proizvodov in storitev v celi verigi procesov in dodano vrednost z zagotavljanjem podpore inovacijam tudi v fazah pred trženjem izdelka,

| — | biti tehnološko nevtralne, |
| --- | --- |

—

biti tehnološko nevtralne,

| — | za glavni cilj imeti zagotavljanje podjetjem prijaznega okolja za naložbe v raziskave in razvoj ter inovacije prek učinkovitih shem financiranja in večjega sodelovanja med akterji v različnih industrijah in med njimi ter znotraj vrednostnih verig, raziskovalnih inštitutov in univerz, |
| --- | --- |

—

za glavni cilj imeti zagotavljanje podjetjem prijaznega okolja za naložbe v raziskave in razvoj ter inovacije prek učinkovitih shem financiranja in večjega sodelovanja med akterji v različnih industrijah in med njimi ter znotraj vrednostnih verig, raziskovalnih inštitutov in univerz,

| — | osredotočiti na vlogo proizvodnje v fazi inovacij; če bi se vsa proizvodnja preselila v druge dele sveta, bi nastajanje znanja izgubilo svojo evropsko osnovo in bi se prav tako preselilo, saj se zamisli iz načrtov ne bi dalo takoj preskusiti v praksi, |
| --- | --- |

—

osredotočiti na vlogo proizvodnje v fazi inovacij; če bi se vsa proizvodnja preselila v druge dele sveta, bi nastajanje znanja izgubilo svojo evropsko osnovo in bi se prav tako preselilo, saj se zamisli iz načrtov ne bi dalo takoj preskusiti v praksi,

| — | spodbujati ustvarjalnost in inovativnost delavcev v javnih in zasebnih organizacijah; |
| --- | --- |

—

spodbujati ustvarjalnost in inovativnost delavcev v javnih in zasebnih organizacijah;

| 33. | poudarja, da je treba jasneje razlikovati med raziskavami in inovacijami kot dejavnostmi, ki so sicer tesno povezane, vendar imajo različne cilje, pomen, instrumente posredovanja ter metode delovanja; raziskave, ki jih izvajajo podjetja v interesu lastne rasti, bi morale ustvarjati novo znanje in tako posegati v nova področja ter biti neodvisne in drzne; cilj inovacij pa je ustvarjanje novih izdelkov, novih storitev in novih postopkov, ki neposredno vplivajo na trg, družbo in življenje podjetij; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba jasneje razlikovati med raziskavami in inovacijami kot dejavnostmi, ki so sicer tesno povezane, vendar imajo različne cilje, pomen, instrumente posredovanja ter metode delovanja; raziskave, ki jih izvajajo podjetja v interesu lastne rasti, bi morale ustvarjati novo znanje in tako posegati v nova področja ter biti neodvisne in drzne; cilj inovacij pa je ustvarjanje novih izdelkov, novih storitev in novih postopkov, ki neposredno vplivajo na trg, družbo in življenje podjetij;

| 34. | meni, da sta se zlasti postavljanje primerjav in standardov izkazala kot močni gonili za spodbujanje inovacij in trajnostne konkurenčnosti v mnogih industrijskih sektorjih; poziva, naj se evropski sistem za standardizacijo okrepi z ukrepi, ki bodo spodbujali poenostavljanje, preglednost, zniževanje stroškov in vključenost zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

34.

meni, da sta se zlasti postavljanje primerjav in standardov izkazala kot močni gonili za spodbujanje inovacij in trajnostne konkurenčnosti v mnogih industrijskih sektorjih; poziva, naj se evropski sistem za standardizacijo okrepi z ukrepi, ki bodo spodbujali poenostavljanje, preglednost, zniževanje stroškov in vključenost zainteresiranih strani;

| 35. | poudarja, da morajo biti države članice bolj usklajene, podjetja pa morajo med seboj tesneje sodelovati v sklopu poslovnih grozdov, mrež in centrov odličnosti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da morajo biti države članice bolj usklajene, podjetja pa morajo med seboj tesneje sodelovati v sklopu poslovnih grozdov, mrež in centrov odličnosti;

| 36. | trdi, da je konkurenčnost EU močno odvisna od inovacijske zmožnosti, zmogljivosti za raziskave in razvoj ter od povezave med inovacijami in proizvodnim procesom; |
| --- | --- |

36.

trdi, da je konkurenčnost EU močno odvisna od inovacijske zmožnosti, zmogljivosti za raziskave in razvoj ter od povezave med inovacijami in proizvodnim procesom;

| 37. | poziva, naj se prednostno bistveno povišajo izdatki na področju raziskav za naslednjo programsko obdobje, ki se bo začelo leta 2013 (osmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti) (cilj EU za javno financiranje: 3 % BDP za raziskave in razvoj, javna sredstva v višini 1 % BDP), da bo evropska industrija ostala vodilna v tehnologiji in globalno konkurenčna, zasebne naložbe pa bodo tako učinkovito uporabljene; opozarja, da so poleg velikega poudarka na raziskavah na področju inovativnih postopkov, upravljanja, organizacije in vključevanja zaposlenih pri inovacijah potrebne tudi raziskave na področju splošnih generičnih tehnologij; poleg tega je treba poenostaviti upravne postopke in postopke v zvezi z dostopom do financiranja; |
| --- | --- |

37.

poziva, naj se prednostno bistveno povišajo izdatki na področju raziskav za naslednjo programsko obdobje, ki se bo začelo leta 2013 (osmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti) (cilj EU za javno financiranje: 3 % BDP za raziskave in razvoj, javna sredstva v višini 1 % BDP), da bo evropska industrija ostala vodilna v tehnologiji in globalno konkurenčna, zasebne naložbe pa bodo tako učinkovito uporabljene; opozarja, da so poleg velikega poudarka na raziskavah na področju inovativnih postopkov, upravljanja, organizacije in vključevanja zaposlenih pri inovacijah potrebne tudi raziskave na področju splošnih generičnih tehnologij; poleg tega je treba poenostaviti upravne postopke in postopke v zvezi z dostopom do financiranja;

| 38. | poudarja, da je povečanje razlik med regijami z vidika raziskovalnega in razvojnega potenciala izziv, s katerim se ni treba soočiti le v kohezijski politiki, temveč tudi v raziskovalni in inovacijski politiki; v zvezi s tem poziva, da je treba financiranje raziskav dopolniti s prerazporejanjem sredstev v okviru istih operacijskih programov, da bi podprli inovacije in povečali uporabo rezultatov raziskav v tržnih rešitvah za družbo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je povečanje razlik med regijami z vidika raziskovalnega in razvojnega potenciala izziv, s katerim se ni treba soočiti le v kohezijski politiki, temveč tudi v raziskovalni in inovacijski politiki; v zvezi s tem poziva, da je treba financiranje raziskav dopolniti s prerazporejanjem sredstev v okviru istih operacijskih programov, da bi podprli inovacije in povečali uporabo rezultatov raziskav v tržnih rešitvah za družbo;

| 39. | opozarja, da je treba znatno povečati naložbe v raziskave in razvoj, tako javne kot zasebne, da bi EU ostala tehnološka vodilna sila in ohranila globalno konkurenčnost na področjih, kot so obnovljivi viri energije in učinkovitost v prometu; opozarja, da so za podporo povečanja zasebnih naložb v raziskave in razvoj potrebni delujoči trgi za inovativne proizvode in stabilno okolje za naložbe; meni, da je treba povečati javno financiranje raziskav in razvoja, da bi vplivali na zasebne naložbe in spodbujali sodelovanje, ter da je osnovni pogoj za večje sodelovanje industrije, zlasti v okvirnih programih EU, poenostavitev postopkov javnega financiranja; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je treba znatno povečati naložbe v raziskave in razvoj, tako javne kot zasebne, da bi EU ostala tehnološka vodilna sila in ohranila globalno konkurenčnost na področjih, kot so obnovljivi viri energije in učinkovitost v prometu; opozarja, da so za podporo povečanja zasebnih naložb v raziskave in razvoj potrebni delujoči trgi za inovativne proizvode in stabilno okolje za naložbe; meni, da je treba povečati javno financiranje raziskav in razvoja, da bi vplivali na zasebne naložbe in spodbujali sodelovanje, ter da je osnovni pogoj za večje sodelovanje industrije, zlasti v okvirnih programih EU, poenostavitev postopkov javnega financiranja;

| 40. | meni pa, da mora zasebni sektor povečati svoje naložbe v raziskave in razvoj, da bi Evropa lahko dosegla raven naložb, ki je potrebna, da bi bile inovacije gonilo gospodarske rasti, zato poziva Komisijo, naj preuči ovire, ki evropskim podjetjem preprečujejo doseganje ravni naložb, ki bi bila enakovredna mednarodnim, npr. ZDA, ter naj po potrebi sprejme ustrezne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

40.

meni pa, da mora zasebni sektor povečati svoje naložbe v raziskave in razvoj, da bi Evropa lahko dosegla raven naložb, ki je potrebna, da bi bile inovacije gonilo gospodarske rasti, zato poziva Komisijo, naj preuči ovire, ki evropskim podjetjem preprečujejo doseganje ravni naložb, ki bi bila enakovredna mednarodnim, npr. ZDA, ter naj po potrebi sprejme ustrezne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe;

| 41. | meni, da so skupne tehnološke pobude (na primer CleanSky) zelo koristna orodja za zbiranje sredstev od držav, Unije in zasebnega sektorja za financiranje inovativnih projektov z bistvenim verižnim učinkom; poziva k zagotovitvi financiranja obstoječih projektov za njihovo dokončanje in meni, da je treba razviti nove projekte v obetavnih sektorjih (biotehnologija, nanotehnologija, vesolje, obnovljivi viri energije, nova prevozna sredstva in materiali itd.); |
| --- | --- |

41.

meni, da so skupne tehnološke pobude (na primer CleanSky) zelo koristna orodja za zbiranje sredstev od držav, Unije in zasebnega sektorja za financiranje inovativnih projektov z bistvenim verižnim učinkom; poziva k zagotovitvi financiranja obstoječih projektov za njihovo dokončanje in meni, da je treba razviti nove projekte v obetavnih sektorjih (biotehnologija, nanotehnologija, vesolje, obnovljivi viri energije, nova prevozna sredstva in materiali itd.);

| 42. | zahteva dosledno uporabo in krepitev obstoječih znanstvenih in tehnoloških kompetenc v državah članicah, zlasti na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij; |
| --- | --- |

42.

zahteva dosledno uporabo in krepitev obstoječih znanstvenih in tehnoloških kompetenc v državah članicah, zlasti na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij;

| 43. | pozdravlja ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni, da se pripravi skupna dolgoročna strategija in akcijski načrt za ključne spodbujevalne tehnologije in da se tako v celoti izkoristi njihov potencial; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni, da se pripravi skupna dolgoročna strategija in akcijski načrt za ključne spodbujevalne tehnologije in da se tako v celoti izkoristi njihov potencial;

| 44. | poudarja uspeh sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja kot pomembne oblike financiranja raziskav, razvoja in inovacij prek Evropske investicijske banke; zato močno spodbuja Komisijo, naj zagotovi občutno več sredstev, tudi s pomočjo obnovljivih skladov za inovacije iz sredstev ESRR, ter naj spodbuja neposredne zasebne naložbe in inovativne mehanizme financiranja za inovativne projekte z visokim tveganjem ali tiste, pri katerih sodelujejo primerna mala in srednja podjetja; poudarja tudi, da je pomembno, da postanejo inovacijski programi dostopnejši malim in srednjim podjetjem, tako da se zmanjša količina birokracije; |
| --- | --- |

44.

poudarja uspeh sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja kot pomembne oblike financiranja raziskav, razvoja in inovacij prek Evropske investicijske banke; zato močno spodbuja Komisijo, naj zagotovi občutno več sredstev, tudi s pomočjo obnovljivih skladov za inovacije iz sredstev ESRR, ter naj spodbuja neposredne zasebne naložbe in inovativne mehanizme financiranja za inovativne projekte z visokim tveganjem ali tiste, pri katerih sodelujejo primerna mala in srednja podjetja; poudarja tudi, da je pomembno, da postanejo inovacijski programi dostopnejši malim in srednjim podjetjem, tako da se zmanjša količina birokracije;

| 45. | je zaskrbljen, ker podjetja za financiranje svojih inovativnih projektov premalo črpajo iz strukturnih skladov; meni, da bi si morali organi upravljanja prizadevati, da bi podjetjem približali operativne programe in jim zagotovili vso potrebno pomoč pri pripravi projektov; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen, ker podjetja za financiranje svojih inovativnih projektov premalo črpajo iz strukturnih skladov; meni, da bi si morali organi upravljanja prizadevati, da bi podjetjem približali operativne programe in jim zagotovili vso potrebno pomoč pri pripravi projektov;

| 46. | poziva Komisijo, naj pripravi spisek najboljših praks obstoječih in načrtovanih mehanizmov financiranja, davčnih ukrepov in finančnih pobud za spodbujanje inovacij ter poziva k letni posodobitvi in pregledu učinkovitosti ukrepov; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj pripravi spisek najboljših praks obstoječih in načrtovanih mehanizmov financiranja, davčnih ukrepov in finančnih pobud za spodbujanje inovacij ter poziva k letni posodobitvi in pregledu učinkovitosti ukrepov;

| 47. | poziva k preučitvi izvajanja novih alternativnih mehanizmov za izravnavo pomanjkanja financiranja evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij; meni, da morajo ti mehanizmi






  — | temeljiti na delitvi tveganj med zasebnimi in javnimi vlagatelji v sklopu javno-zasebnih partnerstev, |
| --- | --- | --- |

47.

poziva k preučitvi izvajanja novih alternativnih mehanizmov za izravnavo pomanjkanja financiranja evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij; meni, da morajo ti mehanizmi

—

temeljiti na delitvi tveganj med zasebnimi in javnimi vlagatelji v sklopu javno-zasebnih partnerstev,

| — | zagotoviti čim večji učinek vzvoda javnih vlaganj in s tem spodbuditi obsežnejša zasebna vlaganja, |
| --- | --- |

—

zagotoviti čim večji učinek vzvoda javnih vlaganj in s tem spodbuditi obsežnejša zasebna vlaganja,

| — | upoštevati posebne potrebe inovativnih malih in srednjih podjetij, ki nimajo zadosti lastniškega kapitala in sredstev, da bi se lahko financirala s posojili, |
| --- | --- |

—

upoštevati posebne potrebe inovativnih malih in srednjih podjetij, ki nimajo zadosti lastniškega kapitala in sredstev, da bi se lahko financirala s posojili,

| — | spodbujati trženje rezultatov evropskih raziskav in spodbujati prenos tehnologij na mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

—

spodbujati trženje rezultatov evropskih raziskav in spodbujati prenos tehnologij na mala in srednja podjetja,

| — | podpirati delovanje Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

podpirati delovanje Evropske investicijske banke,

imeti bodo morali naslednja orodja:

| — | evropski sklad za financiranje inovacij, ki bi vlagal v faze ustvarjanja in razvoja na podlagi naložb tveganega kapitala; |
| --- | --- |

—

evropski sklad za financiranje inovacij, ki bi vlagal v faze ustvarjanja in razvoja na podlagi naložb tveganega kapitala;

| — | evropski sklad za patente, ki bi olajšal prenos tehnologij med raziskovalnimi centri in podjetji, zlasti inovativnimi malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

—

evropski sklad za patente, ki bi olajšal prenos tehnologij med raziskovalnimi centri in podjetji, zlasti inovativnimi malimi in srednjimi podjetji;

| — | posojila pod pogoji, ki so ugodnejši od tržnih pogojev; |
| --- | --- |

—

posojila pod pogoji, ki so ugodnejši od tržnih pogojev;

| 48. | prepoznava težave EU zaradi manjšega števila mladih vodilnih inovatorjev v sektorjih z veliko količino raziskav in razvoja, zlasti v biotehnologiji in na internetu; zato poudarja potrebo po spodbujanju njihovega razvoja s spopadanjem s posebnimi ovirami, s katerimi se soočajo v novih sektorjih, ter s podrobnim opazovanjem trgov v vzponu in prilagoditvijo številnih instrumentov politike njihovim specifičnim potrebam; |
| --- | --- |

48.

prepoznava težave EU zaradi manjšega števila mladih vodilnih inovatorjev v sektorjih z veliko količino raziskav in razvoja, zlasti v biotehnologiji in na internetu; zato poudarja potrebo po spodbujanju njihovega razvoja s spopadanjem s posebnimi ovirami, s katerimi se soočajo v novih sektorjih, ter s podrobnim opazovanjem trgov v vzponu in prilagoditvijo številnih instrumentov politike njihovim specifičnim potrebam;

| 49. | poziva Komisijo, naj vzpostavi okolje, prijazno podjetjem v fazi nastajanja in zagona, in sicer z zagotovitvijo namenskih storitev za mlade podjetnike, ki jim bodo v pomoč pri premagovanju tradicionalnih ovir na začetku novih proizvodnih dejavnosti (infrastrukturne ovire, dostop do informacij, strošek storitev, upravljanje intelektualne lastnine); |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj vzpostavi okolje, prijazno podjetjem v fazi nastajanja in zagona, in sicer z zagotovitvijo namenskih storitev za mlade podjetnike, ki jim bodo v pomoč pri premagovanju tradicionalnih ovir na začetku novih proizvodnih dejavnosti (infrastrukturne ovire, dostop do informacij, strošek storitev, upravljanje intelektualne lastnine);

| 50. | končno poziva Evropsko unijo, naj se odzove na razdrobljenost evropskega trga tveganega kapitala in predlaga sistem EU za ustanovitev vseevropskih skladov; |
| --- | --- |

50.

končno poziva Evropsko unijo, naj se odzove na razdrobljenost evropskega trga tveganega kapitala in predlaga sistem EU za ustanovitev vseevropskih skladov;

| 51. | poudarja dejstvo, da bi bilo v raziskave in razvoj ter inovacije mogoče vlagati prek nacionalnih davčnih spodbud ter dostopa do specializiranih sredstev, na primer tveganega kapitala; |
| --- | --- |

51.

poudarja dejstvo, da bi bilo v raziskave in razvoj ter inovacije mogoče vlagati prek nacionalnih davčnih spodbud ter dostopa do specializiranih sredstev, na primer tveganega kapitala;

| 52. | poziva k nadaljnjemu spodbujanju tehnologij za trajnostni razvoj, kakor se je začelo v akcijskem načrtu za okoljske tehnologije (ETAP) s povezovanjem raziskovalnih, okoljskih in gospodarskopolitičnih strategij, in k ambiciozno zastavljenemu nadaljnjemu spremljanju akcijskega načrta ETAP, kjer bi se združila prizadevanja raziskav, izobraževanja, usposabljanja in industrije, ter poziva k zagotovitvi ustreznih sredstev za njegovo izvajanje; poudarja potrebo po povečanju financiranja Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET); |
| --- | --- |

52.

poziva k nadaljnjemu spodbujanju tehnologij za trajnostni razvoj, kakor se je začelo v akcijskem načrtu za okoljske tehnologije (ETAP) s povezovanjem raziskovalnih, okoljskih in gospodarskopolitičnih strategij, in k ambiciozno zastavljenemu nadaljnjemu spremljanju akcijskega načrta ETAP, kjer bi se združila prizadevanja raziskav, izobraževanja, usposabljanja in industrije, ter poziva k zagotovitvi ustreznih sredstev za njegovo izvajanje; poudarja potrebo po povečanju financiranja Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET);

| 53. | poziva, naj bo industrija vključena v ekološke inovacije, da bi spodbudili njen potencial za zaposlovanje; v zvezi s tem opozarja, da je obveščanje podjetnikov s predstavljanjem novih poslovnih priložnosti odločilno za uspešnost strategije, namenjene razvoju gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, in trajnostnih panog; |
| --- | --- |

53.

poziva, naj bo industrija vključena v ekološke inovacije, da bi spodbudili njen potencial za zaposlovanje; v zvezi s tem opozarja, da je obveščanje podjetnikov s predstavljanjem novih poslovnih priložnosti odločilno za uspešnost strategije, namenjene razvoju gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, in trajnostnih panog;

| 54. | predlaga, da se preučijo tudi druge oblike financiranja, ki podpirajo razvoj inovativnih tehnologij s povezavo različnih akterjev na evropski, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi uporaba različnih orodij, kot sta javno-zasebna partnerstva in tvegani kapital; |
| --- | --- |

54.

predlaga, da se preučijo tudi druge oblike financiranja, ki podpirajo razvoj inovativnih tehnologij s povezavo različnih akterjev na evropski, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi uporaba različnih orodij, kot sta javno-zasebna partnerstva in tvegani kapital;

| 55. | poziva, naj se posebna pozornost nameni podpori inovacij na področju racionalne in trajnostne porabe surovin; |
| --- | --- |

55.

poziva, naj se posebna pozornost nameni podpori inovacij na področju racionalne in trajnostne porabe surovin;

| 56. | opominja, da imajo javni razpisi z letnim deležem 17 % BDP v EU pomembno vlogo na enotnem evropskem trgu in pri spodbujanju inovacij; opozarja, da imajo konkurenti, kot sta Kitajska in ZDA, zastavljene obsežne cilje za javne razpise na področju inovativnih in okolju prijaznih izdelkov, in poziva k ustreznim tovrstnim ciljem tudi v EU; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi in v skladu s pravili o preglednosti, pravičnosti in nediskriminaciji poenostavijo in izboljšajo pravila o javnih naročilih na državni ravni in na ravni EU; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju strategije Evropa 2020 zagotovi informacije in možnosti vključitve inovativnih in trajnostnih meril v javna naročila v skladu s sedanjimi pravili EU na področju javnega naročanja in naj spodbuja uporabo teh možnosti; poudarja, da je bistveno zagotoviti vzajemnost pri dostopu do zunanjih trgov javnih naročil, da bi imela evropska podjetja v mednarodni konkurenci pravične konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

56.

opominja, da imajo javni razpisi z letnim deležem 17 % BDP v EU pomembno vlogo na enotnem evropskem trgu in pri spodbujanju inovacij; opozarja, da imajo konkurenti, kot sta Kitajska in ZDA, zastavljene obsežne cilje za javne razpise na področju inovativnih in okolju prijaznih izdelkov, in poziva k ustreznim tovrstnim ciljem tudi v EU; poziva države članice in Komisijo, naj po potrebi in v skladu s pravili o preglednosti, pravičnosti in nediskriminaciji poenostavijo in izboljšajo pravila o javnih naročilih na državni ravni in na ravni EU; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju strategije Evropa 2020 zagotovi informacije in možnosti vključitve inovativnih in trajnostnih meril v javna naročila v skladu s sedanjimi pravili EU na področju javnega naročanja in naj spodbuja uporabo teh možnosti; poudarja, da je bistveno zagotoviti vzajemnost pri dostopu do zunanjih trgov javnih naročil, da bi imela evropska podjetja v mednarodni konkurenci pravične konkurenčne pogoje;

| 57. | ugotavlja, da lahko predtržna javna naročila dajo odločilen začetni zagon novim trgom za inovativne in okolju prijazne tehnologije, hkrati pa izboljšajo kakovost in učinkovitost javnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj bolje obveščajo javne organe o možnih predtržnih javnih naročilih; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da lahko predtržna javna naročila dajo odločilen začetni zagon novim trgom za inovativne in okolju prijazne tehnologije, hkrati pa izboljšajo kakovost in učinkovitost javnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj bolje obveščajo javne organe o možnih predtržnih javnih naročilih;

| 58. | meni, da ne bi smeli podcenjevati pomena javnih naročil za spodbujanje inovativne industrijske baze; zato poziva države članice EU, naj v celoti izkoristijo potencial predtržnih javnih naročil kot gonila inovativnosti in načina za izboljšanje sodelovanja malih in srednjih podjetij v javnih naročilih, s čimer bi opredelile in učinkovito spodbudile vodilne trge za evropska podjetja; |
| --- | --- |

58.

meni, da ne bi smeli podcenjevati pomena javnih naročil za spodbujanje inovativne industrijske baze; zato poziva države članice EU, naj v celoti izkoristijo potencial predtržnih javnih naročil kot gonila inovativnosti in načina za izboljšanje sodelovanja malih in srednjih podjetij v javnih naročilih, s čimer bi opredelile in učinkovito spodbudile vodilne trge za evropska podjetja;

| 59. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva preprečiti prenos znanja iz EU v svet, zlasti na Kitajsko, ki znanja ponavadi ne vrača; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva preprečiti prenos znanja iz EU v svet, zlasti na Kitajsko, ki znanja ponavadi ne vrača;

Sredstva

| 60. | meni, da je gospodarsko rast mogoče in treba ločiti od naraščajoče uporabe virov; |
| --- | --- |

60.

meni, da je gospodarsko rast mogoče in treba ločiti od naraščajoče uporabe virov;

| 61. | meni, da znatno učinkovitejša poraba surovin, pomožnih snovi in goriv ter materialov krepi svetovni konkurenčni položaj evropske industrije, zato poziva Komisijo, naj na podlagi sporočila o naravnih virih (KOM(2005)0670) v akcijskem načrtu ali po potrebi v direktivi o učinkoviti rabi virov prednostno predlaga ambiciozno politiko EU za učinkovito rabo virov; meni, da to zahteva






  — | oblikovanje jasne opredelitve virov z vseh možnih vidikov, |
| --- | --- | --- |

61.

meni, da znatno učinkovitejša poraba surovin, pomožnih snovi in goriv ter materialov krepi svetovni konkurenčni položaj evropske industrije, zato poziva Komisijo, naj na podlagi sporočila o naravnih virih (KOM(2005)0670) v akcijskem načrtu ali po potrebi v direktivi o učinkoviti rabi virov prednostno predlaga ambiciozno politiko EU za učinkovito rabo virov; meni, da to zahteva

—

oblikovanje jasne opredelitve virov z vseh možnih vidikov,

| — | razvoj jasnih kazalnikov po načelu od zibelke do zibelke za spremljanje produktivnosti virov in po potrebi dodatni razvoj ustreznih standardov, smernic in prototipov novih pristopov, |
| --- | --- |

—

razvoj jasnih kazalnikov po načelu od zibelke do zibelke za spremljanje produktivnosti virov in po potrebi dodatni razvoj ustreznih standardov, smernic in prototipov novih pristopov,

| — | opredelitev ciljev in instrumentov, ki bodo okrepili produktivnost, trajnost, ponovno uporabo, recikliranje in ponovno izdelavo ter razvoj zaključenega kroga sistemov industrijske proizvodnje v EU, |
| --- | --- |

—

opredelitev ciljev in instrumentov, ki bodo okrepili produktivnost, trajnost, ponovno uporabo, recikliranje in ponovno izdelavo ter razvoj zaključenega kroga sistemov industrijske proizvodnje v EU,

| — | podporo raziskavam in razvoju za izboljšanje možnosti reciklaže proizvodov in njihove materialne vsebine ter za razvoj zaprtih industrijskih postopkov s kar najmanjšo količino odpadnega materiala in energetskih tokov, |
| --- | --- |

—

podporo raziskavam in razvoju za izboljšanje možnosti reciklaže proizvodov in njihove materialne vsebine ter za razvoj zaprtih industrijskih postopkov s kar najmanjšo količino odpadnega materiala in energetskih tokov,

| — | razvoj novih pristopov, na primer pogodbe za financiranje virov (ang. resource contracting), |
| --- | --- |

—

razvoj novih pristopov, na primer pogodbe za financiranje virov (ang. resource contracting),

| — | razširjanje rešitev iz primerov najboljše prakse ter spodbujanje mrež za učinkovito rabo virov, usmerjenih zlasti na dobavne verige ter mala in srednja podjetja, in podpora agencijam za učinkovito rabo materialov, |
| --- | --- |

—

razširjanje rešitev iz primerov najboljše prakse ter spodbujanje mrež za učinkovito rabo virov, usmerjenih zlasti na dobavne verige ter mala in srednja podjetja, in podpora agencijam za učinkovito rabo materialov,

| — | razvoj malim in srednjim podjetjem prijazne standardne oblike poročila o trajnosti podjetij, ki bi zmanjšala ekološko obremenitev ter s tem pripomogla k zmanjšanju stroškov in posledično k večji konkurenčnosti podjetij ter zajela, poenostavila in spodbujala uporabo prostovoljnih sistemov za upravljanje z okoljem, kot sta ISO 14001 ali EMAS, |
| --- | --- |

—

razvoj malim in srednjim podjetjem prijazne standardne oblike poročila o trajnosti podjetij, ki bi zmanjšala ekološko obremenitev ter s tem pripomogla k zmanjšanju stroškov in posledično k večji konkurenčnosti podjetij ter zajela, poenostavila in spodbujala uporabo prostovoljnih sistemov za upravljanje z okoljem, kot sta ISO 14001 ali EMAS,

| — | vključitev in upoštevanje nacionalnih pobud za surovine; |
| --- | --- |

—

vključitev in upoštevanje nacionalnih pobud za surovine;

| 62. | poudarja, da je razpoložljivost surovin, predvsem strateških virov in redkih zemljin, osrednjega pomena za razvojne možnosti evropske industrije, zato poziva Komisijo, naj v prvi polovici leta 2011 predloži ambiciozno in obširno strategijo za surovine, ki ne bi smela biti omejena na „nujno potrebne surovine“, kot jih je opredelila Komisija, in bi morala vključevati:






  — | redne presoje vplivov o predvidenem povpraševanju po surovinah in redkih zemljinah ter njihovi kritičnosti in ogroženosti oskrbe z njimi (vključno z morebitnim pomanjkanjem, višanjem cen itd.) ter posledice za gospodarstvo EU na splošno in posebej za podjetja z rednim posodabljanjem seznama zajetih surovin in redkih zemljin, |
| --- | --- | --- |

62.

poudarja, da je razpoložljivost surovin, predvsem strateških virov in redkih zemljin, osrednjega pomena za razvojne možnosti evropske industrije, zato poziva Komisijo, naj v prvi polovici leta 2011 predloži ambiciozno in obširno strategijo za surovine, ki ne bi smela biti omejena na „nujno potrebne surovine“, kot jih je opredelila Komisija, in bi morala vključevati:

—

redne presoje vplivov o predvidenem povpraševanju po surovinah in redkih zemljinah ter njihovi kritičnosti in ogroženosti oskrbe z njimi (vključno z morebitnim pomanjkanjem, višanjem cen itd.) ter posledice za gospodarstvo EU na splošno in posebej za podjetja z rednim posodabljanjem seznama zajetih surovin in redkih zemljin,

| — | spremljanje napovedi proizvodnje iz tretjih držav in pogojev delovanja svetovnih trgov surovin, |
| --- | --- |

—

spremljanje napovedi proizvodnje iz tretjih držav in pogojev delovanja svetovnih trgov surovin,

| — | okrepljeno predelavo in ponovno uporabo surovin z določitvijo in izvajanjem ambicioznih, vendar realističnih pravil o recikliranju, načrtov, standardov in spodbud, s strogim izvajanjem okvirne direktive o odpadkih in pravil o predelavi in izvozu odpadkov, ki so lahko vir surovin, in z ustrezno podporo za raziskave; Komisijo je treba pozvati, naj v podporo temu cilju razmisli o nadaljnji uporabi koncepta odgovornosti proizvajalca, |
| --- | --- |

—

okrepljeno predelavo in ponovno uporabo surovin z določitvijo in izvajanjem ambicioznih, vendar realističnih pravil o recikliranju, načrtov, standardov in spodbud, s strogim izvajanjem okvirne direktive o odpadkih in pravil o predelavi in izvozu odpadkov, ki so lahko vir surovin, in z ustrezno podporo za raziskave; Komisijo je treba pozvati, naj v podporo temu cilju razmisli o nadaljnji uporabi koncepta odgovornosti proizvajalca,

| — | več raziskav o nadomeščanju redkih surovin, premišljen pristop do virov, ki so opredeljeni kot redke surovine, ter oblikovanje strategije dobave redkih surovin, |
| --- | --- |

—

več raziskav o nadomeščanju redkih surovin, premišljen pristop do virov, ki so opredeljeni kot redke surovine, ter oblikovanje strategije dobave redkih surovin,

| — | optimalno rabo surovin, ki so na voljo v EU, in izboljšan dostop do njih, za kar bi bil potreben evropski geoinformacijski sistem in skupna podatkovna baza s pregledom surovin, mineralov in obnovljivih naravnih virov, ki jih je mogoče reciklirati, v EU, |
| --- | --- |

—

optimalno rabo surovin, ki so na voljo v EU, in izboljšan dostop do njih, za kar bi bil potreben evropski geoinformacijski sistem in skupna podatkovna baza s pregledom surovin, mineralov in obnovljivih naravnih virov, ki jih je mogoče reciklirati, v EU,

| — | zagotovitev pravičnega dostopa do surovin in redkih zemljin prek pravičnih sporazumov o prosti trgovini in strateških partnerstev ter prek sklenitve sporazumov o gospodarskem partnerstvu s tretjimi državami, da bi zagotovili ustrezno oskrbo s surovinami, vendar le pod pogojem, da so v celoti skladni z razvojnimi cilji sporazumov o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

zagotovitev pravičnega dostopa do surovin in redkih zemljin prek pravičnih sporazumov o prosti trgovini in strateških partnerstev ter prek sklenitve sporazumov o gospodarskem partnerstvu s tretjimi državami, da bi zagotovili ustrezno oskrbo s surovinami, vendar le pod pogojem, da so v celoti skladni z razvojnimi cilji sporazumov o gospodarskem partnerstvu,

| — | okrepitev izmenjav s partnericami, kot sta Japonska in ZDA, pri dostopu do surovin prek dvostranskega dialoga, pa tudi z glavnimi proizvajalkami surovin, kot sta Kitajska in Rusija, |
| --- | --- |

—

okrepitev izmenjav s partnericami, kot sta Japonska in ZDA, pri dostopu do surovin prek dvostranskega dialoga, pa tudi z glavnimi proizvajalkami surovin, kot sta Kitajska in Rusija,

| — | poskus urejanja nesoglasij na ravni WTO o strateških surovinah za evropsko industrijo, ko je to upravičeno, |
| --- | --- |

—

poskus urejanja nesoglasij na ravni WTO o strateških surovinah za evropsko industrijo, ko je to upravičeno,

| — | reden in bolj dejaven dialog z afriškimi državami o surovinah in redkih zemljinah, |
| --- | --- |

—

reden in bolj dejaven dialog z afriškimi državami o surovinah in redkih zemljinah,

| — | začetek pogajanj s tretjimi državami, katerih politika povzroča izkrivljanje mednarodnega trga surovin, da se preprečijo diskriminacijski politični ukrepi, ki škodijo tržnemu gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

začetek pogajanj s tretjimi državami, katerih politika povzroča izkrivljanje mednarodnega trga surovin, da se preprečijo diskriminacijski politični ukrepi, ki škodijo tržnemu gospodarstvu,

| — | izboljšanje dostopa do obnovljivih surovin, ki služijo kot osnovna surovina za industrijo, ter odprava diskriminacije v evropski zakonodaji, ki preprečuje širšo uporabo teh surovin, |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do obnovljivih surovin, ki služijo kot osnovna surovina za industrijo, ter odprava diskriminacije v evropski zakonodaji, ki preprečuje širšo uporabo teh surovin,

| — | ukrepe proti vse večji prevladi nacionalnih oligopolov in monopolov ter nadnacionalnih korporacij na trgu v pridobivanju mineralnih in energetskih surovin, proizvodnji polizdelkov in trgovini z njimi, |
| --- | --- |

—

ukrepe proti vse večji prevladi nacionalnih oligopolov in monopolov ter nadnacionalnih korporacij na trgu v pridobivanju mineralnih in energetskih surovin, proizvodnji polizdelkov in trgovini z njimi,

| — | namenitev pozornosti uporabi biomase kot obnovljive energije in surovine za industrijo ob spodbujanju trajnostnih meril in preprečevanju ukrepov, ki izkrivljajo trg, |
| --- | --- |

—

namenitev pozornosti uporabi biomase kot obnovljive energije in surovine za industrijo ob spodbujanju trajnostnih meril in preprečevanju ukrepov, ki izkrivljajo trg,

| — | načrt ukrepov za izredne razmere, če ključne surovine zaradi različnih razlogov nenačrtovano ne bi bile dobavljive, |
| --- | --- |

—

načrt ukrepov za izredne razmere, če ključne surovine zaradi različnih razlogov nenačrtovano ne bi bile dobavljive,

| — | podporo malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo lokalne surovine, vključno s kmetijskimi in gozdarskimi surovinami; |
| --- | --- |

—

podporo malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo lokalne surovine, vključno s kmetijskimi in gozdarskimi surovinami;

| 63. | meni, da mora industrijska politika v prvi vrsti uravnotežiti energetske ukrepe v prid politike, ki jo usmerja povpraševanje, krepiti vpliv potrošnikov in ločiti gospodarsko rast od uporabe energije; meni, da si morata zlasti prometna industrija in gradbeništvo prizadevati za dejavno politiko varčevanja z energijo in raznolikost, ki daje prednost bolj trajnostnim, varnim virom energije, ki ne onesnažujejo, in da bi morala industrijska politika pomagati ustvarjati tržne pogoje, ki bi spodbujali višje energetske prispevke in naložbe v energetsko učinkovitost, za izkoriščanje široke palete obnovljivih energij in ključnih tehnologij za mobilnost shranjevanja energije (zlasti javni prevoz); |
| --- | --- |

63.

meni, da mora industrijska politika v prvi vrsti uravnotežiti energetske ukrepe v prid politike, ki jo usmerja povpraševanje, krepiti vpliv potrošnikov in ločiti gospodarsko rast od uporabe energije; meni, da si morata zlasti prometna industrija in gradbeništvo prizadevati za dejavno politiko varčevanja z energijo in raznolikost, ki daje prednost bolj trajnostnim, varnim virom energije, ki ne onesnažujejo, in da bi morala industrijska politika pomagati ustvarjati tržne pogoje, ki bi spodbujali višje energetske prispevke in naložbe v energetsko učinkovitost, za izkoriščanje široke palete obnovljivih energij in ključnih tehnologij za mobilnost shranjevanja energije (zlasti javni prevoz);

| 64. | je prepričan, da za zagotovitev varnosti naložb industrija potrebuje ambiciozno, vendar realistično dolgoročno energetsko politiko, ki bo zagotovila konkurenčne cene energije in zanesljivo oskrbo EU z energijo, zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv, spodbudila učinkovitost in prihranke pri proizvodnji in porabi, omogočila, da bo proizvodnja potekala s čim manj škodljivimi emisijami, in preprečila primanjkljaj energije in selitev virov CO2; poudarja, da so pravna varnost, stabilni okvirni pogoji, ustrezne naložbe in dodatno usklajevanje notranjega energetskega trga ključnega pomena za prehod na nizkoogljično proizvodnjo in oskrbo ter za znižanje industrijskih stroškov; poudarja, da je treba pravočasno in na stroškovno učinkovit način obnoviti in dograditi vseevropsko energetsko omrežno infrastrukturo, ki zajema ogrevanje in ki izkorišča digitalne infrastrukture in infrastrukture prometnih omrežij, ter zlasti s pomočjo sredstev Evropske investicijske banke spodbujati nastanek pametnih omrežij in števcev; |
| --- | --- |

64.

je prepričan, da za zagotovitev varnosti naložb industrija potrebuje ambiciozno, vendar realistično dolgoročno energetsko politiko, ki bo zagotovila konkurenčne cene energije in zanesljivo oskrbo EU z energijo, zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv, spodbudila učinkovitost in prihranke pri proizvodnji in porabi, omogočila, da bo proizvodnja potekala s čim manj škodljivimi emisijami, in preprečila primanjkljaj energije in selitev virov CO2; poudarja, da so pravna varnost, stabilni okvirni pogoji, ustrezne naložbe in dodatno usklajevanje notranjega energetskega trga ključnega pomena za prehod na nizkoogljično proizvodnjo in oskrbo ter za znižanje industrijskih stroškov; poudarja, da je treba pravočasno in na stroškovno učinkovit način obnoviti in dograditi vseevropsko energetsko omrežno infrastrukturo, ki zajema ogrevanje in ki izkorišča digitalne infrastrukture in infrastrukture prometnih omrežij, ter zlasti s pomočjo sredstev Evropske investicijske banke spodbujati nastanek pametnih omrežij in števcev;

| 65. | poudarja, da mora evropski avtomobilski sektor prevzeti vodstvo pri nadaljnjem razvoju in proizvodnji električnih avtomobilov; zato poziva Evropsko komisijo, naj najkasneje do sredine leta 011 zagotovi okvirne pogoje za razvoj električnih vozil, zlasti glede standardizacije infrastrukture in tehnologij za napajanje, ki bodo zagotovile medobratovalnost in varnost infrastrukture; poleg tega Komisijo poziva, naj vzpostavi usklajene zahteve za homologacijo električnih vozil, še posebej glede zdravja in varnosti delavcev in končnih uporabnikov; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da mora evropski avtomobilski sektor prevzeti vodstvo pri nadaljnjem razvoju in proizvodnji električnih avtomobilov; zato poziva Evropsko komisijo, naj najkasneje do sredine leta 011 zagotovi okvirne pogoje za razvoj električnih vozil, zlasti glede standardizacije infrastrukture in tehnologij za napajanje, ki bodo zagotovile medobratovalnost in varnost infrastrukture; poleg tega Komisijo poziva, naj vzpostavi usklajene zahteve za homologacijo električnih vozil, še posebej glede zdravja in varnosti delavcev in končnih uporabnikov;

| 66. | opozarja na izjemno možnost ustvarjanja novih delovnih mest in ugodnosti znižanja stroškov, ki jih bodo po pričakovanjih prinesle izboljšave energetske učinkovitosti; meni, da bi morali s sprejemanjem ukrepov, vključno s cilji, standardi in mehanizmi primerjalne analize, ki zagotavljajo izboljšanje energetske učinkovitosti, podpreti pobude v vseh industrijskih panogah; |
| --- | --- |

66.

opozarja na izjemno možnost ustvarjanja novih delovnih mest in ugodnosti znižanja stroškov, ki jih bodo po pričakovanjih prinesle izboljšave energetske učinkovitosti; meni, da bi morali s sprejemanjem ukrepov, vključno s cilji, standardi in mehanizmi primerjalne analize, ki zagotavljajo izboljšanje energetske učinkovitosti, podpreti pobude v vseh industrijskih panogah;

| 67. | poziva k inovacijam v zdravstvenem in socialnem sektorju, da v naslednjih desetletjih na teh področjih ne bi prišlo do pomanjkanja delovne sile in višjih stroškov dela; |
| --- | --- |

67.

poziva k inovacijam v zdravstvenem in socialnem sektorju, da v naslednjih desetletjih na teh področjih ne bi prišlo do pomanjkanja delovne sile in višjih stroškov dela;

| 68. | opozarja, da pametne tehnologije omogočajo prihranek energije; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da pametne tehnologije omogočajo prihranek energije;

| 69. | meni, da je potrebna politika izboljšanja trajnosti prometnih sistemov in infrastrukture z ukrepi, kot so učinkovitejše tehnologije, medobratovalnost, inovativne rešitve za mobilnost, pa tudi politika uporabe lokalnih virov, saj bo tako mogoče zagotoviti, da bodo dobavne verige lahko delovale z bolj trajnostnimi logističnimi sistemi in z manjšimi stroški poslovanja; |
| --- | --- |

69.

meni, da je potrebna politika izboljšanja trajnosti prometnih sistemov in infrastrukture z ukrepi, kot so učinkovitejše tehnologije, medobratovalnost, inovativne rešitve za mobilnost, pa tudi politika uporabe lokalnih virov, saj bo tako mogoče zagotoviti, da bodo dobavne verige lahko delovale z bolj trajnostnimi logističnimi sistemi in z manjšimi stroški poslovanja;

| 70. | je prepričan, da sodobne IKT nudijo veliko možnosti za inovacije, ki bodo podpirale trajnost in ekološko učinkovitost, kot na primer vključevanje tehnologij z uvedbo dodatnih inteligentnih elementov k obstoječim fizičnim elementom za doseganje večje učinkovitosti upravljanja sistemov (kot so oskrba z vodo ali prometni sistemi); poudarja, da so za take rešitve potrebni odprti standardi IKT; zato poziva Komisijo, naj zahteva odprte standarde, zainteresirane strani pa spodbuja k razvoju ustreznih odprtih standardov, s katerimi bi podpirali učinkovitejšo porabo surovin; |
| --- | --- |

70.

je prepričan, da sodobne IKT nudijo veliko možnosti za inovacije, ki bodo podpirale trajnost in ekološko učinkovitost, kot na primer vključevanje tehnologij z uvedbo dodatnih inteligentnih elementov k obstoječim fizičnim elementom za doseganje večje učinkovitosti upravljanja sistemov (kot so oskrba z vodo ali prometni sistemi); poudarja, da so za take rešitve potrebni odprti standardi IKT; zato poziva Komisijo, naj zahteva odprte standarde, zainteresirane strani pa spodbuja k razvoju ustreznih odprtih standardov, s katerimi bi podpirali učinkovitejšo porabo surovin;

| 71. | opozarja na potrebo po zadostnem številu tehnično in strokovno usposobljenega osebja; zato meni, da je treba še bolj vlagati na področje izobraževanja in usposabljanja; poziva, da si je treba po vseh močeh prizadevati za zapolnitev vrzeli v kvalifikacijah na vseh ravneh, da bi spodbudili usposobljenost delovne sile in ponovno zanimanje mladih diplomantov za industrijo, med drugim s pomočjo:






  — | institucionaliziranega dialoga med pristojnimi organi, predstavniki podjetij in socialnimi partnerji o prenovi učnih načrtov, v katere bodo vključeni duh podjetništva in večja dovzetnost za podjetništvo, in razvoju učinkovitih možnosti za prehod od izobraževanja do opravljanja poklica, zlasti s spodbujanjem programov individualne mobilnosti, kot sta Erasmus za mlade podjetnike in Erasmus za vajence; |
| --- | --- | --- |

71.

opozarja na potrebo po zadostnem številu tehnično in strokovno usposobljenega osebja; zato meni, da je treba še bolj vlagati na področje izobraževanja in usposabljanja; poziva, da si je treba po vseh močeh prizadevati za zapolnitev vrzeli v kvalifikacijah na vseh ravneh, da bi spodbudili usposobljenost delovne sile in ponovno zanimanje mladih diplomantov za industrijo, med drugim s pomočjo:

—

institucionaliziranega dialoga med pristojnimi organi, predstavniki podjetij in socialnimi partnerji o prenovi učnih načrtov, v katere bodo vključeni duh podjetništva in večja dovzetnost za podjetništvo, in razvoju učinkovitih možnosti za prehod od izobraževanja do opravljanja poklica, zlasti s spodbujanjem programov individualne mobilnosti, kot sta Erasmus za mlade podjetnike in Erasmus za vajence;

| — | krepitve praktičnega učenja na delovnem mestu v vsej Evropi, da bi sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja tesneje povezali s trgom delovne sile, ter s povečanjem privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi s prepustnostjo za visokošolsko izobraževanje za tiste, ki so končali poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

—

krepitve praktičnega učenja na delovnem mestu v vsej Evropi, da bi sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja tesneje povezali s trgom delovne sile, ter s povečanjem privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi s prepustnostjo za visokošolsko izobraževanje za tiste, ki so končali poklicno usposabljanje;

| — | zagotavljanja pravice do vseživljenjskega učenja vsem državljanom, ki morajo dobiti priložnost za preusposabljanje v času poklicnega življenja, saj je to bistveno za enakost, solidarnost, pa tudi konkurenčnost v obdobju gospodarskih težav; |
| --- | --- |

—

zagotavljanja pravice do vseživljenjskega učenja vsem državljanom, ki morajo dobiti priložnost za preusposabljanje v času poklicnega življenja, saj je to bistveno za enakost, solidarnost, pa tudi konkurenčnost v obdobju gospodarskih težav;

| — | inovativnega usposabljanja mladih študentov za bodoče uslužbence, ki bodo pripravljeni za spopad z napovedanim tehnološkim razvojem, ter tesnejših stikov med univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo; |
| --- | --- |

—

inovativnega usposabljanja mladih študentov za bodoče uslužbence, ki bodo pripravljeni za spopad z napovedanim tehnološkim razvojem, ter tesnejših stikov med univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo;

| — | izboljšanega usposabljanja in izobraževanja, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, ter širšega dostopa do njega na vseh ravneh, in sicer z usklajenimi pobudami in izmenjavo zgledov najboljše prakse na področju izobraževanja in usposabljanja ter z inovativnimi ukrepi za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter za spodbujanje enakosti med spoloma in socialne pravice; |
| --- | --- |

—

izboljšanega usposabljanja in izobraževanja, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, tehnike in matematike, ter širšega dostopa do njega na vseh ravneh, in sicer z usklajenimi pobudami in izmenjavo zgledov najboljše prakse na področju izobraževanja in usposabljanja ter z inovativnimi ukrepi za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter za spodbujanje enakosti med spoloma in socialne pravice;

| — | usklajenih dejavnosti za izboljšanje poučevanja in ozaveščanja o gospodarski vlogi evropskih industrijskih sektorjev ter potrebi po inovativnem preoblikovanju teh sektorjev v nizkoogljičnem gospodarstvu, ki je gospodarno z viri; |
| --- | --- |

—

usklajenih dejavnosti za izboljšanje poučevanja in ozaveščanja o gospodarski vlogi evropskih industrijskih sektorjev ter potrebi po inovativnem preoblikovanju teh sektorjev v nizkoogljičnem gospodarstvu, ki je gospodarno z viri;

| — | nadaljnjih opredeljenih in ciljno usmerjenih višjih kvalifikacij, ki bodo koristile tako delodajalcem kot delavcem, z večjo uporabo Evropskega socialnega sklada na tem področju; |
| --- | --- |

—

nadaljnjih opredeljenih in ciljno usmerjenih višjih kvalifikacij, ki bodo koristile tako delodajalcem kot delavcem, z večjo uporabo Evropskega socialnega sklada na tem področju;

| — | vzpostavitve primerjalnih analiz delovnih mest in spretnosti na evropski ravni, ki bodo omogočile primerjavo med poklicnimi panogami, podjetji in najbolj razvitimi industrijskimi regijami; |
| --- | --- |

—

vzpostavitve primerjalnih analiz delovnih mest in spretnosti na evropski ravni, ki bodo omogočile primerjavo med poklicnimi panogami, podjetji in najbolj razvitimi industrijskimi regijami;

| — | ustanovitve observatorijev industrijskih poklicev na regionalni, nacionalni in evropski ravni, da bi opredelili poklice prihodnosti in povpraševanje po posameznih poklicih; |
| --- | --- |

—

ustanovitve observatorijev industrijskih poklicev na regionalni, nacionalni in evropski ravni, da bi opredelili poklice prihodnosti in povpraševanje po posameznih poklicih;

| — | odprtja, posodobitve in finančne okrepitve visokih šol, da bodo lahko zagotavljale vseživljenjsko nadaljnje usposabljanje na strokovnih področjih ali preusposabljanje (inženirji, informatiki, tehniki) ali s pomočjo okrepljenega sodelovanja med univerzami, visokimi strokovnimi šolami ter izobraževalnimi ustanovami, ki so usmerjene predvsem v poklicno izobraževanje; |
| --- | --- |

—

odprtja, posodobitve in finančne okrepitve visokih šol, da bodo lahko zagotavljale vseživljenjsko nadaljnje usposabljanje na strokovnih področjih ali preusposabljanje (inženirji, informatiki, tehniki) ali s pomočjo okrepljenega sodelovanja med univerzami, visokimi strokovnimi šolami ter izobraževalnimi ustanovami, ki so usmerjene predvsem v poklicno izobraževanje;

| — | oblikovanja programov poklicnega usposabljanja in preusposabljanja ter programov vseživljenjskega učenja za delavce in uradnike v sodelovanju z ustanovami za usposabljanje in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

—

oblikovanja programov poklicnega usposabljanja in preusposabljanja ter programov vseživljenjskega učenja za delavce in uradnike v sodelovanju z ustanovami za usposabljanje in socialnimi partnerji;

| — | večje mobilnosti in prožnosti pri poklicnem in strokovnem izobraževanju tako za delodajalce kot tudi za delojemalce, ob upoštevanju posameznih potreb, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

—

večje mobilnosti in prožnosti pri poklicnem in strokovnem izobraževanju tako za delodajalce kot tudi za delojemalce, ob upoštevanju posameznih potreb, zlasti malih in srednjih podjetij;

| — | preučitve novih potreb pri zaposlovanju in kvalifikacijah, nastalih zaradi razvoja poklicev, vezanih na okolju prijazno gospodarstvo, ter s prilagoditvijo usposabljanja tem potrebam; |
| --- | --- |

—

preučitve novih potreb pri zaposlovanju in kvalifikacijah, nastalih zaradi razvoja poklicev, vezanih na okolju prijazno gospodarstvo, ter s prilagoditvijo usposabljanja tem potrebam;

| — | spodbujanja tesnejših sinergij med univerzami, poslovno kulturo in podjetji, usmerjenimi v znanje; |
| --- | --- |

—

spodbujanja tesnejših sinergij med univerzami, poslovno kulturo in podjetji, usmerjenimi v znanje;

| — | spodbujevalnih ukrepov za poenostavljanje prihoda diplomiranih inženirjev in raziskovalcev iz tretjih držav v EU; |
| --- | --- |

—

spodbujevalnih ukrepov za poenostavljanje prihoda diplomiranih inženirjev in raziskovalcev iz tretjih držav v EU;

| — | oblikovanja spodbud visokemu šolstvu, da ustrezno prilagodi študijske programe; |
| --- | --- |

—

oblikovanja spodbud visokemu šolstvu, da ustrezno prilagodi študijske programe;

| 72. | poudarja, da je treba spodbujati dostop mladih do trga dela, in sicer prek pošteno plačane prakse in kakovostnega pripravništva; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba spodbujati dostop mladih do trga dela, in sicer prek pošteno plačane prakse in kakovostnega pripravništva;

| 73. | meni, da je za gospodarsko, družbeno in okoljsko prihodnost Unije odločilno, da se mladi zavedajo, da sta specializirana in splošna izobrazba nujni za njihovo kasnejšo zaposlitev v industrijskih panogah visoke ravni; |
| --- | --- |

73.

meni, da je za gospodarsko, družbeno in okoljsko prihodnost Unije odločilno, da se mladi zavedajo, da sta specializirana in splošna izobrazba nujni za njihovo kasnejšo zaposlitev v industrijskih panogah visoke ravni;

| 74. | poudarja, da je razmeroma majhno pripravljenost na samostojno podjetništvo mogoče preseči z vzpostavitvijo podjetnikom začetnikom prijaznega okolja, bolj integriranimi sistemi podpore, kot je ENTRE:DI, in posebnimi programi, kot je Erasmus za mlade podjetnike; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je razmeroma majhno pripravljenost na samostojno podjetništvo mogoče preseči z vzpostavitvijo podjetnikom začetnikom prijaznega okolja, bolj integriranimi sistemi podpore, kot je ENTRE:DI, in posebnimi programi, kot je Erasmus za mlade podjetnike;

| 75. | pozdravlja predlog Komisije, da bo preučila možnosti novih virov financiranja za velike evropske infrastrukturne projekte in podpira oblikovanje projekta obveznic EU v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja predlog Komisije, da bo preučila možnosti novih virov financiranja za velike evropske infrastrukturne projekte in podpira oblikovanje projekta obveznic EU v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko;

Pravična konkurenca

| 76. | je prepričan, da je evropski industrijski politiki treba dati na voljo instrumente notranjega trga, kot sta Galileo ali SESAR, da se tako spodbudi odkrivanje velikih evropskih strokovnjakov s svetovnimi referencami na njihovih področjih delovanja; poziva, naj EU svojim podjetjem ne postavlja preveč asimetričnih zahtev glede na zahteve, ki jih imajo podjetja v tretjih državah; |
| --- | --- |

76.

je prepričan, da je evropski industrijski politiki treba dati na voljo instrumente notranjega trga, kot sta Galileo ali SESAR, da se tako spodbudi odkrivanje velikih evropskih strokovnjakov s svetovnimi referencami na njihovih področjih delovanja; poziva, naj EU svojim podjetjem ne postavlja preveč asimetričnih zahtev glede na zahteve, ki jih imajo podjetja v tretjih državah;

| 77. | poudarja, da mora EU v okviru pogajanj za dvostranske in večstranske sporazume s tretjimi državami svojim podjetjem zagotoviti vzajemen dostop do javnih naročil, obenem pa izboljšati učinkovitost malih in srednjih podjetij pri uporabi instrumentov za trgovinsko zaščito v boju proti denarnemu, socialnemu in ekološkemu dampingu, piratstvu, ponarejanju in nezakonitemu kopiranju; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da mora EU v okviru pogajanj za dvostranske in večstranske sporazume s tretjimi državami svojim podjetjem zagotoviti vzajemen dostop do javnih naročil, obenem pa izboljšati učinkovitost malih in srednjih podjetij pri uporabi instrumentov za trgovinsko zaščito v boju proti denarnemu, socialnemu in ekološkemu dampingu, piratstvu, ponarejanju in nezakonitemu kopiranju;

| 78. | poziva, naj EU zahteva navedbo države porekla za nekatere proizvode, uvožene iz tretjih držav, kot to delajo Kanada, ZDA, Kitajska in Japonska, tako da so proizvodi sledljivi in lahko tudi za njih veljajo zahteve po kakovosti in varnosti kot pri proizvodih iz EU; |
| --- | --- |

78.

poziva, naj EU zahteva navedbo države porekla za nekatere proizvode, uvožene iz tretjih držav, kot to delajo Kanada, ZDA, Kitajska in Japonska, tako da so proizvodi sledljivi in lahko tudi za njih veljajo zahteve po kakovosti in varnosti kot pri proizvodih iz EU;

| 79. | meni, da je treba za okrepitev evropske industrije in zlasti za izboljšanje konkurenčnosti podjetij v svetovnem gospodarstvu uvesti evropske določbe za označevanje porekla („izdelano v“); meni, da bi to javnosti in potrošnikom omogočilo ozaveščeno izbiro ter spodbudilo proizvodnjo v Evropski uniji, ki jo v številnih primerih spremlja sloves kakovosti in visokih proizvodnih standardov; |
| --- | --- |

79.

meni, da je treba za okrepitev evropske industrije in zlasti za izboljšanje konkurenčnosti podjetij v svetovnem gospodarstvu uvesti evropske določbe za označevanje porekla („izdelano v“); meni, da bi to javnosti in potrošnikom omogočilo ozaveščeno izbiro ter spodbudilo proizvodnjo v Evropski uniji, ki jo v številnih primerih spremlja sloves kakovosti in visokih proizvodnih standardov;

| 80. | meni, da bi utegnil biti večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za zmanjšanje negativnih učinkov CO2 na okolje, vendar pa je možno, da ga ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da bi morala EU poleg dražbe pravic za CO2 v okviru sistema za trgovanje z emisijami v Skupnosti še dodatno preučiti možnost uvedbe ustreznih okoljskih instrumentov za tiste panoge, ki se soočajo s selitvijo virov CO2, zlasti „mehanizma za vključevanje ogljika“, ki je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije, saj bi takšni mehanizmi omogočili soočanje s tveganjem, da se emisije CO2 prenašajo v tretje države; |
| --- | --- |

80.

meni, da bi utegnil biti večstranski sporazum o podnebju najboljši instrument za zmanjšanje negativnih učinkov CO2 na okolje, vendar pa je možno, da ga ne bo mogoče doseči v bližnji prihodnosti; zato meni, da bi morala EU poleg dražbe pravic za CO2 v okviru sistema za trgovanje z emisijami v Skupnosti še dodatno preučiti možnost uvedbe ustreznih okoljskih instrumentov za tiste panoge, ki se soočajo s selitvijo virov CO2, zlasti „mehanizma za vključevanje ogljika“, ki je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije, saj bi takšni mehanizmi omogočili soočanje s tveganjem, da se emisije CO2 prenašajo v tretje države;

| 81. | vztraja, naj EU, preden oblikuje svojo politiko, preuči gospodarsko prakso v tretjih državah, ter zlasti poziva Evropsko komisijo, naj pri nadzoru nad državno pomočjo kot merilo vzame konkurenčni položaj evropskih podjetij na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

81.

vztraja, naj EU, preden oblikuje svojo politiko, preuči gospodarsko prakso v tretjih državah, ter zlasti poziva Evropsko komisijo, naj pri nadzoru nad državno pomočjo kot merilo vzame konkurenčni položaj evropskih podjetij na mednarodni ravni;

Trajnostna industrijska kultura

| 82. | poudarja pomembnost oblikovanja ustreznega okvira, ki bo industriji omogočil, da ostane v Evropi in še izboljša svojo globalno konkurenčnost; zato je prepričan, da mora politika EU temeljiti na dobro pripravljenih presojah vplivov, ki bodo analizirale vse vidike gospodarskih, družbenih in okoljskih koristi politik EU; |
| --- | --- |

82.

poudarja pomembnost oblikovanja ustreznega okvira, ki bo industriji omogočil, da ostane v Evropi in še izboljša svojo globalno konkurenčnost; zato je prepričan, da mora politika EU temeljiti na dobro pripravljenih presojah vplivov, ki bodo analizirale vse vidike gospodarskih, družbenih in okoljskih koristi politik EU;

| 83. | spodbuja k pobudam EU, ki bodo opredelile, kaj omogoča rast, inovacije in konkurenčnosti v različnih sektorjih, ter nato oblikovale močnejše, usklajene politične odzive na ravni EU, ki bodo neodvisni od tehnologije in bodo temeljili na trgu, in instrumente za te sektorje, ki jih je treba v celoti izkoristiti; meni, da je treba v ta namen na stroškovno učinkovit način dodatno razvijati ureditev za izdelke, kakršna je direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, v celoti izvajati direktivo o okoljskem označevanju izdelkov, ki porabljajo energijo, in uvesti pobude, kakršna je na primer tista o zelenih avtomobilih; v zvezi s tem poziva k dolgoročni kampanji o trajnostni potrošnji, da bi podprli ozaveščanje in spremembo vedenja, s tem pa nove inovativne izdelke in zamisli; |
| --- | --- |

83.

spodbuja k pobudam EU, ki bodo opredelile, kaj omogoča rast, inovacije in konkurenčnosti v različnih sektorjih, ter nato oblikovale močnejše, usklajene politične odzive na ravni EU, ki bodo neodvisni od tehnologije in bodo temeljili na trgu, in instrumente za te sektorje, ki jih je treba v celoti izkoristiti; meni, da je treba v ta namen na stroškovno učinkovit način dodatno razvijati ureditev za izdelke, kakršna je direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, v celoti izvajati direktivo o okoljskem označevanju izdelkov, ki porabljajo energijo, in uvesti pobude, kakršna je na primer tista o zelenih avtomobilih; v zvezi s tem poziva k dolgoročni kampanji o trajnostni potrošnji, da bi podprli ozaveščanje in spremembo vedenja, s tem pa nove inovativne izdelke in zamisli;

| 84. | meni, da je treba ohraniti in okrepiti položaj Evrope na svetovnem industrijskem prizorišču, še posebej, ker iz naložbenih obveznosti EU izhajajo nove industrijske priložnosti, npr. na področju podnebnih sprememb in energije, s čimer se bodo odprle zaposlitvene priložnosti za visokokvalificirane delavce; |
| --- | --- |

84.

meni, da je treba ohraniti in okrepiti položaj Evrope na svetovnem industrijskem prizorišču, še posebej, ker iz naložbenih obveznosti EU izhajajo nove industrijske priložnosti, npr. na področju podnebnih sprememb in energije, s čimer se bodo odprle zaposlitvene priložnosti za visokokvalificirane delavce;

| 85. | poziva Komisijo, naj to industrijsko politiko jasno vključi v oblikovanje časovnega načrta za nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, oblikovanje industrijskih pobud iz načrta SET ter v vizijo za leto 2050 v okviru časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj to industrijsko politiko jasno vključi v oblikovanje časovnega načrta za nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, oblikovanje industrijskih pobud iz načrta SET ter v vizijo za leto 2050 v okviru časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri;

| 86. | poziva, naj se ohranijo in razširijo mehanizmi financiranja tržno usmerjenih inovacij, kot je okvirni program za konkurenčnost in inovacije; |
| --- | --- |

86.

poziva, naj se ohranijo in razširijo mehanizmi financiranja tržno usmerjenih inovacij, kot je okvirni program za konkurenčnost in inovacije;

| 87. | poudarja potrebo po sistematičnem pregledu kakovosti vse nove zakonodaje po naslednjih merilih:






  — | znanstveni vidik: kakovost dokazov in njihovo tolmačenje |
| --- | --- | --- |

87.

poudarja potrebo po sistematičnem pregledu kakovosti vse nove zakonodaje po naslednjih merilih:

—

znanstveni vidik: kakovost dokazov in njihovo tolmačenje

| — | svetovanje: posvetovanje z uporabniki o njihovih izkušnjah z obstoječimi predpisi, |
| --- | --- |

—

svetovanje: posvetovanje z uporabniki o njihovih izkušnjah z obstoječimi predpisi,

| — | mednarodno primerjanje: primerjava z zakonodajo najpomembnejših držav konkurentk, |
| --- | --- |

—

mednarodno primerjanje: primerjava z zakonodajo najpomembnejših držav konkurentk,

| — | skladnost predloga z zadevno zakonodajo EU, |
| --- | --- |

—

skladnost predloga z zadevno zakonodajo EU,

| — | doseganje poenostavitve (vključno s prostovoljnimi alternativami); |
| --- | --- |

—

doseganje poenostavitve (vključno s prostovoljnimi alternativami);

| 88. | poudarja, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) postal bistven mehanizem za pomoč skupnostim pri preoblikovanju iz nekonkurenčne v trajnostno industrijo; poudarja, da je treba ESPG še naprej izvajati in po potrebi tudi razširiti; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) postal bistven mehanizem za pomoč skupnostim pri preoblikovanju iz nekonkurenčne v trajnostno industrijo; poudarja, da je treba ESPG še naprej izvajati in po potrebi tudi razširiti;

| 89. | poziva k povečanju prizadevanj za premostitev sedanjih težav in takojšnje oblikovanje enotnega patenta Skupnosti, ki bo zagotovil učinkovito in visokokakovostno pravno zaščito po nizki ceni, ter skladnega evropskega sistema za reševanje sporov glede patentov, da bi izboljšali okvirne pogoje za pravice industrijske in intelektualne lastnine, s čimer bi okrepili pravno gotovost in se borili proti ponaredkom, obenem pa zagotovili minimalne upravne stroške, predvsem za mala in srednja podjetja; pozdravlja veliko podporo, ki jo je Svet dal odločitvi Komisije, da bo leta 2011 začela postopek okrepljenega sodelovanja za oblikovanje enotnega patenta EU; poleg tega poziva k reformi metod standardizacije (predvsem v sektorju IKT), kjer bi moralo biti oblikovanje standardov odprto in pregledno, poleg tega pa bi moralo temeljiti na načelu medobratovalnosti in zagotavljati konkurenčnost evropski industriji; meni, da bo spodbujanje mednarodne standardizacije zaščitilo vodilno vlogo Evrope na tehnološkem področju; |
| --- | --- |

89.

poziva k povečanju prizadevanj za premostitev sedanjih težav in takojšnje oblikovanje enotnega patenta Skupnosti, ki bo zagotovil učinkovito in visokokakovostno pravno zaščito po nizki ceni, ter skladnega evropskega sistema za reševanje sporov glede patentov, da bi izboljšali okvirne pogoje za pravice industrijske in intelektualne lastnine, s čimer bi okrepili pravno gotovost in se borili proti ponaredkom, obenem pa zagotovili minimalne upravne stroške, predvsem za mala in srednja podjetja; pozdravlja veliko podporo, ki jo je Svet dal odločitvi Komisije, da bo leta 2011 začela postopek okrepljenega sodelovanja za oblikovanje enotnega patenta EU; poleg tega poziva k reformi metod standardizacije (predvsem v sektorju IKT), kjer bi moralo biti oblikovanje standardov odprto in pregledno, poleg tega pa bi moralo temeljiti na načelu medobratovalnosti in zagotavljati konkurenčnost evropski industriji; meni, da bo spodbujanje mednarodne standardizacije zaščitilo vodilno vlogo Evrope na tehnološkem področju;

| 90. | ugotavlja, da je za konkurenčnost in rast evropske industrije bistvena dokončna vzpostavitev notranjega trga; poudarja, da evropske panoge potrebujejo ustrezno ureditev, s pomočjo katere bodo ustvarjale in razvijale izdelke in storitve na evropski ravni, zato pozdravlja predloge iz akta o enotnem trgu; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega akta o enotnem trgu določi obseg za uskladitev izboljšanja učinkovitosti in izboljšanje vodenja, zlasti na področju davka na dodano vrednost, pravic intelektualne lastnine in patenta EU, standardizacije na globalni ravni, označevanja in specifičnih sektorskih standardov; |
| --- | --- |

90.

ugotavlja, da je za konkurenčnost in rast evropske industrije bistvena dokončna vzpostavitev notranjega trga; poudarja, da evropske panoge potrebujejo ustrezno ureditev, s pomočjo katere bodo ustvarjale in razvijale izdelke in storitve na evropski ravni, zato pozdravlja predloge iz akta o enotnem trgu; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega akta o enotnem trgu določi obseg za uskladitev izboljšanja učinkovitosti in izboljšanje vodenja, zlasti na področju davka na dodano vrednost, pravic intelektualne lastnine in patenta EU, standardizacije na globalni ravni, označevanja in specifičnih sektorskih standardov;

| 91. | spodbuja države članice, naj bodo bolj dejavne pri upravljanju enotnega trga tako, da izboljšajo sodelovanje med nacionalnimi organi in okrepijo prenos, uporabo in izvrševanje pravil o notranjem trgu v praksi; poziva države članice, naj z dodatnimi ukrepi, kot je učinkovitejše e-upravljanje, zmanjšajo transakcijske stroške; |
| --- | --- |

91.

spodbuja države članice, naj bodo bolj dejavne pri upravljanju enotnega trga tako, da izboljšajo sodelovanje med nacionalnimi organi in okrepijo prenos, uporabo in izvrševanje pravil o notranjem trgu v praksi; poziva države članice, naj z dodatnimi ukrepi, kot je učinkovitejše e-upravljanje, zmanjšajo transakcijske stroške;

| 92. | poudarja, da morajo javni organi podpirati razvoj ključnih tehnologij in da je treba pospešiti razvoj standardov, kar je bistveno za ohranjanje industrijske konkurenčnosti EU ter spodbujanje nove rasti, kar zadeva predvsem razvoj standardov, ki spodbujajo inovacije, kot način za odziv na nastajajoče okoljske in družbene izzive; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da morajo javni organi podpirati razvoj ključnih tehnologij in da je treba pospešiti razvoj standardov, kar je bistveno za ohranjanje industrijske konkurenčnosti EU ter spodbujanje nove rasti, kar zadeva predvsem razvoj standardov, ki spodbujajo inovacije, kot način za odziv na nastajajoče okoljske in družbene izzive;

| 93. | poudarja, da je treba v evropskem standardizacijskem sistemu upoštevati posebnosti malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij, zlasti z vidika zmanjševanja stroškov dostopa do standardov, razširjanja standardov (z objavo povzetkov) in zagotavljanja finančne podpore; poudarja, da imajo nacionalni standardizacijski organi ključno vlogo pri spodbujanju in izboljšanju sodelovanja malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij v postopku standardizacije po načelu nacionalnih delegacij; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba v evropskem standardizacijskem sistemu upoštevati posebnosti malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij, zlasti z vidika zmanjševanja stroškov dostopa do standardov, razširjanja standardov (z objavo povzetkov) in zagotavljanja finančne podpore; poudarja, da imajo nacionalni standardizacijski organi ključno vlogo pri spodbujanju in izboljšanju sodelovanja malih in srednjih podjetij ter obrtniških podjetij v postopku standardizacije po načelu nacionalnih delegacij;

| 94. | poudarja, da je treba upoštevati vidike, ki jih ne ureja evropska zakonodaja o patentih, kot so poslovne skrivnosti, da bo evropska industrija lahko izkoristila ugodnosti resničnega varstva intelektualne lastnine za proizvode in postopke, kot je to v ZDA in na Japonskem; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da je treba upoštevati vidike, ki jih ne ureja evropska zakonodaja o patentih, kot so poslovne skrivnosti, da bo evropska industrija lahko izkoristila ugodnosti resničnega varstva intelektualne lastnine za proizvode in postopke, kot je to v ZDA in na Japonskem;

| 95. | da bi okrepili konkurenčnost in vodilno vlogo na področju tehnologije, ki jo ima evropska industrija,






  — | se je treba opreti na evropski sistem standardizacije, ki ima dokazane prednosti, ter ga utrditi, da bo povsem prilagojen potrebam inovativnih podjetij, zlasti malih in srednjih, |
| --- | --- | --- |

95.

da bi okrepili konkurenčnost in vodilno vlogo na področju tehnologije, ki jo ima evropska industrija,

—

se je treba opreti na evropski sistem standardizacije, ki ima dokazane prednosti, ter ga utrditi, da bo povsem prilagojen potrebam inovativnih podjetij, zlasti malih in srednjih,

| — | je treba povečati sodelovanje podjetij, zlasti malih in srednjih, pri postopku standardizacije ter zagotoviti močno spodbujanje standardov; |
| --- | --- |

—

je treba povečati sodelovanje podjetij, zlasti malih in srednjih, pri postopku standardizacije ter zagotoviti močno spodbujanje standardov;

| 96. | poudarja, da je pri dejanskem izvajanju notranjega trga še velik potencial za učinkovitost evropske industrije, ter poziva Komisijo in države članice, naj hitro odpravijo preostale ovire na notranjem trgu; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da je pri dejanskem izvajanju notranjega trga še velik potencial za učinkovitost evropske industrije, ter poziva Komisijo in države članice, naj hitro odpravijo preostale ovire na notranjem trgu;

| 97. | ob ugotavljanju, da je prestrukturiranje glavna odgovornost podjetij in socialnih partnerjev, države članice poziva, naj oblikujejo delovne skupine za prestrukturiranje, ki bodo spremljale procese prestrukturiranja in zagotovile nemoten gospodarski prehod, na primer z izboljšanjem mobilnosti na trgu dela, s preusposabljanjem in z drugimi ukrepi, ki bi utegnili zagotoviti inovativne in trajnostne alternative za zaposlene in za podjetja; poziva k okrepitvi vloge Evropskega strukturnega sklada ter raziskav in razvoja na področju procesov prestrukturiranja; |
| --- | --- |

97.

ob ugotavljanju, da je prestrukturiranje glavna odgovornost podjetij in socialnih partnerjev, države članice poziva, naj oblikujejo delovne skupine za prestrukturiranje, ki bodo spremljale procese prestrukturiranja in zagotovile nemoten gospodarski prehod, na primer z izboljšanjem mobilnosti na trgu dela, s preusposabljanjem in z drugimi ukrepi, ki bi utegnili zagotoviti inovativne in trajnostne alternative za zaposlene in za podjetja; poziva k okrepitvi vloge Evropskega strukturnega sklada ter raziskav in razvoja na področju procesov prestrukturiranja;

| 98. | poziva k obnovljenim naložbam v evropsko industrijsko delovno silo, pri čemer močno poudarja socialni dialog na sektorski ravni za upravljanje strukturnih sprememb, ki jih je povzročila globalizacija, ter spodbujanje gospodarstva, ki bo varčno z viri in energetsko učinkovito; spodbuja socialne partnerje, naj se v sektorjih, v katerih zaposlenost upada, zgodaj soočijo z izzivi in v prehodnem obdobju podprejo tako posamezne delavce kot sam sektor; poudarja pomen prehodne varnosti prek delujočih sistemov socialne varnosti, saj lahko olajša odločitev posameznikov za prehod v sektorje, kjer nastajajo delovna mesta; |
| --- | --- |

98.

poziva k obnovljenim naložbam v evropsko industrijsko delovno silo, pri čemer močno poudarja socialni dialog na sektorski ravni za upravljanje strukturnih sprememb, ki jih je povzročila globalizacija, ter spodbujanje gospodarstva, ki bo varčno z viri in energetsko učinkovito; spodbuja socialne partnerje, naj se v sektorjih, v katerih zaposlenost upada, zgodaj soočijo z izzivi in v prehodnem obdobju podprejo tako posamezne delavce kot sam sektor; poudarja pomen prehodne varnosti prek delujočih sistemov socialne varnosti, saj lahko olajša odločitev posameznikov za prehod v sektorje, kjer nastajajo delovna mesta;

| 99. | poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri oblikovanju predloga za spodbujanje poklicnega prehajanja, zmanjšanje socialnih neenakosti, spodbujanje agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela ter naj uporabi smernice zaposlovanja EU za določanje jamstev, ki jih je treba zagotoviti v celotnem življenjskem ciklu posamezne vrste poklicnega prehajanja; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri oblikovanju predloga za spodbujanje poklicnega prehajanja, zmanjšanje socialnih neenakosti, spodbujanje agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela ter naj uporabi smernice zaposlovanja EU za določanje jamstev, ki jih je treba zagotoviti v celotnem življenjskem ciklu posamezne vrste poklicnega prehajanja;

| 100. | poziva Evropsko komisijo, naj skupaj z Evropskim svetom delavcev prevzame dejavnejšo vlogo pri prestrukturiranju podjetij; meni, da je treba v primeru takih prestrukturiranj Evropski komisiji čim prej zagotoviti vse pomembne informacije, da lahko opravi svojo nalogo evropskega sogovornika in koordinatorja med državami članicami; s tem bo Komisija imela tudi boljši položaj za pregled in oceno morebitne uporabe državnih pomoči za prestrukturiranje; |
| --- | --- |

100.

poziva Evropsko komisijo, naj skupaj z Evropskim svetom delavcev prevzame dejavnejšo vlogo pri prestrukturiranju podjetij; meni, da je treba v primeru takih prestrukturiranj Evropski komisiji čim prej zagotoviti vse pomembne informacije, da lahko opravi svojo nalogo evropskega sogovornika in koordinatorja med državami članicami; s tem bo Komisija imela tudi boljši položaj za pregled in oceno morebitne uporabe državnih pomoči za prestrukturiranje;

| 101. | poziva, naj se opravi ocena in temeljita prenova Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji, da bo lažje dostopen, njegov proračun pa zvišan v okviru prihodnjih finančnih perspektiv; poleg tega predlaga ustanovitev Evropskega sklada za prilagajanje okolju; |
| --- | --- |

101.

poziva, naj se opravi ocena in temeljita prenova Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji, da bo lažje dostopen, njegov proračun pa zvišan v okviru prihodnjih finančnih perspektiv; poleg tega predlaga ustanovitev Evropskega sklada za prilagajanje okolju;

| 102. | poudarja, da svetovna gospodarska kriza vpliva na stopnjo zaposlenosti povsod v Evropi, s čimer se slabšajo družbenogospodarski obeti EU in se povečujejo razlike med regijami; v zvezi s tem poudarja, da so konkurenčnost, raznolikost, poštenost in trajnost industrijskega sektorja, ki sloni zlasti na dinamičnih ter konkurenčnih malih in srednjih podjetjih, bistvene za prihodnost delavcev povsod v Evropi; priporoča, da se uporabijo izkušnje in znanje starejših delavcev, da bi mlajšim generacijam pripravili podlago; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da svetovna gospodarska kriza vpliva na stopnjo zaposlenosti povsod v Evropi, s čimer se slabšajo družbenogospodarski obeti EU in se povečujejo razlike med regijami; v zvezi s tem poudarja, da so konkurenčnost, raznolikost, poštenost in trajnost industrijskega sektorja, ki sloni zlasti na dinamičnih ter konkurenčnih malih in srednjih podjetjih, bistvene za prihodnost delavcev povsod v Evropi; priporoča, da se uporabijo izkušnje in znanje starejših delavcev, da bi mlajšim generacijam pripravili podlago;

| 103. | se zaveda regionalnih razlik v industrijskem razvoju, na primer v procesih deindustrializacije v novih državah članicah, in poziva, naj se jih upošteva pri novi trajnostni industrijski politiki in dodeljevanju sredstev iz strukturnih skladov, da se bo okrepila teritorialna kohezija; |
| --- | --- |

103.

se zaveda regionalnih razlik v industrijskem razvoju, na primer v procesih deindustrializacije v novih državah članicah, in poziva, naj se jih upošteva pri novi trajnostni industrijski politiki in dodeljevanju sredstev iz strukturnih skladov, da se bo okrepila teritorialna kohezija;

| 104. | poudarja pomembnost malih in srednjih podjetij za industrijsko krajino predvsem v zvezi z zagotavljanjem trajnih zaposlitev na regionalni ravni ter pri ohranjanju gospodarske in ustvarjalne vitalnosti ter visoke stopnje rasti in poziva Komisijo, naj:






  — | bolj upošteva posebnosti in specifične težave malih in srednjih podjetij s pospeševanjem izvajanja akta o malih podjetjih, obravnavanjem pomanjkljivosti pri uporabi sprejetih smernic ter izvajanjem primernih konkretnih ukrepov, kot je zmanjševanje upravnega bremena (ter drugih vidikov regulativnega bremena, na primer stroškov zagotavljanja skladnosti), in z doslednim izvajanjem testa za mala in srednja podjetja, da bi končno zagotovili zadosten napredek za evropska mala in srednja podjetja, |
| --- | --- | --- |

104.

poudarja pomembnost malih in srednjih podjetij za industrijsko krajino predvsem v zvezi z zagotavljanjem trajnih zaposlitev na regionalni ravni ter pri ohranjanju gospodarske in ustvarjalne vitalnosti ter visoke stopnje rasti in poziva Komisijo, naj:

—

bolj upošteva posebnosti in specifične težave malih in srednjih podjetij s pospeševanjem izvajanja akta o malih podjetjih, obravnavanjem pomanjkljivosti pri uporabi sprejetih smernic ter izvajanjem primernih konkretnih ukrepov, kot je zmanjševanje upravnega bremena (ter drugih vidikov regulativnega bremena, na primer stroškov zagotavljanja skladnosti), in z doslednim izvajanjem testa za mala in srednja podjetja, da bi končno zagotovili zadosten napredek za evropska mala in srednja podjetja,

| — | podpre mala in srednja podjetja pri dostopu do raziskovalnih storitev in sposobnosti prek univerzitetnih konzorcijev in fundacij, struktur, ki so posredniki med raziskavami in trgom, |
| --- | --- |

—

podpre mala in srednja podjetja pri dostopu do raziskovalnih storitev in sposobnosti prek univerzitetnih konzorcijev in fundacij, struktur, ki so posredniki med raziskavami in trgom,

| — | ne zanemarja vprašanja statuta evropske družbe v zasebni lasti, ki je že leta v središču evropske razprave, |
| --- | --- |

—

ne zanemarja vprašanja statuta evropske družbe v zasebni lasti, ki je že leta v središču evropske razprave,

| — | si še naprej prizadeva za boljši dostop do možnosti financiranja za mala in srednja podjetja, predvsem naj razvije zdržne možnosti s tveganim kapitalom, za okrepitev možnosti financiranja malih in srednjih podjetij – tako kratkoročno kot dolgoročno – in njihovih izbranih virov financiranja v okviru nove strukture finančnega trga; poleg tega naj odpre trge in ustvari poštene konkurenčne pogoje, s tem pa omogoči več podjetnikom in malim podjetjem, da rastejo in se razvijejo v podjetja, ki delujejo po vsej Evropi, |
| --- | --- |

—

si še naprej prizadeva za boljši dostop do možnosti financiranja za mala in srednja podjetja, predvsem naj razvije zdržne možnosti s tveganim kapitalom, za okrepitev možnosti financiranja malih in srednjih podjetij – tako kratkoročno kot dolgoročno – in njihovih izbranih virov financiranja v okviru nove strukture finančnega trga; poleg tega naj odpre trge in ustvari poštene konkurenčne pogoje, s tem pa omogoči več podjetnikom in malim podjetjem, da rastejo in se razvijejo v podjetja, ki delujejo po vsej Evropi,

| — | preuči opredelitev malih in srednjih podjetij v EU, da bi omogočila večjo prožnost v posebnih industrijskih panogah, kjer mala in srednja podjetja ne izpolnjujejo praga glede prometa in zaposlenih zaradi posebnih tržnih struktur, pa so vseeno srednja podjetja, vendar naj zagotovi, da opredelitev ne bo ogrozila njihove učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

preuči opredelitev malih in srednjih podjetij v EU, da bi omogočila večjo prožnost v posebnih industrijskih panogah, kjer mala in srednja podjetja ne izpolnjujejo praga glede prometa in zaposlenih zaradi posebnih tržnih struktur, pa so vseeno srednja podjetja, vendar naj zagotovi, da opredelitev ne bo ogrozila njihove učinkovitosti,

| — | razvija svetovanje malim in srednjim podjetjem, ki se ukvarjajo z izvozom, predvsem v zvezi z dostopom do trgov tretjih držav, zagotavljanjem trajne prisotnosti na teh trgih ter zaščito finančne in tehnološke vrednosti intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

razvija svetovanje malim in srednjim podjetjem, ki se ukvarjajo z izvozom, predvsem v zvezi z dostopom do trgov tretjih držav, zagotavljanjem trajne prisotnosti na teh trgih ter zaščito finančne in tehnološke vrednosti intelektualne lastnine,

| — | okrepi ukrepe internacionalizacije, da bi postala mala in srednja podjetja konkurenčnejša in usmerjena k notranjemu in globalnemu trgu, |
| --- | --- |

—

okrepi ukrepe internacionalizacije, da bi postala mala in srednja podjetja konkurenčnejša in usmerjena k notranjemu in globalnemu trgu,

| — | poveča prispevek za sodelovanje malih in srednjih podjetij pri okvirnih programih za raziskave in razvoj s poenostavitvijo postopkov in uvedbo učinkovitejšega informacijskega in podpornega sistema na lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

poveča prispevek za sodelovanje malih in srednjih podjetij pri okvirnih programih za raziskave in razvoj s poenostavitvijo postopkov in uvedbo učinkovitejšega informacijskega in podpornega sistema na lokalni ravni,

| — | izvaja projekte, ki omogočajo povezovanje malih in srednjih podjetij ter večjih podjetjih v omrežje prek vrednostne verige, |
| --- | --- |

—

izvaja projekte, ki omogočajo povezovanje malih in srednjih podjetij ter večjih podjetjih v omrežje prek vrednostne verige,

| — | zagotovi instrumente, ki spodbujajo razvoj in rast ekoloških inovativnih malih in srednjih podjetij, pa tudi razvoj ekoloških industrijskih parkov, |
| --- | --- |

—

zagotovi instrumente, ki spodbujajo razvoj in rast ekoloških inovativnih malih in srednjih podjetij, pa tudi razvoj ekoloških industrijskih parkov,

| — | preveri, ali lahko srednje velika podjetja in podjetja v družinski lasti, ki ne izpolnjujejo pogojev na podlagi obstoječe opredelitve malih in srednjih podjetij, ustrezno uporabljajo sedanje in prihodnje možnosti financiranja za raziskave in razvoj, ki so izrecno namenjene malim in srednjim podjetjem, |
| --- | --- |

—

preveri, ali lahko srednje velika podjetja in podjetja v družinski lasti, ki ne izpolnjujejo pogojev na podlagi obstoječe opredelitve malih in srednjih podjetij, ustrezno uporabljajo sedanje in prihodnje možnosti financiranja za raziskave in razvoj, ki so izrecno namenjene malim in srednjim podjetjem,

| — | medsebojno približa ponudbo in povpraševanje po patentih, predvsem za mala in srednja podjetja, ter zmanjša stroške dostopa malih in srednjih podjetij do standardov; |
| --- | --- |

—

medsebojno približa ponudbo in povpraševanje po patentih, predvsem za mala in srednja podjetja, ter zmanjša stroške dostopa malih in srednjih podjetij do standardov;

| 105. | meni, da je revizija evropske direktive o ponudbah za prevzem potrebna, da EU dobi sredstva za nasprotovanje projektom, ki se lahko izkažejo kot škodljivi – v industrijskem, gospodarskem in socialnem pomenu – za socialno kohezijo in stabilnost notranjega trga; meni tudi, da mora Unija imeti moč, da se zoperstavi ponudbam za prevzem s strani podjetij, ki niso socialno odgovorna in/ali ne spoštujejo dejavnikov dobrega upravljanja, prav tako pa tudi ponudbam za prevzem, ki so načrtovane na področjih, za katera države članice menijo, da so strateška področja, kar je v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je sprejela Evropska unija; |
| --- | --- |

105.

meni, da je revizija evropske direktive o ponudbah za prevzem potrebna, da EU dobi sredstva za nasprotovanje projektom, ki se lahko izkažejo kot škodljivi – v industrijskem, gospodarskem in socialnem pomenu – za socialno kohezijo in stabilnost notranjega trga; meni tudi, da mora Unija imeti moč, da se zoperstavi ponudbam za prevzem s strani podjetij, ki niso socialno odgovorna in/ali ne spoštujejo dejavnikov dobrega upravljanja, prav tako pa tudi ponudbam za prevzem, ki so načrtovane na področjih, za katera države članice menijo, da so strateška področja, kar je v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je sprejela Evropska unija;

| 106. | poziva k izboljšanju razvoja javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

106.

poziva k izboljšanju razvoja javno-zasebnih partnerstev;

| 107. | meni, da politike sektorske pomoči ne bi smeli obravnavati le v kontekstu konkurenčne zakonodaje, pač pa jo je treba v evropskem interesu in z jasnimi pravili dejavno in pregledno uporabiti za okrepitev inovacij, konkurenčnosti in za dajanje trajnostnih izdelkov na trg ali industrijsko prestrukturiranje, če želimo doseči cilje strategije Evropa 2020 ter podnebne in energetske cilje do leta 2020; nasprotuje posebnim nacionalnim shemam pomoči, ki ne spoštujejo pravil in s tem ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

107.

meni, da politike sektorske pomoči ne bi smeli obravnavati le v kontekstu konkurenčne zakonodaje, pač pa jo je treba v evropskem interesu in z jasnimi pravili dejavno in pregledno uporabiti za okrepitev inovacij, konkurenčnosti in za dajanje trajnostnih izdelkov na trg ali industrijsko prestrukturiranje, če želimo doseči cilje strategije Evropa 2020 ter podnebne in energetske cilje do leta 2020; nasprotuje posebnim nacionalnim shemam pomoči, ki ne spoštujejo pravil in s tem ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje;

| 108. | meni, da mora politika konkurence ob upoštevanju pravil notranjega trga zadovoljevati potrebe industrijske politike z visoko zastavljenimi cilji; |
| --- | --- |

108.

meni, da mora politika konkurence ob upoštevanju pravil notranjega trga zadovoljevati potrebe industrijske politike z visoko zastavljenimi cilji;

| 109. | poudarja, da bodo države članice lažje dosegle trajnosten in pravičen razvoj v industrijskem sektorju na podlagi načela vzajemnosti trgovinskih politik; ugotavlja, da na regionalne mrežne strukture in konkurenčne grozde ne bi smela vplivati neenaka trgovinska pravila in določbe, ki veljajo zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da bodo države članice lažje dosegle trajnosten in pravičen razvoj v industrijskem sektorju na podlagi načela vzajemnosti trgovinskih politik; ugotavlja, da na regionalne mrežne strukture in konkurenčne grozde ne bi smela vplivati neenaka trgovinska pravila in določbe, ki veljajo zlasti za mala in srednja podjetja;

| 110. | poudarja, kot je omenjeno v številnih novejših raziskavah, da pomoč za določene sektorje vzpodbuja rast, kadar je ta pomoč združljiva z ohranitvijo konkurenčnosti v zadevnih sektorjih in kadar njeno uporabo spremljajo mehanizmi, ki zagotavljajo, da neuspešni projekti niso nadaljnje financirani; poziva, naj bo dodeljevanje te pomoči sistematično podvrženo zahtevi, naj podprte dejavnosti ostanejo na območju EU vsaj pet let, dejavnosti na področju raziskav in razvoja pa vsaj 10 let; |
| --- | --- |

110.

poudarja, kot je omenjeno v številnih novejših raziskavah, da pomoč za določene sektorje vzpodbuja rast, kadar je ta pomoč združljiva z ohranitvijo konkurenčnosti v zadevnih sektorjih in kadar njeno uporabo spremljajo mehanizmi, ki zagotavljajo, da neuspešni projekti niso nadaljnje financirani; poziva, naj bo dodeljevanje te pomoči sistematično podvrženo zahtevi, naj podprte dejavnosti ostanejo na območju EU vsaj pet let, dejavnosti na področju raziskav in razvoja pa vsaj 10 let;

| 111. | v zvezi s tem opozarja, da morajo biti evropske lokacije v mednarodnem merilu konkurenčne, zlasti na področju ključnih tehnologij; |
| --- | --- |

111.

v zvezi s tem opozarja, da morajo biti evropske lokacije v mednarodnem merilu konkurenčne, zlasti na področju ključnih tehnologij;

| 112. | meni, da prosta trgovina ostaja eden od temeljev evropske gospodarske rasti in zato poziva, naj se prihodnji večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi oblikujejo tako, da bodo sestavni del industrijske strategije, ki bo temeljila na pošteni svetovni konkurenci in vzajemnosti evropskih trgovinskih partnerjev; meni, da je treba v prostotrgovinske sporazume vključiti socialna in okoljska vprašanja ter ustrezne standarde, da bi upoštevali načelo trajnostnega razvoja; meni, da je treba zagotoviti, da evropskih industrijskih panog ne bo ogrožalo nepošteno ravnanje, kakor se dogaja na področju sončne energije; opominja, da je treba okrepiti regulativni dialog s ključnimi trgovinskimi partnerji, da bi preprečili in odstranili trgovinske ovire; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja okoljsko zakonodajo, politike menjalnega tečaja, pravila o državni pomoči ter druge programe podpore, ki jih sprejmejo tretje države, ki tekmujejo z EU; poziva k razmisleku o oblikovanju strategije EU za neposredne tuje naložbe v državah v vzponu, da bi omogočili boljši dostop do novih trgov in okrepili lokalno proizvodnjo; |
| --- | --- |

112.

meni, da prosta trgovina ostaja eden od temeljev evropske gospodarske rasti in zato poziva, naj se prihodnji večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi oblikujejo tako, da bodo sestavni del industrijske strategije, ki bo temeljila na pošteni svetovni konkurenci in vzajemnosti evropskih trgovinskih partnerjev; meni, da je treba v prostotrgovinske sporazume vključiti socialna in okoljska vprašanja ter ustrezne standarde, da bi upoštevali načelo trajnostnega razvoja; meni, da je treba zagotoviti, da evropskih industrijskih panog ne bo ogrožalo nepošteno ravnanje, kakor se dogaja na področju sončne energije; opominja, da je treba okrepiti regulativni dialog s ključnimi trgovinskimi partnerji, da bi preprečili in odstranili trgovinske ovire; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja okoljsko zakonodajo, politike menjalnega tečaja, pravila o državni pomoči ter druge programe podpore, ki jih sprejmejo tretje države, ki tekmujejo z EU; poziva k razmisleku o oblikovanju strategije EU za neposredne tuje naložbe v državah v vzponu, da bi omogočili boljši dostop do novih trgov in okrepili lokalno proizvodnjo;

| 113. | meni, da je treba za trgovinsko politiko EU v večstranskem okviru STO ter v okviru preglednega in učinkovito urejenega trga vzpostaviti učinkovite proizvodne temelje, ki bodo podprti z ustreznimi sektorskimi politikami ter ki bodo namenjeni rasti in trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

113.

meni, da je treba za trgovinsko politiko EU v večstranskem okviru STO ter v okviru preglednega in učinkovito urejenega trga vzpostaviti učinkovite proizvodne temelje, ki bodo podprti z ustreznimi sektorskimi politikami ter ki bodo namenjeni rasti in trajnostnemu razvoju;

| 114. | meni, da bo oživljanje gospodarstva, ki ga bo EU spodbudila s svojimi sklepi in v sodelovanju z državami članicami, omogočilo nove možnosti za evropska podjetja, ki vedno bolj konkurirajo na svetovnih, odprtih in preglednih trgih; |
| --- | --- |

114.

meni, da bo oživljanje gospodarstva, ki ga bo EU spodbudila s svojimi sklepi in v sodelovanju z državami članicami, omogočilo nove možnosti za evropska podjetja, ki vedno bolj konkurirajo na svetovnih, odprtih in preglednih trgih;

| 115. | meni tudi, da bi bilo treba v smernicah EU za industrijsko politiko ustrezno upoštevati bolj usklajen carinski nadzor kot pomembno sredstvo boja proti ponarejanju in varstva evropskih potrošnikov; meni, da bi morala industrijska politika zagotoviti tudi usklajene sisteme za pobiranje carin v državah, ki mejijo na EU, da bi preprečili neenakosti in da ne bi škodovali interesom uvoznikov ter razvoju industrijske strukture EU; |
| --- | --- |

115.

meni tudi, da bi bilo treba v smernicah EU za industrijsko politiko ustrezno upoštevati bolj usklajen carinski nadzor kot pomembno sredstvo boja proti ponarejanju in varstva evropskih potrošnikov; meni, da bi morala industrijska politika zagotoviti tudi usklajene sisteme za pobiranje carin v državah, ki mejijo na EU, da bi preprečili neenakosti in da ne bi škodovali interesom uvoznikov ter razvoju industrijske strukture EU;

| 116. | poudarja, da je za razvoj evropske trgovine bistvena prosta trgovina; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da je za razvoj evropske trgovine bistvena prosta trgovina;

| 117. | poziva Komisijo, naj uporabi smernice evropske industrijske politike za osnovo konkretnih zakonodajnih instrumentov za spodbujanje trgovine EU. |
| --- | --- |

117.

poziva Komisijo, naj uporabi smernice evropske industrijske politike za osnovo konkretnih zakonodajnih instrumentov za spodbujanje trgovine EU.

| 118. | poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih izboljša okoljsko uspešnost industrije EU, obenem pa zagotovi, da bodo isti okoljski standardi kot za izdelke, proizvedene v Evropski uniji, veljali tudi za izdelke, uvožene na enotni trg EU, pri čemer naj se ne osredotoči le na določanje teh pravil, ampak tudi na njihovo spoštovanje; |
| --- | --- |

118.

poziva Komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih izboljša okoljsko uspešnost industrije EU, obenem pa zagotovi, da bodo isti okoljski standardi kot za izdelke, proizvedene v Evropski uniji, veljali tudi za izdelke, uvožene na enotni trg EU, pri čemer naj se ne osredotoči le na določanje teh pravil, ampak tudi na njihovo spoštovanje;

| 119. | poziva Komisijo, naj doseže cilje iz sporočila o globalni Evropi ter naslednjega sporočila o trgovinski politiki, zlasti ambiciozen dostop do novih trgov iz kroga pogajanj iz Dohe, vključno s sektorskimi sporazumi, npr. o kemikalijah in mehanizaciji; |
| --- | --- |

119.

poziva Komisijo, naj doseže cilje iz sporočila o globalni Evropi ter naslednjega sporočila o trgovinski politiki, zlasti ambiciozen dostop do novih trgov iz kroga pogajanj iz Dohe, vključno s sektorskimi sporazumi, npr. o kemikalijah in mehanizaciji;

| 120. | poziva k ohranitvi učinkovitih instrumentov trgovinske zaščite proti nepoštenim trgovinskim praksam, kot je dvojno označevanje cen v okviru nabave surovin ali subvencioniranje domače industrije; |
| --- | --- |

120.

poziva k ohranitvi učinkovitih instrumentov trgovinske zaščite proti nepoštenim trgovinskim praksam, kot je dvojno označevanje cen v okviru nabave surovin ali subvencioniranje domače industrije;

| 121. | poudarja, da je treba pri prestrukturiranju industrije uporabiti zamisli in znanja delavcev, in poudarja, da mora biti to posvetovanje čim širše; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da je treba pri prestrukturiranju industrije uporabiti zamisli in znanja delavcev, in poudarja, da mora biti to posvetovanje čim širše;

| 122. | poziva Komisijo, naj oblikuje okvir za čezmejno kolektivno pogajanje, da bi zagotovila uveljavljanje čezmejnih sporazumov in se soočila z izzivi na področju organizacije dela, usposabljanja ter dela in pogojev zaposlovanja; |
| --- | --- |

122.

poziva Komisijo, naj oblikuje okvir za čezmejno kolektivno pogajanje, da bi zagotovila uveljavljanje čezmejnih sporazumov in se soočila z izzivi na področju organizacije dela, usposabljanja ter dela in pogojev zaposlovanja;

| 123. | poudarja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju industrijske politike v EU določiti obveznost spoštovanja pravil o odlaganju industrijskih odpadkov, zlasti strupenih odpadkov, in območjih odlagališč za zagotovitev, da industrijski odpadki ne bi postali okoljsko, ekonomsko ali družbeno breme za skupnosti na ozemlju EU in v tretjih državah; |
| --- | --- |

123.

poudarja, da je treba pri oblikovanju in izvajanju industrijske politike v EU določiti obveznost spoštovanja pravil o odlaganju industrijskih odpadkov, zlasti strupenih odpadkov, in območjih odlagališč za zagotovitev, da industrijski odpadki ne bi postali okoljsko, ekonomsko ali družbeno breme za skupnosti na ozemlju EU in v tretjih državah;

| 124. | trdi, da je učinkovit nadzor trga na vsem notranjem trgu bistven za zaščito evropske industrije pred nelojalno konkurenco; spodbuja Komisijo, naj predstavi ambiciozno zastavljene predloge za prenovitev sedanjega sistema tržnega nadzora, okrepi vlogo EU pri usklajevanju tržnega nadzora in carinskih organov držav članic ter zagotovi, da bodo v vseh državah članicah na voljo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

124.

trdi, da je učinkovit nadzor trga na vsem notranjem trgu bistven za zaščito evropske industrije pred nelojalno konkurenco; spodbuja Komisijo, naj predstavi ambiciozno zastavljene predloge za prenovitev sedanjega sistema tržnega nadzora, okrepi vlogo EU pri usklajevanju tržnega nadzora in carinskih organov držav članic ter zagotovi, da bodo v vseh državah članicah na voljo ustrezna sredstva;

| 125. | poziva Komisijo, naj še naprej izvaja strategijo za boljšo zakonodajo in izboljša upravljanje enotnega trga, in sicer z vzpostavitvijo sistema „vse na enem mestu“ ter s spodbujanjem čezmejnih upravnih rešitev prek spleta, pri čemer bodo upoštevane posebne potrebe malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo, naj še naprej izvaja strategijo za boljšo zakonodajo in izboljša upravljanje enotnega trga, in sicer z vzpostavitvijo sistema „vse na enem mestu“ ter s spodbujanjem čezmejnih upravnih rešitev prek spleta, pri čemer bodo upoštevane posebne potrebe malih in srednjih podjetij;

| 126. | opozarja, da so v kriznem času siva ekonomija in neprijavljene dejavnosti pomemben dejavnik izkrivljanja konkurence; poziva pristojne organe v državah članicah, naj sprejmejo nujne ukrepe za preprečevanje tega pojava; |
| --- | --- |

126.

opozarja, da so v kriznem času siva ekonomija in neprijavljene dejavnosti pomemben dejavnik izkrivljanja konkurence; poziva pristojne organe v državah članicah, naj sprejmejo nujne ukrepe za preprečevanje tega pojava;

| 127. | poudarja pomen prispevka delavcev za povečanj gospodarske rasti in napredek; |
| --- | --- |

127.

poudarja pomen prispevka delavcev za povečanj gospodarske rasti in napredek;

Sektorji

| 128. | je prepričan, da je treba vzporedno s horizontalnim pristopom oblikovati posebne panožne pobude, da bi dodatno spodbudili modernizacijo, povečali konkurenčnost in trajnost posameznih industrijskih panog, njihovih dobavnih verig in z njimi povezanih storitev prek izmenjave primerov najboljše prakse, določanja standardov, primerjanja in podobnih mehkih instrumentov za pripravo politik; zato poziva, naj:






  — | Komisija po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi uvede in primerljivo nadalje razvije priporočila obstoječih sektorskih pristopov (delovne skupine, skupine na visoki ravni, tehnološke in inovacijske platforme, na primer Cars 21) na način, ki je prilagojen potrebam sektorjev, ter oblikuje nove sektorske pobude v drugih primernih sektorjih, |
| --- | --- | --- |

128.

je prepričan, da je treba vzporedno s horizontalnim pristopom oblikovati posebne panožne pobude, da bi dodatno spodbudili modernizacijo, povečali konkurenčnost in trajnost posameznih industrijskih panog, njihovih dobavnih verig in z njimi povezanih storitev prek izmenjave primerov najboljše prakse, določanja standardov, primerjanja in podobnih mehkih instrumentov za pripravo politik; zato poziva, naj:

—

Komisija po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi uvede in primerljivo nadalje razvije priporočila obstoječih sektorskih pristopov (delovne skupine, skupine na visoki ravni, tehnološke in inovacijske platforme, na primer Cars 21) na način, ki je prilagojen potrebam sektorjev, ter oblikuje nove sektorske pobude v drugih primernih sektorjih,

| — | zagotovi preverjanje trajnosti sektorskih pobud v skladu s cilji EU glede podnebne in energetske politike ter obsežnimi cilji glede porabe virov, |
| --- | --- |

—

zagotovi preverjanje trajnosti sektorskih pobud v skladu s cilji EU glede podnebne in energetske politike ter obsežnimi cilji glede porabe virov,

| — | upošteva celoten nabor možnih ukrepov politike, vključno s primerjavami in standardi ter trajnimi prizadevanji glede raziskav in razvoja ter inovacij, |
| --- | --- |

—

upošteva celoten nabor možnih ukrepov politike, vključno s primerjavami in standardi ter trajnimi prizadevanji glede raziskav in razvoja ter inovacij,

| — | posebno pozornost nameni osrednjim evropskim panogam, ki se soočajo z velikimi družbenimi izzivi, obenem pa imajo tudi poslovni in zaposlitveni potencial, |
| --- | --- |

—

posebno pozornost nameni osrednjim evropskim panogam, ki se soočajo z velikimi družbenimi izzivi, obenem pa imajo tudi poslovni in zaposlitveni potencial,

| — | posebno pozornost nameni komplementarni naravi različnih vrst medsektorskih tehnologij in zbliževanju med temi sektorji, ki ga omogoča prehod proti digitalnemu gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

posebno pozornost nameni komplementarni naravi različnih vrst medsektorskih tehnologij in zbliževanju med temi sektorji, ki ga omogoča prehod proti digitalnemu gospodarstvu,

| — | vzpodbujanje razvoja novih dejavnosti, kot so obnovljive energije in ustvarjalne industrije, torej sektorji, v katerih je EU vodilna in imajo potencial za ustvarjanje velikega števila delovnih mest, |
| --- | --- |

—

vzpodbujanje razvoja novih dejavnosti, kot so obnovljive energije in ustvarjalne industrije, torej sektorji, v katerih je EU vodilna in imajo potencial za ustvarjanje velikega števila delovnih mest,

| — | Komisija redno poroča o napredku; |
| --- | --- |

—

Komisija redno poroča o napredku;

| 129. | meni, da bi morala evropska industrijska politika temeljiti tudi na konkretnih projektih, na primer evropskem programu za spremljanje zemlje (GMES), projektu Galileo ali ITER (mednarodni termonuklearni poskusni reaktor), od katerih bi imela naša podjetja in državljani dejanske koristi; |
| --- | --- |

129.

meni, da bi morala evropska industrijska politika temeljiti tudi na konkretnih projektih, na primer evropskem programu za spremljanje zemlje (GMES), projektu Galileo ali ITER (mednarodni termonuklearni poskusni reaktor), od katerih bi imela naša podjetja in državljani dejanske koristi;

| 130. | poudarja, da je evropska industrija vedno bolj odvisna od poslovnih storitev, zato je treba pri tem posebno pozornost nameniti vsem členom proizvodne verige; v zvezi s tem pozdravlja odločenost Komisije, da tej soodvisnosti pripiše večji pomen; |
| --- | --- |

130.

poudarja, da je evropska industrija vedno bolj odvisna od poslovnih storitev, zato je treba pri tem posebno pozornost nameniti vsem členom proizvodne verige; v zvezi s tem pozdravlja odločenost Komisije, da tej soodvisnosti pripiše večji pomen;

| 131. | ponovno poudarja, da je potreben hiter napredek na področju povezanosti evropskega poslovnega registra, s čimer bi zagotovili preglednost in zanesljivost informacij tako za proizvajalce kot potrošnike; |
| --- | --- |

131.

ponovno poudarja, da je potreben hiter napredek na področju povezanosti evropskega poslovnega registra, s čimer bi zagotovili preglednost in zanesljivost informacij tako za proizvajalce kot potrošnike;

| 132. | poudarja pomen turističnega sektorja v Evropski uniji, ki je prva turistična destinacija v svetu, in v nekaterih regijah, v katerih je glavni steber gospodarske dejavnosti; podpira strategijo Komisije za izboljšanje konkurenčnosti turističnega sektorja z ukrepi za kakovost, trajnost in izboljšanje podobe Evrope kot turistične destinacije; |
| --- | --- |

132.

poudarja pomen turističnega sektorja v Evropski uniji, ki je prva turistična destinacija v svetu, in v nekaterih regijah, v katerih je glavni steber gospodarske dejavnosti; podpira strategijo Komisije za izboljšanje konkurenčnosti turističnega sektorja z ukrepi za kakovost, trajnost in izboljšanje podobe Evrope kot turistične destinacije;

| 133. | poziva Komisijo, naj spoštuje načrte in sklepe, razvite v sektorskih pobudah; meni, da ti načrti sektorjem zagotavljajo dolgoročno gotovost pri načrtovanju in so pomembno orodje za ohranjanje konkurenčnosti; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisijo, naj spoštuje načrte in sklepe, razvite v sektorskih pobudah; meni, da ti načrti sektorjem zagotavljajo dolgoročno gotovost pri načrtovanju in so pomembno orodje za ohranjanje konkurenčnosti;

Pristojnosti

| 134. | meni, da bi morala evropska industrija in zainteresirane strani okrepiti naložbe ter korporativno, socialno in okoljsko udejstvovanje ter tesno sodelovati pri oblikovanju ugodnih okvirnih pogojev; meni, da bi morala industrija naložbe in proizvodnjo ohraniti v Evropi, ohraniti lastna prizadevanja na področju raziskav in si prizadevati za trajnostno rast, inovacije in pošteno plačano delo; meni, da bi morala imeti industrija ključno vlogo pri razvoju nove kulture kvalifikacij, zagotavljanju dobrih priložnosti za visokokakovostno usposabljanje in še več trajnostnih inovacij na področju izdelkov in procesov ter v Evropi, kjer je le mogoče, sklepati strateška partnerstva; |
| --- | --- |

134.

meni, da bi morala evropska industrija in zainteresirane strani okrepiti naložbe ter korporativno, socialno in okoljsko udejstvovanje ter tesno sodelovati pri oblikovanju ugodnih okvirnih pogojev; meni, da bi morala industrija naložbe in proizvodnjo ohraniti v Evropi, ohraniti lastna prizadevanja na področju raziskav in si prizadevati za trajnostno rast, inovacije in pošteno plačano delo; meni, da bi morala imeti industrija ključno vlogo pri razvoju nove kulture kvalifikacij, zagotavljanju dobrih priložnosti za visokokakovostno usposabljanje in še več trajnostnih inovacij na področju izdelkov in procesov ter v Evropi, kjer je le mogoče, sklepati strateška partnerstva;

| 135. | poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo nove pristope posredovanja za spremljanje in vzpostavitev nove infrastrukture ter izboljšanje udeležbe državljank in državljanov, da bi bila čim prej na razpolago infrastruktura, potrebna za trajnostno prenovo industrijske baze (npr. „pametna“ omrežja, vetrne elektrarne, nove železniške proge); |
| --- | --- |

135.

poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo nove pristope posredovanja za spremljanje in vzpostavitev nove infrastrukture ter izboljšanje udeležbe državljank in državljanov, da bi bila čim prej na razpolago infrastruktura, potrebna za trajnostno prenovo industrijske baze (npr. „pametna“ omrežja, vetrne elektrarne, nove železniške proge);

| 136. | izraža svoje prepričanje, da je svetovna gospodarska kriza jasno pokazala potrebo, da podjetja ravnajo z vso potrebno skrbnostjo in popolnoma v skladu z načeli družbene odgovornosti gospodarskih družb v zvezi z dobrim upravljanjem podjetij in spoštovanjem okoljske in družbene odličnosti; |
| --- | --- |

136.

izraža svoje prepričanje, da je svetovna gospodarska kriza jasno pokazala potrebo, da podjetja ravnajo z vso potrebno skrbnostjo in popolnoma v skladu z načeli družbene odgovornosti gospodarskih družb v zvezi z dobrim upravljanjem podjetij in spoštovanjem okoljske in družbene odličnosti;

Regije

| 137. | poudarja, da regionalne strukture pomembno prispevajo h krepitvi industrije v Evropi; meni, da so industrijske mreže in inovacijski grozdi (podjetja, univerze, raziskovalna središča, tehnološke storitve, inštituti za usposabljanje itd.) ter mreže podjetij (verige dodane vrednosti, sinergije) in drugih akterjev pomembni za naložbeno odločanje. zato meni, da:






  — | bi morali biti inovativni grozdi in mreže, predvsem evropski grozdi konkurenčnosti in nova inovacijska partnerstva, ki se bodo začela v letu 2011 v okviru pobude „Unija inovacij“, predvsem na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij, deležni večje podpore, da bi na ta način spodbujali usklajeno prenašanje znanja in tehnologije ter raziskave, izboljšali kvalifikacije in infrastrukturo, kar bi morala biti tudi prednostna naloga Evropskega sklada za regionalni razvoj, |
| --- | --- | --- |

137.

poudarja, da regionalne strukture pomembno prispevajo h krepitvi industrije v Evropi; meni, da so industrijske mreže in inovacijski grozdi (podjetja, univerze, raziskovalna središča, tehnološke storitve, inštituti za usposabljanje itd.) ter mreže podjetij (verige dodane vrednosti, sinergije) in drugih akterjev pomembni za naložbeno odločanje. zato meni, da:

—

bi morali biti inovativni grozdi in mreže, predvsem evropski grozdi konkurenčnosti in nova inovacijska partnerstva, ki se bodo začela v letu 2011 v okviru pobude „Unija inovacij“, predvsem na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij, deležni večje podpore, da bi na ta način spodbujali usklajeno prenašanje znanja in tehnologije ter raziskave, izboljšali kvalifikacije in infrastrukturo, kar bi morala biti tudi prednostna naloga Evropskega sklada za regionalni razvoj,

| — | bi morale regionalne omrežne strukture in podeželske regije prejemati pomoč EU za krepitev industrijske osnove, |
| --- | --- |

—

bi morale regionalne omrežne strukture in podeželske regije prejemati pomoč EU za krepitev industrijske osnove,

| — | bi bilo treba grozde in mreže združiti v okviru evropskih platform, da bi lahko okrepili podporo grozdov in mrež, |
| --- | --- |

—

bi bilo treba grozde in mreže združiti v okviru evropskih platform, da bi lahko okrepili podporo grozdov in mrež,

| — | je treba pobude, kot je združenje županov in pametnih mest, podpirati, saj koristijo industriji ter malim in srednjim podjetjem, |
| --- | --- |

—

je treba pobude, kot je združenje županov in pametnih mest, podpirati, saj koristijo industriji ter malim in srednjim podjetjem,

| — | bi morala Evropska investicijska banka okrepiti povezavo med industrijsko politiko in teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

—

bi morala Evropska investicijska banka okrepiti povezavo med industrijsko politiko in teritorialno kohezijo;

| 138. | priznava prispevek industrije EU k viziji o socialni, ekonomski in teritorialni koheziji ter meni, da je uspešna industrija bistven pogoj za gospodarsko rast in socialno stabilnost v regijah EU; |
| --- | --- |

138.

priznava prispevek industrije EU k viziji o socialni, ekonomski in teritorialni koheziji ter meni, da je uspešna industrija bistven pogoj za gospodarsko rast in socialno stabilnost v regijah EU;

| 139. | zato poziva k dosledni uporabi in krepitvi razpoložljivih znanstvenih in tehnoloških kompetenc v regijah, zlasti na področju ključnih tehnologij, pa tudi k močnejšemu spodbujanju politike grozdov; |
| --- | --- |

139.

zato poziva k dosledni uporabi in krepitvi razpoložljivih znanstvenih in tehnoloških kompetenc v regijah, zlasti na področju ključnih tehnologij, pa tudi k močnejšemu spodbujanju politike grozdov;

| 140. | opozarja, da je postopno uvajanje ustrezne digitalne infrastrukture in inovativnih tehnologij strateški element za povečanje konkurenčnosti regij in industrijskih panog EU, da ima sektor IKT ključno vlogo pri krepitvi produktivnosti drugih industrijskih sektorjev, da bi bilo treba sodobno komunikacijsko infrastrukturo z visoko zmogljivostjo prenosa graditi predvsem v manj pokritih regijah, in da bi to lahko privedlo do ugodnega okolja za javne in zasebne naložbe ter bi, kar je še bolj pomembno, pomagalo dvigniti standard digitalne pismenosti za podjetja; |
| --- | --- |

140.

opozarja, da je postopno uvajanje ustrezne digitalne infrastrukture in inovativnih tehnologij strateški element za povečanje konkurenčnosti regij in industrijskih panog EU, da ima sektor IKT ključno vlogo pri krepitvi produktivnosti drugih industrijskih sektorjev, da bi bilo treba sodobno komunikacijsko infrastrukturo z visoko zmogljivostjo prenosa graditi predvsem v manj pokritih regijah, in da bi to lahko privedlo do ugodnega okolja za javne in zasebne naložbe ter bi, kar je še bolj pomembno, pomagalo dvigniti standard digitalne pismenosti za podjetja;

*

* *

| 141. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

141.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0223.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0209.

(3)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 65.

---

Četrtek, 10. marec 2011

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/154

---

Četrtek, 10. marec 2011Madžarski zakon o medijih

P7_TA(2011)0094

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih

2012/C 199 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, povezanih s spoštovanjem, spodbujanjem in varstvom temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in obveščanja ter pravice do pluralnosti medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, povezanih s spoštovanjem, spodbujanjem in varstvom temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in obveščanja ter pravice do pluralnosti medijev,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih določb zakonov ali drugih predpisov v državah članicah v zvezi z zagotavljanjem avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih določb zakonov ali drugih predpisov v državah članicah v zvezi z zagotavljanjem avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah),

| — | ob upoštevanju Evropske listine o svobodi tiska z dne 25. maja 2009, delovnega dokumenta Komisije o pluralnosti medijev v državah članicah EU (SEC(2007)0032), pristopa k pluralizmu medijev v treh korakih, kot ga opredeljuje Komisija, ter neodvisne študije, ki je bila izvedena za Komisijo in dokončana leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o svobodi tiska z dne 25. maja 2009, delovnega dokumenta Komisije o pluralnosti medijev v državah članicah EU (SEC(2007)0032), pristopa k pluralizmu medijev v treh korakih, kot ga opredeljuje Komisija, ter neodvisne študije, ki je bila izvedena za Komisijo in dokončana leta 2009,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitve svobode izražanja in obveščanja v Evropski uniji, zlasti v Italiji (1), z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (2) ter z dne 7. septembra 2010 o novinarstvu in novih medijih – oblikovanje javnega prostora v Evropi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitve svobode izražanja in obveščanja v Evropski uniji, zlasti v Italiji (1), z dne 25. septembra 2008 o koncentraciji in pluralizmu medijev v Evropski uniji (2) ter z dne 7. septembra 2010 o novinarstvu in novih medijih – oblikovanje javnega prostora v Evropi (3),

| — | ob upoštevanju izjav Komisije, vloženih poslanskih vprašanj in razprav v Evropskem parlamentu o svobodi obveščanja v Italiji 8. oktobra 2009 in 8. septembra 2010, ter razprav na skupnem zasedanju Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje 17. januarja 2011 v zvezi z madžarskim zakonom o medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Komisije, vloženih poslanskih vprašanj in razprav v Evropskem parlamentu o svobodi obveščanja v Italiji 8. oktobra 2009 in 8. septembra 2010, ter razprav na skupnem zasedanju Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje 17. januarja 2011 v zvezi z madžarskim zakonom o medijih,

| — | ob upoštevanju sklepa Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da izda letno primerjalno poročilo o razmerah na področju svobode, pluralnosti in neodvisnega upravljanja medijev v državah članicah EU, ki bo vključevalo kazalnike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da izda letno primerjalno poročilo o razmerah na področju svobode, pluralnosti in neodvisnega upravljanja medijev v državah članicah EU, ki bo vključevalo kazalnike,

| — | ob upoštevanju Konvencije UNESCO o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, zlasti njenih členov 5(2), 7 in 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije UNESCO o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, zlasti njenih členov 5(2), 7 in 11,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, zato zagotavlja in spodbuja svobodo izražanja in obveščanja, kot je določeno v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ter priznava pravno vrednost pravic, svoboščin in načel, kot so določena v Listini o temeljnih pravicah, kar je dokazala tudi s podpisom Evropske konvencije o človekovih pravicah, po kateri sta svoboda in pluralizem medijev nujna pogoja; ker te pravice vključujejo svobodo izražanja mnenj ter svobodo prejemanja in sporočanja informacij brez nadzora, vmešavanja ali pritiskov javnih organov, |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države, kot je določeno v členu 2 PEU, zato zagotavlja in spodbuja svobodo izražanja in obveščanja, kot je določeno v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ter priznava pravno vrednost pravic, svoboščin in načel, kot so določena v Listini o temeljnih pravicah, kar je dokazala tudi s podpisom Evropske konvencije o človekovih pravicah, po kateri sta svoboda in pluralizem medijev nujna pogoja; ker te pravice vključujejo svobodo izražanja mnenj ter svobodo prejemanja in sporočanja informacij brez nadzora, vmešavanja ali pritiskov javnih organov,

| B. | ker pluralizem in svoboda medijev še vedno povzročata hudo zaskrbljenost v EU in njenih državah članicah, zlasti v Italiji, Bolgariji, Romuniji, Češki republiki in Estoniji, kot je bilo poudarjeno v nedavnih kritikah zakona o medijih in ustavnih sprememb, sprejetih na Madžarskem med junijem in decembrom 2010, ki so jih izrazile mednarodne organizacije, kot so OVSE in komisar Sveta Evrope za človekove pravice, številna mednarodna in nacionalna združenja novinarjev, uredniki in publicisti, nevladne organizacije, ki delujejo na področju človekovih pravic in državljanskih svoboščin, pa tudi države članice in Komisija, |
| --- | --- |

B.

ker pluralizem in svoboda medijev še vedno povzročata hudo zaskrbljenost v EU in njenih državah članicah, zlasti v Italiji, Bolgariji, Romuniji, Češki republiki in Estoniji, kot je bilo poudarjeno v nedavnih kritikah zakona o medijih in ustavnih sprememb, sprejetih na Madžarskem med junijem in decembrom 2010, ki so jih izrazile mednarodne organizacije, kot so OVSE in komisar Sveta Evrope za človekove pravice, številna mednarodna in nacionalna združenja novinarjev, uredniki in publicisti, nevladne organizacije, ki delujejo na področju človekovih pravic in državljanskih svoboščin, pa tudi države članice in Komisija,

| C. | ker je Komisija izrazila pomisleke in od madžarske vlade zahtevala informacije v zvezi s skladnostjo madžarskega zakona o medijih z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in pravnim redom Skupnosti na splošno, zlasti glede obveznosti uravnoteženega poročanja, ki velja za vse ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer je pod vprašaj postavila tudi njegovo skladnost z načelom sorazmernosti in spoštovanjem temeljne pravice do svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, načelom države izvora in zahtevami za prijavo; ker se je Madžarska na to odzvala tako, da je zagotovila dodatne informacije ter začela postopek spremembe zakona, da bi upoštevala pomisleke, ki jih je izrazila Komisija, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija izrazila pomisleke in od madžarske vlade zahtevala informacije v zvezi s skladnostjo madžarskega zakona o medijih z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in pravnim redom Skupnosti na splošno, zlasti glede obveznosti uravnoteženega poročanja, ki velja za vse ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer je pod vprašaj postavila tudi njegovo skladnost z načelom sorazmernosti in spoštovanjem temeljne pravice do svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, načelom države izvora in zahtevami za prijavo; ker se je Madžarska na to odzvala tako, da je zagotovila dodatne informacije ter začela postopek spremembe zakona, da bi upoštevala pomisleke, ki jih je izrazila Komisija,

| D. | ker je OVSE izrazil resne pomisleke v zvezi s področjem uporabe madžarskih zakonov (materialno in teritorialno področje uporabe), svobodo izražanja in urejanjem vsebin, imenovanjem ene osebe, ki bo opravljala funkcijo nacionalnega organa za medije in telekomunikacije in skladnostjo z načeli, ki urejajo storitve javne radiotelevizije (4), ter navedel, da nova zakonodaja ogroža pluralizem medijev, ukinja politično in finančno neodvisnost javnih medijev, dolgoročno utrjuje negativne elemente za svobodne medije, organ za medije in svet za medije pa sta politično homogena (5) in izvajata oster in centraliziran vladni in politični nadzor nad vsemi mediji; ker so nadaljnji pomisleki vključevali nesorazmerne in zelo stroge kazni na podlagi spornih in neopredeljenih razlogov, pomanjkanje avtomatičnega postopka za prekinitev kazni v primeru pritožbe na sodišču zoper sodbo organa za medije, kršitev načela zaupnosti novinarskih virov in varstvo družinskih vrednot, |
| --- | --- |

D.

ker je OVSE izrazil resne pomisleke v zvezi s področjem uporabe madžarskih zakonov (materialno in teritorialno področje uporabe), svobodo izražanja in urejanjem vsebin, imenovanjem ene osebe, ki bo opravljala funkcijo nacionalnega organa za medije in telekomunikacije in skladnostjo z načeli, ki urejajo storitve javne radiotelevizije (4), ter navedel, da nova zakonodaja ogroža pluralizem medijev, ukinja politično in finančno neodvisnost javnih medijev, dolgoročno utrjuje negativne elemente za svobodne medije, organ za medije in svet za medije pa sta politično homogena (5) in izvajata oster in centraliziran vladni in politični nadzor nad vsemi mediji; ker so nadaljnji pomisleki vključevali nesorazmerne in zelo stroge kazni na podlagi spornih in neopredeljenih razlogov, pomanjkanje avtomatičnega postopka za prekinitev kazni v primeru pritožbe na sodišču zoper sodbo organa za medije, kršitev načela zaupnosti novinarskih virov in varstvo družinskih vrednot,

| E. | ker se strinja s pomisleki OVSE v zvezi s politično homogeno sestavo organa za medije in sveta za medije, časovnim okvirom, izvajanjem ostrega in centraliziranega vladnega, sodnega in političnega nadzora nad vsemi mediji in dejstvom, da so najbolj sporne značilnosti zakonodaje v nasprotju s standardi OVSE in mednarodnimi standardi o svobodi izražanja, na primer odprava politične in finančne neodvisnosti javnih medijev, področje uporabe zakona (materialno in teritorialno) ter odločitev, da se ne opredelijo osnovni pojmi, zaradi česar novinarji ne morejo vedeti, ali morebiti kršijo zakon, |
| --- | --- |

E.

ker se strinja s pomisleki OVSE v zvezi s politično homogeno sestavo organa za medije in sveta za medije, časovnim okvirom, izvajanjem ostrega in centraliziranega vladnega, sodnega in političnega nadzora nad vsemi mediji in dejstvom, da so najbolj sporne značilnosti zakonodaje v nasprotju s standardi OVSE in mednarodnimi standardi o svobodi izražanja, na primer odprava politične in finančne neodvisnosti javnih medijev, področje uporabe zakona (materialno in teritorialno) ter odločitev, da se ne opredelijo osnovni pojmi, zaradi česar novinarji ne morejo vedeti, ali morebiti kršijo zakon,

| F. | ker je komisar Sveta Evrope za človekove pravice pozval madžarske oblasti, naj pri pregledu zakona o medijih upoštevajo standarde Sveta Evrope o svobodi izražanja in pluralnosti medijev, ustrezna priporočila odbora ministrov in parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti pa zavezujoče standarde iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker je navedel uporabo nejasnih opredelitev, ki jih je mogoče narobe tolmačiti, ustanovitev politično neuravnoteženega regulativnega mehanizma z nesorazmernimi pooblastili, ki ni predmet celovitega sodnega nadzora, ogroženo neodvisnost storitev javne radiotelevizije in spodkopavanje zaščite novinarskih virov informacij; ker je poudaril tudi, da bi morale vse zadevne zainteresirane strani, vključno z opozicijskimi strankami in civilno družbo, imeti možnost smiselnega sodelovanja pri pregledu te zakonodaje, ki določa tako pomemben vidik delovanja demokratične družbe (6), |
| --- | --- |

F.

ker je komisar Sveta Evrope za človekove pravice pozval madžarske oblasti, naj pri pregledu zakona o medijih upoštevajo standarde Sveta Evrope o svobodi izražanja in pluralnosti medijev, ustrezna priporočila odbora ministrov in parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti pa zavezujoče standarde iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; ker je navedel uporabo nejasnih opredelitev, ki jih je mogoče narobe tolmačiti, ustanovitev politično neuravnoteženega regulativnega mehanizma z nesorazmernimi pooblastili, ki ni predmet celovitega sodnega nadzora, ogroženo neodvisnost storitev javne radiotelevizije in spodkopavanje zaščite novinarskih virov informacij; ker je poudaril tudi, da bi morale vse zadevne zainteresirane strani, vključno z opozicijskimi strankami in civilno družbo, imeti možnost smiselnega sodelovanja pri pregledu te zakonodaje, ki določa tako pomemben vidik delovanja demokratične družbe (6),

| G. | ker je v drugem mnenju, izdanem 25. februarja 2011, komisar za človekove pravice priporočil celovito revizijo svežnja madžarske zakonodaje o medijih, med drugim zaradi obnovitve natančne zakonodaje, ki bo spodbujala pluralne in neodvisne medije ter še trdneje zagotavljala, da na regulativne mehanizme za medije ne bo mogoče politično vplivati (7); ker v nadaljevanju ugotavlja, da morajo biti mediji na Madžarskem sposobni opravljati vlogo psa čuvaja v pluralni demokratični družbi, da bi to dosegla pa mora Madžarska spoštovati obveznosti, ki jih je sprejela kot članica Sveta Evrope, ter čim bolje izkoristiti znanje in izkušnje te organizacije na področju svobode izražanja ter medijske neodvisnosti in pluralnosti, |
| --- | --- |

G.

ker je v drugem mnenju, izdanem 25. februarja 2011, komisar za človekove pravice priporočil celovito revizijo svežnja madžarske zakonodaje o medijih, med drugim zaradi obnovitve natančne zakonodaje, ki bo spodbujala pluralne in neodvisne medije ter še trdneje zagotavljala, da na regulativne mehanizme za medije ne bo mogoče politično vplivati (7); ker v nadaljevanju ugotavlja, da morajo biti mediji na Madžarskem sposobni opravljati vlogo psa čuvaja v pluralni demokratični družbi, da bi to dosegla pa mora Madžarska spoštovati obveznosti, ki jih je sprejela kot članica Sveta Evrope, ter čim bolje izkoristiti znanje in izkušnje te organizacije na področju svobode izražanja ter medijske neodvisnosti in pluralnosti,

| H. | ker bi bilo treba zato nujno opustiti izvajanje madžarskega zakona o medijih ter zakon revidirati na podlagi pripomb in predlogov Komisije, OVSE in Sveta Evrope, s čimer bi zagotovili, da bo povsem v skladu z zakonodajo EU in evropskimi vrednotami ter standardi o svobodi in pluralnosti ter neodvisnem upravljanju medijev, |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba zato nujno opustiti izvajanje madžarskega zakona o medijih ter zakon revidirati na podlagi pripomb in predlogov Komisije, OVSE in Sveta Evrope, s čimer bi zagotovili, da bo povsem v skladu z zakonodajo EU in evropskimi vrednotami ter standardi o svobodi in pluralnosti ter neodvisnem upravljanju medijev,

| I. | ker je kljub večkratnim pozivom Parlamenta k pripravi direktive o svobodi, pluralnosti in neodvisnem upravljanju medijev Komisija doslej odlašala s tem predlogom, ki postaja vedno bolj potreben in nujen, |
| --- | --- |

I.

ker je kljub večkratnim pozivom Parlamenta k pripravi direktive o svobodi, pluralnosti in neodvisnem upravljanju medijev Komisija doslej odlašala s tem predlogom, ki postaja vedno bolj potreben in nujen,

| J. | ker bi köbenhavnska merila za članstvo v EU, ki se nanašajo na svobodo tiska in izražanja in so bila določena junija1993 na Evropskem svetu v Köbenhavnu, morale podpreti vse države članice EU ter jih uveljaviti prek ustrezne zakonodaje EU, |
| --- | --- |

J.

ker bi köbenhavnska merila za članstvo v EU, ki se nanašajo na svobodo tiska in izražanja in so bila določena junija1993 na Evropskem svetu v Köbenhavnu, morale podpreti vse države članice EU ter jih uveljaviti prek ustrezne zakonodaje EU,

| K. | ker je Sodišče v združenih zadevah C-39/05 P in C-52/05 P v odstavkih 45 in 46 razsodilo, da dostop do informacij državljanom omogoča tesnejše sodelovanje v postopku odločanja, upravi pa v demokratičnem sistemu omogoča, da ima večjo legitimnost, je bolj učinkovita in odgovorna do državljanov, kar je pogoj za učinkovito uveljavljanje njihovih demokratičnih pravic, |
| --- | --- |

K.

ker je Sodišče v združenih zadevah C-39/05 P in C-52/05 P v odstavkih 45 in 46 razsodilo, da dostop do informacij državljanom omogoča tesnejše sodelovanje v postopku odločanja, upravi pa v demokratičnem sistemu omogoča, da ima večjo legitimnost, je bolj učinkovita in odgovorna do državljanov, kar je pogoj za učinkovito uveljavljanje njihovih demokratičnih pravic,

| 1. | poziva madžarske organe, naj ponovno vzpostavijo neodvisno upravljanje medijev in prekinejo vmešavanje države v svobodo izražanja in t.i. uravnoteženo medijsko pokritost, ter meni, da ima prekomerno zakonsko urejanje področja medijev nasprotni učinek ter ogroža dejanski pluralizem v javnem prostoru; |
| --- | --- |

1.

poziva madžarske organe, naj ponovno vzpostavijo neodvisno upravljanje medijev in prekinejo vmešavanje države v svobodo izražanja in t.i. uravnoteženo medijsko pokritost, ter meni, da ima prekomerno zakonsko urejanje področja medijev nasprotni učinek ter ogroža dejanski pluralizem v javnem prostoru;

| 2. | pozdravlja sodelovanje Komisije z madžarskimi organi pri usklajevanju madžarskih medijev s pravom Skupnosti in pogodbami ter začetek postopka spremembe na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sodelovanje Komisije z madžarskimi organi pri usklajevanju madžarskih medijev s pravom Skupnosti in pogodbami ter začetek postopka spremembe na nacionalni ravni;

| 3. | obžaluje, da se je Komisija odločila osredotočiti le na tri točke v zvezi s tem, kako Madžarska izvaja pravni red Skupnosti, zlasti pa, da ni navedla člena 30 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kar omejevalno učinkuje na pristojnost Komisije za nadzor skladnosti Madžarske z Listino o temeljnih pravicah pri izvajanju prava EU; poziva Komisijo, naj pregleda, kako Madžarska spoštuje predpise glede odgovornosti iz Direktive 2000/31/ES o elektronskem poslovanju in kako je prenesla okvirne odločbe EU o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2008/913/PNZ) ter o boju proti terorizmu (2008/919/PNZ), ki vključujejo navedbe svobode izražanja in izogibanja pravilom o svobodi medijev; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da se je Komisija odločila osredotočiti le na tri točke v zvezi s tem, kako Madžarska izvaja pravni red Skupnosti, zlasti pa, da ni navedla člena 30 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kar omejevalno učinkuje na pristojnost Komisije za nadzor skladnosti Madžarske z Listino o temeljnih pravicah pri izvajanju prava EU; poziva Komisijo, naj pregleda, kako Madžarska spoštuje predpise glede odgovornosti iz Direktive 2000/31/ES o elektronskem poslovanju in kako je prenesla okvirne odločbe EU o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2008/913/PNZ) ter o boju proti terorizmu (2008/919/PNZ), ki vključujejo navedbe svobode izražanja in izogibanja pravilom o svobodi medijev;

| 4. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s skrbnim spremljanjem in ocenjevanjem skladnosti madžarskega zakona o medijih, kot je bil spremenjen skladno z evropsko zakonodajo, zlasti z Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s skrbnim spremljanjem in ocenjevanjem skladnosti madžarskega zakona o medijih, kot je bil spremenjen skladno z evropsko zakonodajo, zlasti z Listino o temeljnih pravicah;

| 5. | poziva madžarske organe, naj vključijo vse zainteresirane strani v revizijo zakona o medijih in ustave, ki je temelj na pravni državi temelječe demokratične družbe, z ustreznim nadzorom in uravnoteženostjo, ki sta potrebna za varovanje temeljnih pravic manjšine pred tveganjem tiranije večine; |
| --- | --- |

5.

poziva madžarske organe, naj vključijo vse zainteresirane strani v revizijo zakona o medijih in ustave, ki je temelj na pravni državi temelječe demokratične družbe, z ustreznim nadzorom in uravnoteženostjo, ki sta potrebna za varovanje temeljnih pravic manjšine pred tveganjem tiranije večine;

| 6. | poziva Komisijo, naj do konca leta na podlagi člena 265 PDEU predlaga zakonodajno pobudo v skladu s členom 225 PDEU o svobodi, pluralnosti in neodvisnosti upravljanja medijev, odpravi pomanjkljivosti zakonodajnega okvira EU o medijih ter uporabi svoje pristojnosti na področju notranjega trga, avdiovizualne politike, konkurence, telekomunikacij, državne pomoči, obveznosti javnih storitev in temeljnih pravic vsake osebe, ki prebiva na ozemlju EU, z namenom, da opredeli vsaj minimalne bistvene standarde, ki jih mora vsaka država članica izpolnjevati in spoštovati v svoji nacionalni zakonodaji, da zagotovi, zajamči in spodbuja svobodo obveščanja, primerno raven pluralnosti medijev ter neodvisnost medijskega upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj do konca leta na podlagi člena 265 PDEU predlaga zakonodajno pobudo v skladu s členom 225 PDEU o svobodi, pluralnosti in neodvisnosti upravljanja medijev, odpravi pomanjkljivosti zakonodajnega okvira EU o medijih ter uporabi svoje pristojnosti na področju notranjega trga, avdiovizualne politike, konkurence, telekomunikacij, državne pomoči, obveznosti javnih storitev in temeljnih pravic vsake osebe, ki prebiva na ozemlju EU, z namenom, da opredeli vsaj minimalne bistvene standarde, ki jih mora vsaka država članica izpolnjevati in spoštovati v svoji nacionalni zakonodaji, da zagotovi, zajamči in spodbuja svobodo obveščanja, primerno raven pluralnosti medijev ter neodvisnost medijskega upravljanja;

| 7. | poziva madžarske organe, naj nadaljujejo z revizijo zakona o medijih na podlagi pripomb in predlogov Evropskega parlamenta in Komisije, OVSE in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, priporočil Odbora ministrov in parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sodne prakse Evropskega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice ter v primeru ugotovitve, da je zakon nezdružljiv s črko in duhom pogodb ali parava EU, Listino temeljnih pravic ali Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic, zakon razveljavi in ne izvaja zakona ali njegovih delov, za katere je bilo ugotovljeno, da so nezdružljivi; |
| --- | --- |

7.

poziva madžarske organe, naj nadaljujejo z revizijo zakona o medijih na podlagi pripomb in predlogov Evropskega parlamenta in Komisije, OVSE in komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, priporočil Odbora ministrov in parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sodne prakse Evropskega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice ter v primeru ugotovitve, da je zakon nezdružljiv s črko in duhom pogodb ali parava EU, Listino temeljnih pravic ali Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic, zakon razveljavi in ne izvaja zakona ali njegovih delov, za katere je bilo ugotovljeno, da so nezdružljivi;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji za temeljne pravice, OVSE in Svetu Evrope.

---

(1)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1026.

(2)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 85.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0307.

(4)  Analiza in ocena svežnja madžarske zakonodaje in osnutka zakonodaje o medijih in telekomunikacijah, ki ga je za OVSE pripravil dr. Karol Jakubowicz.

(5)  Pismo predstavnika OVSE za svobodo medijev Odboru za državljanske pravice, pravosodje in notranje zadeve dne 14. januarja 2010.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp.

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/158

---

Četrtek, 10. marec 2011Južno sosedstvo, zlasti Libija, vključno s humanitarnimi vidiki

P7_TA(2011)0095

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji

2012/C 199 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 1. marca 2011, s katero je bilo soglasno preklicano članstvo Libije v Svetu Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 1. marca 2011, s katero je bilo soglasno preklicano članstvo Libije v Svetu Združenih narodov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970/2011 z dne 26. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970/2011 z dne 26. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 28. februarja 2011 o izvrševanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov in uvedbi dodatnih omejevalnih ukrepov proti odgovornim za izbruh nasilja nad civilnim prebivalstvom v Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 28. februarja 2011 o izvrševanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov in uvedbi dodatnih omejevalnih ukrepov proti odgovornim za izbruh nasilja nad civilnim prebivalstvom v Libiji,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice S-15/2, ki je bila sprejeta 25. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice S-15/2, ki je bila sprejeta 25. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju prekinitve pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo 22. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prekinitve pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo 22. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav o Libiji in severni Afriki visoke predstavnice Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav o Libiji in severni Afriki visoke predstavnice Catherine Ashton,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji (1), ter svojega priporočila z dne 20. januarja 2011 o kritičnih razmerah glede pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji (1), ter svojega priporočila z dne 20. januarja 2011 o kritičnih razmerah glede pogajanj o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (2),

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola k tej konvenciji o statusu beguncev, sprejetega 31. januarja 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola k tej konvenciji o statusu beguncev, sprejetega 31. januarja 1967,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter protokola o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ju je Libija ratificirala 26. marca 1987 oziroma 19. novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter protokola o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ju je Libija ratificirala 26. marca 1987 oziroma 19. novembra 2003,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so nedavne demonstracije v številnih arabskih državah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu pozvale h koncu avtoritarnih režimov in k političnim, gospodarskim in socialnim reformam ter k svobodi, demokraciji in boljšim življenjskim razmeram za ljudi; ker so množični protesti v številnih arabskih državah pokazali, da nedemokratični in avtoritarni režimi ne morejo zagotoviti verodostojne stabilnosti in da so demokratične vrednote ključne za gospodarska in politična partnerstva, |
| --- | --- |

A.

ker so nedavne demonstracije v številnih arabskih državah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu pozvale h koncu avtoritarnih režimov in k političnim, gospodarskim in socialnim reformam ter k svobodi, demokraciji in boljšim življenjskim razmeram za ljudi; ker so množični protesti v številnih arabskih državah pokazali, da nedemokratični in avtoritarni režimi ne morejo zagotoviti verodostojne stabilnosti in da so demokratične vrednote ključne za gospodarska in politična partnerstva,

| B. | ker so protesti proti libijskemu režimu začeli v mestu Bengazi 15. februarja 2011 in so se nato razširili po vsej državi ter dosegli Al Bajdo, Alkubo, Darnah in Az Zintan, protestniki pa so prevzeli nadzor nad številnimi mesti, zlasti v vzhodni Libiji, |
| --- | --- |

B.

ker so protesti proti libijskemu režimu začeli v mestu Bengazi 15. februarja 2011 in so se nato razširili po vsej državi ter dosegli Al Bajdo, Alkubo, Darnah in Az Zintan, protestniki pa so prevzeli nadzor nad številnimi mesti, zlasti v vzhodni Libiji,

| C. | ker so bili protestniki tarče napadov Gadafijevega režima, kakršnih še ni bilo, Gadafi pa je uporabil libijske oborožene sile, milice, plačance in tuje borce za nasilno zatiranje protestov, vključno z vsesplošno uporabo brzostrelk, ostrostrelcev in vojaških letal proti civilistom; ker je to povzročilo strmo naraščanje smrtnih žrtev ter visoko število ranjenih in aretiranih ljudi, |
| --- | --- |

C.

ker so bili protestniki tarče napadov Gadafijevega režima, kakršnih še ni bilo, Gadafi pa je uporabil libijske oborožene sile, milice, plačance in tuje borce za nasilno zatiranje protestov, vključno z vsesplošno uporabo brzostrelk, ostrostrelcev in vojaških letal proti civilistom; ker je to povzročilo strmo naraščanje smrtnih žrtev ter visoko število ranjenih in aretiranih ljudi,

| D. | ker zaradi nasilnega in surovega odziva režima proti libijskemu prebivalstvu ni prebegnilo le mnogo vojakov, temveč so s položaja odstopili tudi nekateri člani režima, |
| --- | --- |

D.

ker zaradi nasilnega in surovega odziva režima proti libijskemu prebivalstvu ni prebegnilo le mnogo vojakov, temveč so s položaja odstopili tudi nekateri člani režima,

| E. | ker je po podatkih visokega komisarja Združenih narodov za begunce v zadnjih dneh več kot 200 000 oseb pobegnilo iz Libije v sosednje Tunizijo, Egipt in Niger, na sto tisoče beguncev in tujih delavcev pa skuša v dramatičnih razmerah pobegniti pred konfliktom ali zapustiti Libijo; ker to povzroča humanitarno krizo, ki zahteva hiter odziv EU, |
| --- | --- |

E.

ker je po podatkih visokega komisarja Združenih narodov za begunce v zadnjih dneh več kot 200 000 oseb pobegnilo iz Libije v sosednje Tunizijo, Egipt in Niger, na sto tisoče beguncev in tujih delavcev pa skuša v dramatičnih razmerah pobegniti pred konfliktom ali zapustiti Libijo; ker to povzroča humanitarno krizo, ki zahteva hiter odziv EU,

| F. | ker je generalna skupščina ZN, potem ko je Svet ZN za človekove pravice na 15. posebnem zasedanju 25. februarja 2011 soglasno sprejel resolucijo o položaju človekovih pravic v Libiji, v kateri je obsodil odvratne in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji ter poudaril, da utegnejo nekatere od njih pomeniti tudi zločin zoper človečnost, 2. marca 2011 v skladu s priporočili sveta sklenila zamrzniti članstvo Libije v Svetu ZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

F.

ker je generalna skupščina ZN, potem ko je Svet ZN za človekove pravice na 15. posebnem zasedanju 25. februarja 2011 soglasno sprejel resolucijo o položaju človekovih pravic v Libiji, v kateri je obsodil odvratne in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji ter poudaril, da utegnejo nekatere od njih pomeniti tudi zločin zoper človečnost, 2. marca 2011 v skladu s priporočili sveta sklenila zamrzniti članstvo Libije v Svetu ZN za človekove pravice,

| G. | ker je kot odgovor na resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov o Libiji z dne 26. februarja 2011, ki določa, da bi bilo treba zadevo predati Mednarodnemu kazenskemu sodišču, tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča 3. marca 2011 začel preiskavo domnevnih zločinov zoper človečnost, storjenih v Libiji, tudi zločinov, ki naj bi jih zagrešili Moamer Gadafi in člani režima; ker resolucija varnostnega sveta Združenih narodov iz leta 1970 državi nalaga embargo na orožje, družini Gadafi in režimu pa prepoveduje potovanja in jim zamrzuje sredstva, hkrati pa vsem državam članicam Združenih narodov dovoljuje, da zasežejo in odstranijo prepovedano z vojsko povezano opremo, |
| --- | --- |

G.

ker je kot odgovor na resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov o Libiji z dne 26. februarja 2011, ki določa, da bi bilo treba zadevo predati Mednarodnemu kazenskemu sodišču, tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča 3. marca 2011 začel preiskavo domnevnih zločinov zoper človečnost, storjenih v Libiji, tudi zločinov, ki naj bi jih zagrešili Moamer Gadafi in člani režima; ker resolucija varnostnega sveta Združenih narodov iz leta 1970 državi nalaga embargo na orožje, družini Gadafi in režimu pa prepoveduje potovanja in jim zamrzuje sredstva, hkrati pa vsem državam članicam Združenih narodov dovoljuje, da zasežejo in odstranijo prepovedano z vojsko povezano opremo,

| H. | ker sklep Sveta z dne 28. februarja 2011 nalaga dodatne omejevalne ukrepe zoper odgovorne, ki so z nasiljem zatrli upor civilnega prebivalstva v Libiji, predvsem prepoved izdajanja vizumov in zamrznitev sredstev, s čimer se izvaja resolucija varnostnega sveta Združenih narodov o Libiji z dne 26. februarja 2011, |
| --- | --- |

H.

ker sklep Sveta z dne 28. februarja 2011 nalaga dodatne omejevalne ukrepe zoper odgovorne, ki so z nasiljem zatrli upor civilnega prebivalstva v Libiji, predvsem prepoved izdajanja vizumov in zamrznitev sredstev, s čimer se izvaja resolucija varnostnega sveta Združenih narodov o Libiji z dne 26. februarja 2011,

| I. | ker so od začetka upora številni svetovni voditelji večkrat pozvali polkovnika Gadafija, naj odstopi, |
| --- | --- |

I.

ker so od začetka upora številni svetovni voditelji večkrat pozvali polkovnika Gadafija, naj odstopi,

| J. | ker je Arabska liga 22. februarja 2011 suspendirala Libijo, njen generalni sekretar pa je 3. marca 2011 izjavil, da bi v primeru nadaljevanja bojev v Libiji Arabska liga v sodelovanju z Afriško unijo lahko podprla območje prepovedi letenja v Libiji, |
| --- | --- |

J.

ker je Arabska liga 22. februarja 2011 suspendirala Libijo, njen generalni sekretar pa je 3. marca 2011 izjavil, da bi v primeru nadaljevanja bojev v Libiji Arabska liga v sodelovanju z Afriško unijo lahko podprla območje prepovedi letenja v Libiji,

| K. | ker je v izjavi s 5. marca 2011 začasni prehodni nacionalni svet pozval mednarodno skupnost, naj izpolni svoje obveznosti za zaščito libijskega prebivalstva pred nadaljnjim genocidom in zločini zoper človečnost brez neposrednega vojaškega posredovanja na libijskem ozemlju, |
| --- | --- |

K.

ker je v izjavi s 5. marca 2011 začasni prehodni nacionalni svet pozval mednarodno skupnost, naj izpolni svoje obveznosti za zaščito libijskega prebivalstva pred nadaljnjim genocidom in zločini zoper človečnost brez neposrednega vojaškega posredovanja na libijskem ozemlju,

| L. | ker je EU 22. februarja 2011 prekinila tekoča pogajanja o okvirnem sporazumu med EU in Libijo ter vse pogodbe o sodelovanju z Libijo, |
| --- | --- |

L.

ker je EU 22. februarja 2011 prekinila tekoča pogajanja o okvirnem sporazumu med EU in Libijo ter vse pogodbe o sodelovanju z Libijo,

| M. | ker ima EU izjemen interes za demokratično, stabilno, uspešno in mirno severno Afriko; ker nedavni dogodki v Libiji, Egiptu in Tuniziji poudarjajo nujnost pregleda zunanje politike EU do sredozemske regije, |
| --- | --- |

M.

ker ima EU izjemen interes za demokratično, stabilno, uspešno in mirno severno Afriko; ker nedavni dogodki v Libiji, Egiptu in Tuniziji poudarjajo nujnost pregleda zunanje politike EU do sredozemske regije,

| N. | ker se pričakuje, da bodo na izrednem zasedanju Evropskega sveta v petek, 11. marca 2011, natančno preučili poročilo visoke predstavnice in Komisije o hitri prilagoditvi instrumentov EU ter poročilo visoke predstavnice o podpori procesoma tranzicije in preoblikovanja, |
| --- | --- |

N.

ker se pričakuje, da bodo na izrednem zasedanju Evropskega sveta v petek, 11. marca 2011, natančno preučili poročilo visoke predstavnice in Komisije o hitri prilagoditvi instrumentov EU ter poročilo visoke predstavnice o podpori procesoma tranzicije in preoblikovanja,

| 1. | izraža svojo solidarnost libijskemu ljudstvu, zlasti libijski mladini, ki je bila gonilna sila za demokracijo in spremembo režima, pozdravlja njihov pogum in odločnost ter podpira njihove upravičene demokratične, gospodarske in socialne težnje; |
| --- | --- |

1.

izraža svojo solidarnost libijskemu ljudstvu, zlasti libijski mladini, ki je bila gonilna sila za demokracijo in spremembo režima, pozdravlja njihov pogum in odločnost ter podpira njihove upravičene demokratične, gospodarske in socialne težnje;

| 2. | najostreje obsoja očitno in sistematično kršenje človekovih pravic v Libiji, zlasti pa nasilno zatiranje miroljubnih protestnikov, ki se zavzemajo za demokracijo, novinarjev in zagovornikov človekovih pravic s strani Gadafijevega režima; obžaluje posledično znatno izgubo življenj in veliko število ranjenih; izraža sožalje družinam žrtev; obsoja spodbujanje sovraštva zoper civilno prebivalstvo, ki sta ga na najvišja predstavnika režima Moamer Gadafi in njegov sin Saif al Islam izrecno izražala v svojih izjavah; |
| --- | --- |

2.

najostreje obsoja očitno in sistematično kršenje človekovih pravic v Libiji, zlasti pa nasilno zatiranje miroljubnih protestnikov, ki se zavzemajo za demokracijo, novinarjev in zagovornikov človekovih pravic s strani Gadafijevega režima; obžaluje posledično znatno izgubo življenj in veliko število ranjenih; izraža sožalje družinam žrtev; obsoja spodbujanje sovraštva zoper civilno prebivalstvo, ki sta ga na najvišja predstavnika režima Moamer Gadafi in njegov sin Saif al Islam izrecno izražala v svojih izjavah;

| 3. | poziva k takojšnjemu koncu surovega diktatorskega režima polkovnika Gadafija in ga poziva, naj nemudoma odstopi ter tako prepreči dodatno prelivanje krvi in omogoči mirno politično tranzicijo; poziva libijske oblasti, naj nemudoma ustavijo nasilje in omogočijo mirno reševanje razmer v skladu z upravičenimi pričakovanji libijskega ljudstva; poziva libijske oblasti, naj spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, naj odpravijo vse omejitve svobode izražanja, kar vključuje tudi internet, in naj takoj omogočijo vstop v državo neodvisnim opazovalcem človekovih pravic in tujim medijem; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnjemu koncu surovega diktatorskega režima polkovnika Gadafija in ga poziva, naj nemudoma odstopi ter tako prepreči dodatno prelivanje krvi in omogoči mirno politično tranzicijo; poziva libijske oblasti, naj nemudoma ustavijo nasilje in omogočijo mirno reševanje razmer v skladu z upravičenimi pričakovanji libijskega ljudstva; poziva libijske oblasti, naj spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, naj odpravijo vse omejitve svobode izražanja, kar vključuje tudi internet, in naj takoj omogočijo vstop v državo neodvisnim opazovalcem človekovih pravic in tujim medijem;

| 4. | v celoti podpira resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970, ki obsoja odvratne in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji, in poziva k temu, da bi bila zadeva predana Mednarodnemu kazenskemu sodišču, obenem pa državi nalaga embargo na orožje, družini Moamerja Gadafija izreka prepoved potovanja in zamrzuje njihova sredstva; poudarja, da so storilci napadov na civiliste osebno kazensko odgovorni po mednarodnem pravu, da jim je treba soditi in da ne smejo ostati nekaznovani; močno podpira odločitev tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je začel preiskavo domnevnih zločinov zoper človečnost, ki naj bi jih zagrešili Moamer Gadafi in člani njegovega režima; |
| --- | --- |

4.

v celoti podpira resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970, ki obsoja odvratne in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji, in poziva k temu, da bi bila zadeva predana Mednarodnemu kazenskemu sodišču, obenem pa državi nalaga embargo na orožje, družini Moamerja Gadafija izreka prepoved potovanja in zamrzuje njihova sredstva; poudarja, da so storilci napadov na civiliste osebno kazensko odgovorni po mednarodnem pravu, da jim je treba soditi in da ne smejo ostati nekaznovani; močno podpira odločitev tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je začel preiskavo domnevnih zločinov zoper človečnost, ki naj bi jih zagrešili Moamer Gadafi in člani njegovega režima;

| 5. | ugotavlja, da je EU prva začela izvajati sankcije, ki jih je naložil varnostni svet Združenih narodov, in da jih ukrepi EU presegajo ter uvajajo posebne sankcije; pozdravlja sklep Sveta o prepovedi trgovanja z Libijo z opremo, ki bi lahko bila uporabljena za notranje zatiranje, ter razširitev seznama oseb, za katere veljata zamrznitev premoženja in prepoved potovanja; poziva, naj se stalno ocenjuje učinkovitost sankcij; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je EU prva začela izvajati sankcije, ki jih je naložil varnostni svet Združenih narodov, in da jih ukrepi EU presegajo ter uvajajo posebne sankcije; pozdravlja sklep Sveta o prepovedi trgovanja z Libijo z opremo, ki bi lahko bila uporabljena za notranje zatiranje, ter razširitev seznama oseb, za katere veljata zamrznitev premoženja in prepoved potovanja; poziva, naj se stalno ocenjuje učinkovitost sankcij;

| 6. | poudarja, da morajo vsi ukrepi obsegati celotno libijsko premoženje, vključno z državnimi premoženjskimi skladi, s katerimi upravlja libijski organ za naložbe; poziva k temu, da bi zamrznitev sredstev vključevala zaslužek od prodaje nafte in zemeljskega plina; poziva Svet in države članice, naj razkrijejo vse podatke o zamrznjenih sredstvih; v zvezi s tem pozdravlja razprave o dodatnih sankcijah EU, ki bi vključevale tudi zamrznitev premoženja libijskih družb, povezanih z Gadafijevim režimom; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo vsi ukrepi obsegati celotno libijsko premoženje, vključno z državnimi premoženjskimi skladi, s katerimi upravlja libijski organ za naložbe; poziva k temu, da bi zamrznitev sredstev vključevala zaslužek od prodaje nafte in zemeljskega plina; poziva Svet in države članice, naj razkrijejo vse podatke o zamrznjenih sredstvih; v zvezi s tem pozdravlja razprave o dodatnih sankcijah EU, ki bi vključevale tudi zamrznitev premoženja libijskih družb, povezanih z Gadafijevim režimom;

| 7. | je zadovoljen, da je Svet 28. februarja 2011 sklenil prepovedati dobavo orožja, streliva in podobne opreme v Libijo; v zvezi s tem poziva Svet, naj preveri, ali je prišlo do kršitev Kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja, ter sprejme stroge ukrepe, da ga bodo vse države članice v celoti spoštovale; poziva visoko predstavnico, naj preuči možnost zagotavljanja spoštovanja embarga z uporabo zračnih in pomorskih sredstev skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

7.

je zadovoljen, da je Svet 28. februarja 2011 sklenil prepovedati dobavo orožja, streliva in podobne opreme v Libijo; v zvezi s tem poziva Svet, naj preveri, ali je prišlo do kršitev Kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja, ter sprejme stroge ukrepe, da ga bodo vse države članice v celoti spoštovale; poziva visoko predstavnico, naj preuči možnost zagotavljanja spoštovanja embarga z uporabo zračnih in pomorskih sredstev skupne varnostne in obrambne politike;

| 8. | v celoti podpira odločitev Sveta Združenih narodov za človekove pravice, da se v Libijo pošlje neodvisna mednarodna preiskovalna komisija, ki bi preučila kršitve mednarodnega humanitarnega prava, in odločitev generalne skupščine Združenih narodov z dne 2. marca 2011 o zamrznitvi članstva Libije v Svetu Združenih narodov za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

v celoti podpira odločitev Sveta Združenih narodov za človekove pravice, da se v Libijo pošlje neodvisna mednarodna preiskovalna komisija, ki bi preučila kršitve mednarodnega humanitarnega prava, in odločitev generalne skupščine Združenih narodov z dne 2. marca 2011 o zamrznitvi članstva Libije v Svetu Združenih narodov za človekove pravice;

| 9. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj sprejmeta vse možne ukrepe za popolno osamitev Gadafija in njegovega režima v nacionalnem in mednarodnem okviru; |
| --- | --- |

9.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj sprejmeta vse možne ukrepe za popolno osamitev Gadafija in njegovega režima v nacionalnem in mednarodnem okviru;

| 10. | poudarja, da morajo EU in njene države članice spoštovati odgovornost za zaščito, da bi rešile libijske državljane pred obsežnimi oboroženimi napadi; poudarja, da torej ni mogoče izključiti nobene od možnosti, ki jih določa listina Združenih narodov; poziva visoko predstavnico in države članice, naj bodo pripravljene na odločitev varnostnega sveta Združenih narodov o nadaljnjih ukrepih, vključno z možnostjo območja prepovedi preletov, katerega namen bi bilo preprečiti režimu, da napade civilno prebivalstvo; poudarja, da morajo biti vsi ukrepi, ki jih izvršijo EU in njene države članice, v skladu z mandatom Združenih narodov in biti usklajeni z Arabsko ligo in Afriško unijo; spodbuja obe organizaciji k usmerjanju mednarodnih prizadevanj; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo EU in njene države članice spoštovati odgovornost za zaščito, da bi rešile libijske državljane pred obsežnimi oboroženimi napadi; poudarja, da torej ni mogoče izključiti nobene od možnosti, ki jih določa listina Združenih narodov; poziva visoko predstavnico in države članice, naj bodo pripravljene na odločitev varnostnega sveta Združenih narodov o nadaljnjih ukrepih, vključno z možnostjo območja prepovedi preletov, katerega namen bi bilo preprečiti režimu, da napade civilno prebivalstvo; poudarja, da morajo biti vsi ukrepi, ki jih izvršijo EU in njene države članice, v skladu z mandatom Združenih narodov in biti usklajeni z Arabsko ligo in Afriško unijo; spodbuja obe organizaciji k usmerjanju mednarodnih prizadevanj;

| 11. | poziva podpredsednico Komisije/ visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj vzpostavi odnose z začasnim prehodnim nacionalnim svetom in prične postopek, s katerim bi ti odnosi postali uradni, da bi se spodbudil prehod k demokraciji, zagotovila udeležbo širokega obsega predstavnikov libijske družbe in vključevanje žensk in manjšin v tranzicijski proces, ter naj začasnemu prehodnemu nacionalnemu svetu ponudi podporo v osvobojenem območju, da bi priskočili na pomoč prebivalstvu in potešili njihove osnovne humanitarne potrebe, vključno z zdravniško pomočjo; |
| --- | --- |

11.

poziva podpredsednico Komisije/ visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj vzpostavi odnose z začasnim prehodnim nacionalnim svetom in prične postopek, s katerim bi ti odnosi postali uradni, da bi se spodbudil prehod k demokraciji, zagotovila udeležbo širokega obsega predstavnikov libijske družbe in vključevanje žensk in manjšin v tranzicijski proces, ter naj začasnemu prehodnemu nacionalnemu svetu ponudi podporo v osvobojenem območju, da bi priskočili na pomoč prebivalstvu in potešili njihove osnovne humanitarne potrebe, vključno z zdravniško pomočjo;

| 12. | poziva EU, naj prispeva k demokratičnim reformam in vzpostavitvi institucij pravne države v Libiji, tako da zagotovi pomoč za razvoj svobodnih medijev in neodvisnih organizacij civilne družbe, zlasti demokratičnih političnih strank, da bi v prihodnosti zagotovili izvedbo demokratičnih volitev; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj prispeva k demokratičnim reformam in vzpostavitvi institucij pravne države v Libiji, tako da zagotovi pomoč za razvoj svobodnih medijev in neodvisnih organizacij civilne družbe, zlasti demokratičnih političnih strank, da bi v prihodnosti zagotovili izvedbo demokratičnih volitev;

| 13. | je zelo zaskrbljen zaradi širjenja humanitarne krize, saj poskuša več kot 200 000 migrantov pobegniti pred nasiljem iz Libije, pri čemer jih je veliko obtičalo na meji med Libijo in Tunizijo, drugi pa ostajajo v begunskih taboriščih v Tuniziji, Egiptu in Nigru; poziva sedanje in prihodnje libijske oblasti, naj humanitarnim organizacijam omogočijo vstop v državo in zagotovijo varnost humanitarnega osebja; |
| --- | --- |

13.

je zelo zaskrbljen zaradi širjenja humanitarne krize, saj poskuša več kot 200 000 migrantov pobegniti pred nasiljem iz Libije, pri čemer jih je veliko obtičalo na meji med Libijo in Tunizijo, drugi pa ostajajo v begunskih taboriščih v Tuniziji, Egiptu in Nigru; poziva sedanje in prihodnje libijske oblasti, naj humanitarnim organizacijam omogočijo vstop v državo in zagotovijo varnost humanitarnega osebja;

| 14. | spodbuja Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj dajo na razpolago vse finančne in človeške vire, ki so potrebni za podporo obsežni mednarodni humanitarni operaciji in ki bodo v pomoč visokemu komisarju Združenih narodov za begunce ter drugim pomembnim humanitarnim agencijam pri nudenju zaščite in nujne pomoči vsem, ki to potrebujejo; pozdravlja do zdaj sprejete ukrepe in zagotovljena sredstva s strani komisarke Georgieve in oddelka ECHO, prav tako pozdravlja humanitarno pomoč, ki so jo zagotovile nekatere države članice za reševanje tega izziva; poziva EU in države članice, naj zagotovijo zračni in pomorski prevoz za pomoč pri vračanju v domovino ali preselitev migrantov, prosilcev za azil in beguncev iz Libije v skladu z mednarodnim pravom in ustrezno zakonodajo Evropske unije, ter zagotovijo finančno pomoč kot odziv na skupen poziv visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodne organizacije za migracije z dne 3. marca 2011; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj dajo na razpolago vse finančne in človeške vire, ki so potrebni za podporo obsežni mednarodni humanitarni operaciji in ki bodo v pomoč visokemu komisarju Združenih narodov za begunce ter drugim pomembnim humanitarnim agencijam pri nudenju zaščite in nujne pomoči vsem, ki to potrebujejo; pozdravlja do zdaj sprejete ukrepe in zagotovljena sredstva s strani komisarke Georgieve in oddelka ECHO, prav tako pozdravlja humanitarno pomoč, ki so jo zagotovile nekatere države članice za reševanje tega izziva; poziva EU in države članice, naj zagotovijo zračni in pomorski prevoz za pomoč pri vračanju v domovino ali preselitev migrantov, prosilcev za azil in beguncev iz Libije v skladu z mednarodnim pravom in ustrezno zakonodajo Evropske unije, ter zagotovijo finančno pomoč kot odziv na skupen poziv visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodne organizacije za migracije z dne 3. marca 2011;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pripravljeni vsi potrebni ukrepi, vključno z ustreznimi finančnimi, humanitarnimi in tehničnimi viri, da se zagotovi ustrezno odzivanje EU na morebitno množično preseljevanje v skladu s členom 80 PDEU; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pripravljeni vsi potrebni ukrepi, vključno z ustreznimi finančnimi, humanitarnimi in tehničnimi viri, da se zagotovi ustrezno odzivanje EU na morebitno množično preseljevanje v skladu s členom 80 PDEU;

| 16. | opominja, da so v skupni strategiji Afrika-EU za leto 2007 afriški in evropski voditelji obljubili, da bodo sprejeli ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se nezakonito pridobljeno premoženje, vključno z denarnimi sredstvi, razišče in vrne državam njegovega izvora; poziva države članice, naj ukrepajo temu ustrezno in v skladu z konvencijo Združenih narodov proti korupciji, da bi v prihodnosti zagotovile vračilo zamrznjenih sredstev libijskemu prebivalstvu; poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi EU, da bi zamrznili premoženje Gadafijeve družine in znanih družabnikov v Evropi ali evropskih finančnih institucijah, ki delujejo v davčnih oazah, za zagotovitev, da banke EU spoštujejo zahteve primerne skrbnosti glede vseh morebitnih nezakonitih sredstev, nakazanih iz Libije; |
| --- | --- |

16.

opominja, da so v skupni strategiji Afrika-EU za leto 2007 afriški in evropski voditelji obljubili, da bodo sprejeli ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se nezakonito pridobljeno premoženje, vključno z denarnimi sredstvi, razišče in vrne državam njegovega izvora; poziva države članice, naj ukrepajo temu ustrezno in v skladu z konvencijo Združenih narodov proti korupciji, da bi v prihodnosti zagotovile vračilo zamrznjenih sredstev libijskemu prebivalstvu; poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi EU, da bi zamrznili premoženje Gadafijeve družine in znanih družabnikov v Evropi ali evropskih finančnih institucijah, ki delujejo v davčnih oazah, za zagotovitev, da banke EU spoštujejo zahteve primerne skrbnosti glede vseh morebitnih nezakonitih sredstev, nakazanih iz Libije;

| 17. | poudarja, da so dejavnosti plačancev grožnja mednarodnemu miru in varnosti ter zločin zoper človečnost, zaradi česar jih je treba zaustaviti; poziva Svet in visoko predstavnico, naj odločno opozorita vse vlade, naj ne pošiljajo plačancev, vojaškega osebja ali opreme v podporo zatiranju libijskega prebivalstva, ki ga izvaja Gadafijev režim; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so dejavnosti plačancev grožnja mednarodnemu miru in varnosti ter zločin zoper človečnost, zaradi česar jih je treba zaustaviti; poziva Svet in visoko predstavnico, naj odločno opozorita vse vlade, naj ne pošiljajo plačancev, vojaškega osebja ali opreme v podporo zatiranju libijskega prebivalstva, ki ga izvaja Gadafijev režim;

| 18. | pozdravlja sklic izrednega srečanja Evropskega sveta o razvoju dogodkov v Libiji in južnem sosedstvu, ki bo 11. marca 2011; poziva visoko predstavnico in države članice, naj oblikujejo celovito in dosledno strategijo za humanitarno in politično odzivanje na razmere v Libiji; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sklic izrednega srečanja Evropskega sveta o razvoju dogodkov v Libiji in južnem sosedstvu, ki bo 11. marca 2011; poziva visoko predstavnico in države članice, naj oblikujejo celovito in dosledno strategijo za humanitarno in politično odzivanje na razmere v Libiji;

| 19. | poziva visoko predstavnico, naj začne priprave za sodelovanje EU pri južnem sosedstvu in zagotavljanje podpore zanj, zlasti pri razvoju pravne države, dobrega upravljanja ter ustavnih in volilnih pogojev za stabilno, pluralistično in miroljubno demokracijo v tej regiji; poziva visoko predstavnico, naj v celoti izkoristi vse ustrezne zunanje finančne instrumente EU; |
| --- | --- |

19.

poziva visoko predstavnico, naj začne priprave za sodelovanje EU pri južnem sosedstvu in zagotavljanje podpore zanj, zlasti pri razvoju pravne države, dobrega upravljanja ter ustavnih in volilnih pogojev za stabilno, pluralistično in miroljubno demokracijo v tej regiji; poziva visoko predstavnico, naj v celoti izkoristi vse ustrezne zunanje finančne instrumente EU;

| 20. | meni, da so revolucionarne spremembe v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu jasno pokazale, da bosta pozitivni vpliv in dolgoročna verodostojnost EU v tej regiji odvisna od njene zmožnosti za vodenje povezovalne skupne zunanje politike, ki temelji na vrednotah in ki se bo nedvoumno postavila na stran novih demokratičnih sil; ponovno izraža zahtevo, naj EU pregleda svojo politiko za podporo demokracije in človekovih pravic, da se ustvari mehanizem za izvrševanje klavzule o človekovih pravicah v vseh sporazumih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

20.

meni, da so revolucionarne spremembe v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu jasno pokazale, da bosta pozitivni vpliv in dolgoročna verodostojnost EU v tej regiji odvisna od njene zmožnosti za vodenje povezovalne skupne zunanje politike, ki temelji na vrednotah in ki se bo nedvoumno postavila na stran novih demokratičnih sil; ponovno izraža zahtevo, naj EU pregleda svojo politiko za podporo demokracije in človekovih pravic, da se ustvari mehanizem za izvrševanje klavzule o človekovih pravicah v vseh sporazumih s tretjimi državami;

| 21. | ponovno izraža zahtevo, naj bo tesno vključen v delo delovne skupine, ustanovljene za usklajeno odzivanje EU na krizo v Libiji in v drugod v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

21.

ponovno izraža zahtevo, naj bo tesno vključen v delo delovne skupine, ustanovljene za usklajeno odzivanje EU na krizo v Libiji in v drugod v sredozemski regiji;

| 22. | znova poudarja, da dogodki v Libiji in v drugih državah te regije kažejo, da je treba nujno razviti ambicioznejše in učinkovitejše politike in instrumente in okrepiti njihovo proračunsko osnovo, da se spodbudijo in podprejo politične, gospodarske in socialne reforme v južnem sosedstvu EU; poudarja, da mora strateški pregled evropske sosedske politike, ki ravno poteka, odražati aktualne dogodke v severni Afriki in da mora doseči nove, boljše načine za izpolnitev potreb in ambicij teh narodov; vztraja, da je treba v evropski sosedski politiki prednostno razvrstiti merila za neodvisnost sodstva, spoštovanje temeljnih pravic, pluralizem in svobodo tiska ter boj proti korupciji; poziva k boljšemu usklajevanju z drugimi politikami Unije, ki so povezane s temi državami; |
| --- | --- |

22.

znova poudarja, da dogodki v Libiji in v drugih državah te regije kažejo, da je treba nujno razviti ambicioznejše in učinkovitejše politike in instrumente in okrepiti njihovo proračunsko osnovo, da se spodbudijo in podprejo politične, gospodarske in socialne reforme v južnem sosedstvu EU; poudarja, da mora strateški pregled evropske sosedske politike, ki ravno poteka, odražati aktualne dogodke v severni Afriki in da mora doseči nove, boljše načine za izpolnitev potreb in ambicij teh narodov; vztraja, da je treba v evropski sosedski politiki prednostno razvrstiti merila za neodvisnost sodstva, spoštovanje temeljnih pravic, pluralizem in svobodo tiska ter boj proti korupciji; poziva k boljšemu usklajevanju z drugimi politikami Unije, ki so povezane s temi državami;

| 23. | meni, da se mora Unija za Sredozemlje prilagoditi sodobnemu času in okoliščinam ter mora preučiti nedavne dogodke in ukrepati na njihovi podlagi, da se pripravijo predlogi o tem, kako najbolje podpreti demokracijo in človekove pravice v državah članicah Unije za Sredozemlje in v tej regiji, vključno z Libijo, ter o možnih reformah, ki bi omogočile, da bi njena vloga postala pomembnejša, doslednejša in učinkovitejša; |
| --- | --- |

23.

meni, da se mora Unija za Sredozemlje prilagoditi sodobnemu času in okoliščinam ter mora preučiti nedavne dogodke in ukrepati na njihovi podlagi, da se pripravijo predlogi o tem, kako najbolje podpreti demokracijo in človekove pravice v državah članicah Unije za Sredozemlje in v tej regiji, vključno z Libijo, ter o možnih reformah, ki bi omogočile, da bi njena vloga postala pomembnejša, doslednejša in učinkovitejša;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu in generalni skupščini Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, Arabski ligi, Afriški uniji, Uniji za Sredozemlje, vladam držav, ki mejijo na Libijo, in začasnemu prehodnemu nacionalnemu svetu. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu in generalni skupščini Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, Arabski ligi, Afriški uniji, Uniji za Sredozemlje, vladam držav, ki mejijo na Libijo, in začasnemu prehodnemu nacionalnemu svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0246.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/163

---

Četrtek, 10. marec 2011Pristop EU do Irana

P7_TA(2011)0096

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pristopu EU v odnosih z Iranom (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, vključno z resolucijo z dne 8. septembra 2010 o razmerah na področju človekovih pravicah v Iranu, zlasti primerov Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahra Bahrami (1), resolucijo z dne 10. februarja 2010 o razmerah v Iranu (2) in resolucijo z dne 22. oktobra 2009 o Iranu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, vključno z resolucijo z dne 8. septembra 2010 o razmerah na področju človekovih pravicah v Iranu, zlasti primerov Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahra Bahrami (1), resolucijo z dne 10. februarja 2010 o razmerah v Iranu (2) in resolucijo z dne 22. oktobra 2009 o Iranu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu proti smrtni kazni (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu proti smrtni kazni (4),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, ki jih je podpisal Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, ki jih je podpisal Iran,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA z dne 8. februarja 2010, s katero iransko vlado pozivajo, naj izpolni svoje obveznosti glede človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA z dne 8. februarja 2010, s katero iransko vlado pozivajo, naj izpolni svoje obveznosti glede človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton (v nadaljevanju: visoka predstavnica) z dne 24. septembra 2010 o „nezaslišanih in nesprejemljivih“ izjavah iranskega predsednika Mahmuda Ahmadinedžada, ki jih je izrekel na Generalni skupščini OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije Catherine Ashton (v nadaljevanju: visoka predstavnica) z dne 24. septembra 2010 o „nezaslišanih in nesprejemljivih“ izjavah iranskega predsednika Mahmuda Ahmadinedžada, ki jih je izrekel na Generalni skupščini OZN,

| — | ob upoštevanju deklaracije EU o neširjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je sprejel Evropski svet na zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003, ter strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 10. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije EU o neširjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je sprejel Evropski svet na zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003, ter strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 10. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice z dne 23. septembra 2010, v kateri obsoja bombni napad v mestu Mahabad v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice z dne 23. septembra 2010, v kateri obsoja bombni napad v mestu Mahabad v Iranu,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 22. septembra 2010 v imenu skupine E3+3 o rešitvi iranskega jedrskega vprašanja v zgodnjih pogajanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 22. septembra 2010 v imenu skupine E3+3 o rešitvi iranskega jedrskega vprašanja v zgodnjih pogajanjih,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu Evropske unije z dne 12. avgusta 2010 o obsodbi sedmih voditeljev skupnosti Baha'i, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu Evropske unije z dne 12. avgusta 2010 o obsodbi sedmih voditeljev skupnosti Baha'i,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice z dne 16. julija 2010, v kateri obsoja napade v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice z dne 16. julija 2010, v kateri obsoja napade v Iranu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2010 o prostem dostopu do informacij v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca 2010 o prostem dostopu do informacij v Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 6. julija 2010 o grozečih bližnjih usmrtitvah v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice z dne 6. julija 2010 o grozečih bližnjih usmrtitvah v Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu Evropske unije z dne 12. junija 2010 o „hudem poslabšanju stanja na področju človekovih pravic v Iranu po predsedniških volitvah junija 2009“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu Evropske unije z dne 12. junija 2010 o „hudem poslabšanju stanja na področju človekovih pravic v Iranu po predsedniških volitvah junija 2009“,

| — | ob upoštevanju podatkov iranskega statističnega centra, po katerih se je brezposelnost v Iranu spomladi 2010 povečala na 14,6 %, kar po ocenah pomeni več kot 3,5 milijona brezposelnih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podatkov iranskega statističnega centra, po katerih se je brezposelnost v Iranu spomladi 2010 povečala na 14,6 %, kar po ocenah pomeni več kot 3,5 milijona brezposelnih,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Iran podpisal Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, s čimer se je odrekel pridobivanju jedrskega orožja, in je po zakonu dolžan prijaviti in podrediti vse svoje jedrske dejavnosti, vključno z jedrskim materialom, varnostnim mehanizmom Mednarodne agencije za jedrsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Iran podpisal Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, s čimer se je odrekel pridobivanju jedrskega orožja, in je po zakonu dolžan prijaviti in podrediti vse svoje jedrske dejavnosti, vključno z jedrskim materialom, varnostnim mehanizmom Mednarodne agencije za jedrsko energijo,

| — | ob upoštevanju deklaracije Mednarodne agencije za jedrsko energijo z dne 27. septembra 2005, v kateri je navedeno, da Iran ne izpolnjuje svojih obveznosti v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Mednarodne agencije za jedrsko energijo z dne 27. septembra 2005, v kateri je navedeno, da Iran ne izpolnjuje svojih obveznosti v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Varnostni svet Združenih narodov v šestih zaporednih resolucijah (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 in 1929) potrdil prenehanje bogatenja urana in druge zahteve kot pogoj za obnovitev pravic Irana v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Varnostni svet Združenih narodov v šestih zaporednih resolucijah (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 in 1929) potrdil prenehanje bogatenja urana in druge zahteve kot pogoj za obnovitev pravic Irana v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za jedrsko energijo Yukija Amana v četrtletnem poročilu svetu guvernerjev z dne 18. februarja 2010, da „Iran ne izpolnjuje zahtev iz ustreznih resolucij sveta guvernerjev in Varnostnega sveta“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za jedrsko energijo Yukija Amana v četrtletnem poročilu svetu guvernerjev z dne 18. februarja 2010, da „Iran ne izpolnjuje zahtev iz ustreznih resolucij sveta guvernerjev in Varnostnega sveta“,

| — | ob upoštevanju predloga Mednarodne agencije za jedrsko energijo za sporazum o zagotavljanju jedrskega goriva za teheranski raziskovalni reaktor v zameno za nizko obogateni uran iz iranskih zalog ter predloga premostitvenega sporazuma, ki sta ga podprli vladi Turčije in Brazilije, da bi okrepili zaupanje in olajšali pogajanja med Iranom in E3+3 ter Iranom in Dunajsko skupino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Mednarodne agencije za jedrsko energijo za sporazum o zagotavljanju jedrskega goriva za teheranski raziskovalni reaktor v zameno za nizko obogateni uran iz iranskih zalog ter predloga premostitvenega sporazuma, ki sta ga podprli vladi Turčije in Brazilije, da bi okrepili zaupanje in olajšali pogajanja med Iranom in E3+3 ter Iranom in Dunajsko skupino,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1929 (2010), ki uvaja nove omejevalne ukrepe proti Iranu, kar pomeni četrti krog sankcij proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1929 (2010), ki uvaja nove omejevalne ukrepe proti Iranu, kar pomeni četrti krog sankcij proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Iranu z dne 26. julija 2010 ter dejstva, da je Svet sprejel sveženj omejevalnih ukrepov proti Iranu na področju trgovine, finančnih storitev, energetike in prometa ter uredbo o razširitvi seznama subjektov in oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Iranu z dne 26. julija 2010 ter dejstva, da je Svet sprejel sveženj omejevalnih ukrepov proti Iranu na področju trgovine, finančnih storitev, energetike in prometa ter uredbo o razširitvi seznama subjektov in oseb, za katere velja zamrznitev sredstev,

| — | ob upoštevanju dodatnih sankcij proti Iranu, ki so jih napovedale ZDA, Japonska, Kanada in Avstralija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dodatnih sankcij proti Iranu, ki so jih napovedale ZDA, Japonska, Kanada in Avstralija,

| — | ob upoštevanju dolgotrajne zavezanosti Evropske unije k prizadevanjem za diplomatsko rešitev iranskega jedrskega vprašanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dolgotrajne zavezanosti Evropske unije k prizadevanjem za diplomatsko rešitev iranskega jedrskega vprašanja,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0037/2011),

| A. | ker se Islamska republika Iran (v nadaljevanju: Iran) sooča z vrsto izzivov upravljanja – od boja za prevlado med različnimi frakcijami znotraj državne vladajoče elite do socialne in gospodarske ohromelosti, problematičnega stanja regionalne varnosti in rastočega nezadovoljstva domačega prebivalstva – od katerih je za številne kriv sam iranski režim, |
| --- | --- |

A.

ker se Islamska republika Iran (v nadaljevanju: Iran) sooča z vrsto izzivov upravljanja – od boja za prevlado med različnimi frakcijami znotraj državne vladajoče elite do socialne in gospodarske ohromelosti, problematičnega stanja regionalne varnosti in rastočega nezadovoljstva domačega prebivalstva – od katerih je za številne kriv sam iranski režim,

| B. | ker so politični dogodki v Iranu po spornih predsedniških volitvah junija 2009, ki na splošno veljajo kot goljufive, pokazali, da ima država velike možnosti za demokratične spremembe na pobudo ljudstva in pri katerih bi imela osrednjo vlogo njegova dinamična in aktivna družba, ugotavlja, da se reformisti največkrat enačijo z Zelenim gibanjem, ki se je izoblikovalo med množičnimi protesti proti ponovni izvolitvi predsednika Ahmadinedžada, |
| --- | --- |

B.

ker so politični dogodki v Iranu po spornih predsedniških volitvah junija 2009, ki na splošno veljajo kot goljufive, pokazali, da ima država velike možnosti za demokratične spremembe na pobudo ljudstva in pri katerih bi imela osrednjo vlogo njegova dinamična in aktivna družba, ugotavlja, da se reformisti največkrat enačijo z Zelenim gibanjem, ki se je izoblikovalo med množičnimi protesti proti ponovni izvolitvi predsednika Ahmadinedžada,

| C. | ker so se iranske varnostne sile – revolucionarna garda, milica Basidž in policija – odzvale z ostrimi represivnimi ukrepi, samovoljnimi aretacijami več tisoč miroljubnih protestnikov in disidentov, vključno s študenti in akademiki, aktivisti za pravice žensk, sindikalisti, pravniki, novinarji, avtorji spletnih dnevnikov, duhovniki in uglednimi zagovorniki človekovih pravic, z jasnim namenom ustrahovati kritike in zadušiti nasprotovanja; ker je sodstvo uprizorilo množične zrežirane sodne procese zoper več sto uglednih reformatorjev in aktivistov, v katerih so bili nekateri obsojeni na dolgotrajne zaporne kazni in celo na smrt, |
| --- | --- |

C.

ker so se iranske varnostne sile – revolucionarna garda, milica Basidž in policija – odzvale z ostrimi represivnimi ukrepi, samovoljnimi aretacijami več tisoč miroljubnih protestnikov in disidentov, vključno s študenti in akademiki, aktivisti za pravice žensk, sindikalisti, pravniki, novinarji, avtorji spletnih dnevnikov, duhovniki in uglednimi zagovorniki človekovih pravic, z jasnim namenom ustrahovati kritike in zadušiti nasprotovanja; ker je sodstvo uprizorilo množične zrežirane sodne procese zoper več sto uglednih reformatorjev in aktivistov, v katerih so bili nekateri obsojeni na dolgotrajne zaporne kazni in celo na smrt,

| D. | ker je od izvolitve predsednika Ahmadinedžada leta 2005 Iranska revolucionarna garda sredstva, ki so se zbirala od osemdesetih let 20. stoletja, porabljala za nakupe državnih podjetij in podjetij, ki so bila privatizirana prek teheranske borze, |
| --- | --- |

D.

ker je od izvolitve predsednika Ahmadinedžada leta 2005 Iranska revolucionarna garda sredstva, ki so se zbirala od osemdesetih let 20. stoletja, porabljala za nakupe državnih podjetij in podjetij, ki so bila privatizirana prek teheranske borze,

| E. | ker se nadaljujejo nekaznovane kršitve temeljnih človekovih pravice Irancev – pravica do življenja, svobode izražanja in združevanja ter pravica do življenja brez samovoljnih aretacij, pridržanj in mučenja ter vseh oblik diskriminacije, |
| --- | --- |

E.

ker se nadaljujejo nekaznovane kršitve temeljnih človekovih pravice Irancev – pravica do življenja, svobode izražanja in združevanja ter pravica do življenja brez samovoljnih aretacij, pridržanj in mučenja ter vseh oblik diskriminacije,

| F. | ker Iran sodi med države z najbolj razširjenim dostopom do interneta na Bližnjem vzhodu, zaradi česar je ta država tretja največja blogosfera na svetu, takoj za Združenimi državami in Kitajsko; ker redne motnje delovanja telekomunikacij in interneta po volitvah junija 2009 niso naključne, |
| --- | --- |

F.

ker Iran sodi med države z najbolj razširjenim dostopom do interneta na Bližnjem vzhodu, zaradi česar je ta država tretja največja blogosfera na svetu, takoj za Združenimi državami in Kitajsko; ker redne motnje delovanja telekomunikacij in interneta po volitvah junija 2009 niso naključne,

| G. | ker Iran še vedno uporablja smrtno kazen in je ena od treh držav na svetu, v katerih izvedejo največ usmrtitev; ker je Iran država, v kateri usmrtijo največ mladoletnih prestopnikov; ker Iran še vedno uporablja smrtno kazen s kamenjanjem, kar je v nasprotju z drugim izbirnim protokolom k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

G.

ker Iran še vedno uporablja smrtno kazen in je ena od treh držav na svetu, v katerih izvedejo največ usmrtitev; ker je Iran država, v kateri usmrtijo največ mladoletnih prestopnikov; ker Iran še vedno uporablja smrtno kazen s kamenjanjem, kar je v nasprotju z drugim izbirnim protokolom k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah,

| H. | ker so bili številni Iranci usmrčeni iz političnih razlogov, mnogi so v zaporu, več sto pa jih je bilo prisiljenih, da pobegnejo iz države v strahu za življenje in/ali pred priprtjem za nedoločen čas, zasliševanjem ter mučenjem, |
| --- | --- |

H.

ker so bili številni Iranci usmrčeni iz političnih razlogov, mnogi so v zaporu, več sto pa jih je bilo prisiljenih, da pobegnejo iz države v strahu za življenje in/ali pred priprtjem za nedoločen čas, zasliševanjem ter mučenjem,

| I. | ker so organizacije za varstvo človekovih pravic v Iranu (npr. Islamska komisija za človekove pravice in komisija iz člena 90) vladne zaveznice in večinoma nepomembne, |
| --- | --- |

I.

ker so organizacije za varstvo človekovih pravic v Iranu (npr. Islamska komisija za človekove pravice in komisija iz člena 90) vladne zaveznice in večinoma nepomembne,

| J. | ker je bil iranski jedrski program v preteklosti večkrat prikrivan, kar je sčasoma zmanjšalo verodostojnost iranskih trditev, da je program le v miroljubne namene, |
| --- | --- |

J.

ker je bil iranski jedrski program v preteklosti večkrat prikrivan, kar je sčasoma zmanjšalo verodostojnost iranskih trditev, da je program le v miroljubne namene,

| K. | ker mora Iran še izpolniti svoje obveznosti v skladu z vsemi zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov, najnovejša med njimi je resolucija št. 1929 (2010), in ker vse zahteve sveta guvernerjev Mednarodne agencije za jedrsko energijo, izrecno opredeljujejo popoln in brezpogojen dostop agencije do vseh lokacij, opreme, oseb in dokumentov, kar bi omogočilo ustrezen pregled iranskih jedrskih namenov, Mednarodni agenciji za jedrsko energijo pa, da opravi svojo vlogo jedrskega čuvaja, |
| --- | --- |

K.

ker mora Iran še izpolniti svoje obveznosti v skladu z vsemi zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov, najnovejša med njimi je resolucija št. 1929 (2010), in ker vse zahteve sveta guvernerjev Mednarodne agencije za jedrsko energijo, izrecno opredeljujejo popoln in brezpogojen dostop agencije do vseh lokacij, opreme, oseb in dokumentov, kar bi omogočilo ustrezen pregled iranskih jedrskih namenov, Mednarodni agenciji za jedrsko energijo pa, da opravi svojo vlogo jedrskega čuvaja,

| L. | ker nekatere politike iranske vlade ogrožajo stabilnost in mir v tej regiji; ker Iran s svojo agresivno in ciljno usmerjeno retoriko, nadaljevanjem jedrskega programa in podporo Hezbolaha in Hamasa ustrahuje zlasti Izrael in območje Zaliva, ker bi lahko Iran po drugi strani s ponovno pridobljenim pozitivnim vplivom na stabilizacijo koristil celotni regiji, če bi uredil svoje mednarodne odnose, zlasti s sosednjimi državami, dokončno odpravil vse dvome o dejanskem namenu jedrskega programa in zagotovil spoštovanje človekovih pravic in demokracije, |
| --- | --- |

L.

ker nekatere politike iranske vlade ogrožajo stabilnost in mir v tej regiji; ker Iran s svojo agresivno in ciljno usmerjeno retoriko, nadaljevanjem jedrskega programa in podporo Hezbolaha in Hamasa ustrahuje zlasti Izrael in območje Zaliva, ker bi lahko Iran po drugi strani s ponovno pridobljenim pozitivnim vplivom na stabilizacijo koristil celotni regiji, če bi uredil svoje mednarodne odnose, zlasti s sosednjimi državami, dokončno odpravil vse dvome o dejanskem namenu jedrskega programa in zagotovil spoštovanje človekovih pravic in demokracije,

| M. | ker je Iran gostil dve generaciji afganistanskih beguncev, ki so lahko koristili osnovne zdravstvene in izobraževalne storitve; ker je leta 2010 v Iranu prebivalo več kot milijon registriranih Afganistancev; ker je Iran na tem področju prejel le malo mednarodne pomoči, |
| --- | --- |

M.

ker je Iran gostil dve generaciji afganistanskih beguncev, ki so lahko koristili osnovne zdravstvene in izobraževalne storitve; ker je leta 2010 v Iranu prebivalo več kot milijon registriranih Afganistancev; ker je Iran na tem področju prejel le malo mednarodne pomoči,

| N. | ker sodi Iran med tri največje svetovne imetnice dokazanih rezerv nafte in zemeljskega plina, |
| --- | --- |

N.

ker sodi Iran med tri največje svetovne imetnice dokazanih rezerv nafte in zemeljskega plina,

| O. | ker so se odnosi med Iranom in Turčijo močno okrepili; ker Iran svoje državne in nedržavne zaveznice, kot so Sirija, Hezbolah in Hamas, ter tudi muslimansko bratovščino izrablja za destabilizacijo regije, |
| --- | --- |

O.

ker so se odnosi med Iranom in Turčijo močno okrepili; ker Iran svoje državne in nedržavne zaveznice, kot so Sirija, Hezbolah in Hamas, ter tudi muslimansko bratovščino izrablja za destabilizacijo regije,

| P. | ker člen IV Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja omenja neodtujljivo pravico pogodbenic, da raziskujejo, proizvajajo in uporabljajo jedrsko energijo za miroljubne civilne namene, brez kakršne koli diskriminacije in v skladu s členoma I in II te pogodbe, |
| --- | --- |

P.

ker člen IV Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja omenja neodtujljivo pravico pogodbenic, da raziskujejo, proizvajajo in uporabljajo jedrsko energijo za miroljubne civilne namene, brez kakršne koli diskriminacije in v skladu s členoma I in II te pogodbe,

Notranje razmere

| 1. | z zaskrbljenostjo spremlja notranjepolitične razmere, zlasti kar zadeva demokracijo; prav tako ugotavlja, da si iranski narod, zlasti mlajše generacije, prizadeva za demokratične spremembe, in globoko obžaluje dejstvo, da iranska vlada in parlament očitno nista sposobna odgovoriti na upravičene zahteve iranskih državljanov; poudarja, da je nezadovoljstvo prebivalcev z iransko vlado zaradi hudih družbeno-gospodarskih razmer ter odsotnosti svobode in osnovnega spoštovanja človekovega dostojanstva v Iranu glavni izziv za obstoj režima; |
| --- | --- |

1.

z zaskrbljenostjo spremlja notranjepolitične razmere, zlasti kar zadeva demokracijo; prav tako ugotavlja, da si iranski narod, zlasti mlajše generacije, prizadeva za demokratične spremembe, in globoko obžaluje dejstvo, da iranska vlada in parlament očitno nista sposobna odgovoriti na upravičene zahteve iranskih državljanov; poudarja, da je nezadovoljstvo prebivalcev z iransko vlado zaradi hudih družbeno-gospodarskih razmer ter odsotnosti svobode in osnovnega spoštovanja človekovega dostojanstva v Iranu glavni izziv za obstoj režima;

| 2. | poudarja, da demokratičnih sprememb ni mogoče vsiliti od zunaj ali celo z vojaškimi sredstvi, temveč morajo biti dosežene z mirnim demokratičnim procesom; izraža občudovanje poguma več deset tisoč Irancev, ki s pozivanjem k večji svobodi in demokratičnim pravicam v Islamski republiki Iran, še naprej tvegajo svoj poklic in življenje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da demokratičnih sprememb ni mogoče vsiliti od zunaj ali celo z vojaškimi sredstvi, temveč morajo biti dosežene z mirnim demokratičnim procesom; izraža občudovanje poguma več deset tisoč Irancev, ki s pozivanjem k večji svobodi in demokratičnim pravicam v Islamski republiki Iran, še naprej tvegajo svoj poklic in življenje;

| 3. | poudarja, da se domače težave Irana kljub temu, da je bil predsednik Ahmadinedžad leta 2005 izvoljen na podlagi razprav o socialni pravičnosti in ekonomskega populizma in kljub rastočim cenam še naprej slabšajo; zato obžaluje, da si Ahmadinedžad prizadeva utrditi svoj politični položaj na domačem prizorišču z radikalno mednarodno agendo ob pričakovanju, da bo ostra protizahodnjaška in protiizraelska drža okrepila vodilni položaj Irana v muslimanskem svetu; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se domače težave Irana kljub temu, da je bil predsednik Ahmadinedžad leta 2005 izvoljen na podlagi razprav o socialni pravičnosti in ekonomskega populizma in kljub rastočim cenam še naprej slabšajo; zato obžaluje, da si Ahmadinedžad prizadeva utrditi svoj politični položaj na domačem prizorišču z radikalno mednarodno agendo ob pričakovanju, da bo ostra protizahodnjaška in protiizraelska drža okrepila vodilni položaj Irana v muslimanskem svetu;

| 4. | ugotavlja, da so iranska množična gibanja v preteklosti vodila dvojna stremljenja: po blaginji in svobodi, ter da obe ostajata neizpolnjeni obljubi revolucije leta 1979; poudarja, da so se gospodarske pomanjkljivosti, kot so inflacija, korupcija, visoka stopnja brezposelnosti, pomanjkanje energije, neučinkovit javni sektor in potrata javnih sredstev, v zadnjih letih močno povečale; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so iranska množična gibanja v preteklosti vodila dvojna stremljenja: po blaginji in svobodi, ter da obe ostajata neizpolnjeni obljubi revolucije leta 1979; poudarja, da so se gospodarske pomanjkljivosti, kot so inflacija, korupcija, visoka stopnja brezposelnosti, pomanjkanje energije, neučinkovit javni sektor in potrata javnih sredstev, v zadnjih letih močno povečale;

| 5. | ugotavlja, da reformistično gibanje pokriva spekter intelektualnih teženj in političnih programov, od želje po postopni modernizaciji iranskih vladnih ustanov do temeljite prenove režima; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da reformistično gibanje pokriva spekter intelektualnih teženj in političnih programov, od želje po postopni modernizaciji iranskih vladnih ustanov do temeljite prenove režima;

| 6. | izraža solidarnost z milijoni Irancev, ki so po predsedniških volitvah junija 2009 v upanju na politične spremembe v Iranu odšli na ulice; |
| --- | --- |

6.

izraža solidarnost z milijoni Irancev, ki so po predsedniških volitvah junija 2009 v upanju na politične spremembe v Iranu odšli na ulice;

| 7. | ostro obsoja nezakoniti pripor voditeljev iranske opozicije Hosseina Mousavija in Mehdija Karroubija in njunih žena, ki so ga izvedle iranske varnostne sile, ter poziva k njihovemu takojšnjemu in brezpogojnemu izpustu; poudarja, da je bilo s priporom kršeno iransko pravo; obsoja odnos iranskih oblasti do opozicije, ki izvaja svojo legitimno pravico do protesta in izraža solidarnost z demokratičnimi težnjami iranskega ljudstva; obžaluje sprenevedanje iranske vlade, ki je ob siceršnjem zatrjevanju podpore svobodi v Egiptu uporabila pretirano silo, ustrahovala in samovoljno priprla miroljubne protestnike, ki so 14. februarja 2011 izražali solidarnost z egiptovskim ljudstvom; |
| --- | --- |

7.

ostro obsoja nezakoniti pripor voditeljev iranske opozicije Hosseina Mousavija in Mehdija Karroubija in njunih žena, ki so ga izvedle iranske varnostne sile, ter poziva k njihovemu takojšnjemu in brezpogojnemu izpustu; poudarja, da je bilo s priporom kršeno iransko pravo; obsoja odnos iranskih oblasti do opozicije, ki izvaja svojo legitimno pravico do protesta in izraža solidarnost z demokratičnimi težnjami iranskega ljudstva; obžaluje sprenevedanje iranske vlade, ki je ob siceršnjem zatrjevanju podpore svobodi v Egiptu uporabila pretirano silo, ustrahovala in samovoljno priprla miroljubne protestnike, ki so 14. februarja 2011 izražali solidarnost z egiptovskim ljudstvom;

| 8. | odločno zavrača obsodbo protestnikov in opozicije s strani režima po volitvah leta 2009 kot „sovražnikov Alaha“ („muharib“), ki si v skladu z islamom zaslužijo najhujšo kazen; sklepa, da se kritika režima, ki je med vladavino šaha pomenila kaznivo dejanje, v sedanjem režimu enači z grehom zoper islam; |
| --- | --- |

8.

odločno zavrača obsodbo protestnikov in opozicije s strani režima po volitvah leta 2009 kot „sovražnikov Alaha“ („muharib“), ki si v skladu z islamom zaslužijo najhujšo kazen; sklepa, da se kritika režima, ki je med vladavino šaha pomenila kaznivo dejanje, v sedanjem režimu enači z grehom zoper islam;

| 9. | opozarja, da vse večja vloga Islamske revolucionarne garde v iranski družbi, vojski, političnih in gospodarskih zadevah, povzroča strah pred nadaljnjo militarizacijo države; izraža najglobljo zaskrbljenost, da bodo take težnje privedle do stopnjevanja nasilja in zatiranja politične opozicije; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da vse večja vloga Islamske revolucionarne garde v iranski družbi, vojski, političnih in gospodarskih zadevah, povzroča strah pred nadaljnjo militarizacijo države; izraža najglobljo zaskrbljenost, da bodo take težnje privedle do stopnjevanja nasilja in zatiranja politične opozicije;

| 10. | je zelo zaskrbljen zaradi pomembne vloge, ki jo študentska organizacija milice Basidž igra v iranski družbi pri nadzoru in zatiranju študentskega upora pod osrednjim nadzorom Islamske revolucionarne garde, in poudarja, da je iransko študentsko gibanje eden od najpomembnejših akterjev v boju za demokracijo, svobodo in pravičnost; |
| --- | --- |

10.

je zelo zaskrbljen zaradi pomembne vloge, ki jo študentska organizacija milice Basidž igra v iranski družbi pri nadzoru in zatiranju študentskega upora pod osrednjim nadzorom Islamske revolucionarne garde, in poudarja, da je iransko študentsko gibanje eden od najpomembnejših akterjev v boju za demokracijo, svobodo in pravičnost;

Človekove pravice

| 11. | poziva Iran, naj konča vse oblike diskriminacije v državi; je zaskrbljen zaradi diskriminacije ter politične in socialne represije, ki v Iranu vpliva zlasti na ženske; poziva iranske oblasti, naj končajo diskriminacijo oseb na podlagi njihove spolne usmerjenosti; obsoja nečloveško in srednjeveško prakso smrtnih obsodb zaradi domnevnih dejanj v zvezi z izbiro partnerjev ali spolnimi praksami; |
| --- | --- |

11.

poziva Iran, naj konča vse oblike diskriminacije v državi; je zaskrbljen zaradi diskriminacije ter politične in socialne represije, ki v Iranu vpliva zlasti na ženske; poziva iranske oblasti, naj končajo diskriminacijo oseb na podlagi njihove spolne usmerjenosti; obsoja nečloveško in srednjeveško prakso smrtnih obsodb zaradi domnevnih dejanj v zvezi z izbiro partnerjev ali spolnimi praksami;

| 12. | je zgrožen nad dejstvom, da je bilo glede na letna poročila o smrtni kazni v Iranu število usmrtitev v letu 2009 najvišje v zadnjih desetih letih, kar Iran uvršča v sam svetovni vrh držav glede števila usmrtitev na število prebivalcev; nadalje poziva Iran, naj objavi uradno statistiko o uporabi smrtne kazni; poziva Iran, naj dokončno odpravi smrtno kazen za kazniva dejanja, storjena pred 18. letom, in spremeni zakonodajo, ki krši mednarodne konvencije o človekovih pravicah, ki jih je Iran ratificiral, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; v skladu z resolucijama 62/149 in 63/138 Generalne skupščine OZN poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij na usmrtitve; poudarja dejstvo, da morajo institucije EU v zvezi s tem izvajati stalni pritisk na Iran; |
| --- | --- |

12.

je zgrožen nad dejstvom, da je bilo glede na letna poročila o smrtni kazni v Iranu število usmrtitev v letu 2009 najvišje v zadnjih desetih letih, kar Iran uvršča v sam svetovni vrh držav glede števila usmrtitev na število prebivalcev; nadalje poziva Iran, naj objavi uradno statistiko o uporabi smrtne kazni; poziva Iran, naj dokončno odpravi smrtno kazen za kazniva dejanja, storjena pred 18. letom, in spremeni zakonodajo, ki krši mednarodne konvencije o človekovih pravicah, ki jih je Iran ratificiral, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; v skladu z resolucijama 62/149 in 63/138 Generalne skupščine OZN poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij na usmrtitve; poudarja dejstvo, da morajo institucije EU v zvezi s tem izvajati stalni pritisk na Iran;

| 13. | strogo obsoja usmrtitev iransko-nizozemske državljanke Zahre Bahrami v Teheranu 29. januarja 2011; je osupel, ker so iranske oblasti zavrnile konzularni dostop do ge. Bahrami in niso poskrbele za pregleden in pošten sodni proces; |
| --- | --- |

13.

strogo obsoja usmrtitev iransko-nizozemske državljanke Zahre Bahrami v Teheranu 29. januarja 2011; je osupel, ker so iranske oblasti zavrnile konzularni dostop do ge. Bahrami in niso poskrbele za pregleden in pošten sodni proces;

| 14. | je seznanjen s trditvami iranskih oblasti, da nasprotujejo rasni diskriminaciji, vendar poudarja, da iranske etnične manjšine tožijo zaradi slabše gospodarske razvitosti provinc, v katerih predstavljajo večino; obsoja številne teroristične napade Alahove vojske v provinci Sistan in Balučistan od njene ustanovitve leta 2003; hkrati zahteva konkretne dokaze za uradno iransko trditev, da Alahovo vojsko podpirata ameriška in britanska obveščevalna služba; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen s trditvami iranskih oblasti, da nasprotujejo rasni diskriminaciji, vendar poudarja, da iranske etnične manjšine tožijo zaradi slabše gospodarske razvitosti provinc, v katerih predstavljajo večino; obsoja številne teroristične napade Alahove vojske v provinci Sistan in Balučistan od njene ustanovitve leta 2003; hkrati zahteva konkretne dokaze za uradno iransko trditev, da Alahovo vojsko podpirata ameriška in britanska obveščevalna služba;

| 15. | izraža izjemno osuplost, da je Iran še vedno v skupini maloštevilnih držav skupaj z Afganistanom, Somalijo, Savdsko Arabijo, Sudanom in Nigerijo, ki še vedno izvajajo kazen s kamenjanjem; poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo prepovedovala to kruto in nečloveško obliko kaznovanja; |
| --- | --- |

15.

izraža izjemno osuplost, da je Iran še vedno v skupini maloštevilnih držav skupaj z Afganistanom, Somalijo, Savdsko Arabijo, Sudanom in Nigerijo, ki še vedno izvajajo kazen s kamenjanjem; poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo prepovedovala to kruto in nečloveško obliko kaznovanja;

| 16. | poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter uveljavljajo pravice do pravilnega sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost v primerih kršitev človekovih pravic; zlasti poziva iranski parlament in sodstvo, naj odpravita krute in nečloveške kazni, kot so amputacije udov, kamenjanje in bičanje, ki niso v skladu z iranskimi mednarodnimi obveznostmi; odločno zavrača predstavo, ki jo zagovarjajo iranski sodni organi, da so take kazni kulturno upravičene; |
| --- | --- |

16.

poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter uveljavljajo pravice do pravilnega sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost v primerih kršitev človekovih pravic; zlasti poziva iranski parlament in sodstvo, naj odpravita krute in nečloveške kazni, kot so amputacije udov, kamenjanje in bičanje, ki niso v skladu z iranskimi mednarodnimi obveznostmi; odločno zavrača predstavo, ki jo zagovarjajo iranski sodni organi, da so take kazni kulturno upravičene;

| 17. | opominja na množične (in upravičene) pozive „Kje je moj glas?“ iranskih protestnikov 13. junija 2009 v zvezi z njihovim prepričanjem o vsesplošni goljufiji na volitvah dan prej, ki so pustili madež na drugem mandatu predsednika Ahmadinedžada; |
| --- | --- |

17.

opominja na množične (in upravičene) pozive „Kje je moj glas?“ iranskih protestnikov 13. junija 2009 v zvezi z njihovim prepričanjem o vsesplošni goljufiji na volitvah dan prej, ki so pustili madež na drugem mandatu predsednika Ahmadinedžada;

| 18. | je zgrožen nad dejstvom, da je streljanje v množice protestnikov od noči 15. junija 2009 naprej sprejemljivo za varnostne sile, kar je vidno na video posnetkih; je globoko zaskrbljen zaradi stopnjevanja zatiranja eno leto po ljudski vstaji v Iranu in zaradi poročil o samovoljnih aretacijah, mučenju, slabem ravnanju in usmrtitvah političnih disidentov; obsoja prizadevanja iranske vlade, da bi utišala vso politično opozicijo, pa tudi njene poizkuse, da bi se izognila mednarodnemu nadzoru kršitev, ki so se zgodile med nemiri po volitvah; odločno poziva institucije EU, naj iranskim oblastem predložijo podroben seznam vseh znanih incidentov oziroma nasilnih dejanj proti iranskim civilistom po volitvah ter zahtevajo neodvisno mednarodno preiskavo in objavo njenih rezultatov; |
| --- | --- |

18.

je zgrožen nad dejstvom, da je streljanje v množice protestnikov od noči 15. junija 2009 naprej sprejemljivo za varnostne sile, kar je vidno na video posnetkih; je globoko zaskrbljen zaradi stopnjevanja zatiranja eno leto po ljudski vstaji v Iranu in zaradi poročil o samovoljnih aretacijah, mučenju, slabem ravnanju in usmrtitvah političnih disidentov; obsoja prizadevanja iranske vlade, da bi utišala vso politično opozicijo, pa tudi njene poizkuse, da bi se izognila mednarodnemu nadzoru kršitev, ki so se zgodile med nemiri po volitvah; odločno poziva institucije EU, naj iranskim oblastem predložijo podroben seznam vseh znanih incidentov oziroma nasilnih dejanj proti iranskim civilistom po volitvah ter zahtevajo neodvisno mednarodno preiskavo in objavo njenih rezultatov;

| 19. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse, ki so priprti zaradi miroljubnega uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, ter uvedejo preiskave in sodni pregon vladnih uslužbencev in pripadnikov varnostnih sil, odgovornih za uboje, zlorabe in mučenje svojcev oporečnikov, demonstrantov in pripornikov; |
| --- | --- |

19.

poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse, ki so priprti zaradi miroljubnega uveljavljanja svoje pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, ter uvedejo preiskave in sodni pregon vladnih uslužbencev in pripadnikov varnostnih sil, odgovornih za uboje, zlorabe in mučenje svojcev oporečnikov, demonstrantov in pripornikov;

| 20. | vztraja, naj visoka predstavnica v vseh morebitnih prihodnjih pogajanjih z Iranom stanje človekovih pravic v državi obravnava kot glavno prednostno nalogo; poziva Komisijo k izvajanju vseh razpoložljivih instrumentov za zaščito in spodbujanje človekovih pravic v Iranu; zlasti jo poziva, naj z namenom aktivne zaščite zagovornikov človekovih pravic oblikuje dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poudarja, da je zagotavljanje zatočišča zagovornikom človekovih pravic in dostopa do organizacijskih virov in komunikacijskih platform izredno pomembno; spodbuja države članice, naj podprejo evropski program za mesta zatočišča in programe za razvoj ukrepov proti tehnologijam prestrezanja medijev; |
| --- | --- |

20.

vztraja, naj visoka predstavnica v vseh morebitnih prihodnjih pogajanjih z Iranom stanje človekovih pravic v državi obravnava kot glavno prednostno nalogo; poziva Komisijo k izvajanju vseh razpoložljivih instrumentov za zaščito in spodbujanje človekovih pravic v Iranu; zlasti jo poziva, naj z namenom aktivne zaščite zagovornikov človekovih pravic oblikuje dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poudarja, da je zagotavljanje zatočišča zagovornikom človekovih pravic in dostopa do organizacijskih virov in komunikacijskih platform izredno pomembno; spodbuja države članice, naj podprejo evropski program za mesta zatočišča in programe za razvoj ukrepov proti tehnologijam prestrezanja medijev;

| 21. | obžaluje dejstvo, da iranski možje lahko trdijo, da so njihova prešuštniška razmerja v resnici zakoniti začasni zakoni, medtem ko poročene ženske, ki so obtožene nezvestobe, nimajo dostopa do take rešitve; obžaluje tudi, da člen 105 kazenskega zakonika Islamske republike sodniku omogoča, da prešuštnika obsodi na kamenjanje samo na podlagi svojega „védenja“; in da poskuša Iran omejiti mednarodno seznanjenost o njegovi nasilnosti tako, da obsodb na kamenjanje ne objavlja v javnosti; |
| --- | --- |

21.

obžaluje dejstvo, da iranski možje lahko trdijo, da so njihova prešuštniška razmerja v resnici zakoniti začasni zakoni, medtem ko poročene ženske, ki so obtožene nezvestobe, nimajo dostopa do take rešitve; obžaluje tudi, da člen 105 kazenskega zakonika Islamske republike sodniku omogoča, da prešuštnika obsodi na kamenjanje samo na podlagi svojega „védenja“; in da poskuša Iran omejiti mednarodno seznanjenost o njegovi nasilnosti tako, da obsodb na kamenjanje ne objavlja v javnosti;

| 22. | obsoja sistematično nadlegovanje delavskih aktivistov s strani iranskih oblasti, v nasprotju z zavezami, ki jih je Iran sprejel v procesu splošnega rednega pregleda Združenih narodov, da bo spoštoval socialne in gospodarske pravice državljanov in njihovo pravico do svobodnega izražanja; poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse prijete delavske aktiviste ter spoštujejo pravico sindikalnih aktivistov in učiteljev do praznovanja mednarodnega dneva delavcev (1. maj) in nacionalnega dneva učiteljev (2. maj); poziva iransko vlado, naj spoštuje osnovne pravice delavcev, kot so opredeljene z mednarodnimi delovnimi standardi; |
| --- | --- |

22.

obsoja sistematično nadlegovanje delavskih aktivistov s strani iranskih oblasti, v nasprotju z zavezami, ki jih je Iran sprejel v procesu splošnega rednega pregleda Združenih narodov, da bo spoštoval socialne in gospodarske pravice državljanov in njihovo pravico do svobodnega izražanja; poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse prijete delavske aktiviste ter spoštujejo pravico sindikalnih aktivistov in učiteljev do praznovanja mednarodnega dneva delavcev (1. maj) in nacionalnega dneva učiteljev (2. maj); poziva iransko vlado, naj spoštuje osnovne pravice delavcev, kot so opredeljene z mednarodnimi delovnimi standardi;

| 23. | obsoja kampanjo odpuščanja uglednih univerzitetnih profesorjev iz političnih razlogov kot nesprejemljiv napad na njihove človekove pravice in akademsko svobodo; meni, da bodo te politike dodatno politizirale in omajale iranske univerze, ki so bile dolgo vir nacionalnega ponosa in občudovanja izobražencev po vsem svetu; poziva iranske oblasti, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za povrnitev akademske svobode v državi; |
| --- | --- |

23.

obsoja kampanjo odpuščanja uglednih univerzitetnih profesorjev iz političnih razlogov kot nesprejemljiv napad na njihove človekove pravice in akademsko svobodo; meni, da bodo te politike dodatno politizirale in omajale iranske univerze, ki so bile dolgo vir nacionalnega ponosa in občudovanja izobražencev po vsem svetu; poziva iranske oblasti, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za povrnitev akademske svobode v državi;

| 24. | obžaluje dejstvo, da se člani verskih manjšin v nasprotju z ustavo soočajo z diskriminacijo pri stanovanjskem vprašanju, izobraževanju in uradnem zaposlovanju, zaradi česar se mladi člani teh manjšin odločajo za emigracijo; obsoja zlasti sistematično preganjanje skupnosti Baha'i, val aretacij kristjanov leta 2009 in nadlegovanje verskih disidentov ter sufistov in sunitskih muslimanov; ponovno zahteva izpustitev sedmih voditeljev skupnosti Baha'i ter poziva iranski parlament, naj spremeni iransko zakonodajo in tako zagotovi, da bodo vsi privrženci različnih prepričanj v Iranu, ne glede na to, ali jih ustava priznava ali ne, lahko sledili svojim prepričanjem brez preganjanja in da bodo imeli zagotovljene enake pravice tako po zakonu kot v praksi; |
| --- | --- |

24.

obžaluje dejstvo, da se člani verskih manjšin v nasprotju z ustavo soočajo z diskriminacijo pri stanovanjskem vprašanju, izobraževanju in uradnem zaposlovanju, zaradi česar se mladi člani teh manjšin odločajo za emigracijo; obsoja zlasti sistematično preganjanje skupnosti Baha'i, val aretacij kristjanov leta 2009 in nadlegovanje verskih disidentov ter sufistov in sunitskih muslimanov; ponovno zahteva izpustitev sedmih voditeljev skupnosti Baha'i ter poziva iranski parlament, naj spremeni iransko zakonodajo in tako zagotovi, da bodo vsi privrženci različnih prepričanj v Iranu, ne glede na to, ali jih ustava priznava ali ne, lahko sledili svojim prepričanjem brez preganjanja in da bodo imeli zagotovljene enake pravice tako po zakonu kot v praksi;

| 25. | ugotavlja, da se je po nemirih, ki so sledili spornim predsedniškim volitvam 12. junija 2009, položaj iranskih nevladnih organizacij občutno poslabšal; ostro kritizira dejstvo, da oblasti vse mednarodne stike ali finančno podporo nevladnim organizacijam v Iranu sistematično zlorabljajo za poskuse diskreditacije teh organizacij in njihovega dela; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da se je po nemirih, ki so sledili spornim predsedniškim volitvam 12. junija 2009, položaj iranskih nevladnih organizacij občutno poslabšal; ostro kritizira dejstvo, da oblasti vse mednarodne stike ali finančno podporo nevladnim organizacijam v Iranu sistematično zlorabljajo za poskuse diskreditacije teh organizacij in njihovega dela;

| 26. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vsakoletnih številnih usmrtitev mladoletnih oseb in javnega kamenjanja žensk kljub mednarodnim pozivom k ravnanju v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

26.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi vsakoletnih številnih usmrtitev mladoletnih oseb in javnega kamenjanja žensk kljub mednarodnim pozivom k ravnanju v skladu z mednarodnimi standardi;

| 27. | poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca OZN, ki bo raziskoval primere zlorabe človekovih pravic in si prizadeval za ugotavljanje odgovornosti kršiteljev človekovih pravic v Iranu; poziva iranske oblasti, naj se pozitivno odzovejo na vztrajne pozive številnih posebnih poročevalcev OZN (npr. za zunajsodne, nagle ali samovoljne usmrtitve, mučenje, svobodo veroizpovedi ali prepričanja, neodvisnost sodnikov in odvetnikov) za uradni obisk v Iranu; |
| --- | --- |

27.

poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca OZN, ki bo raziskoval primere zlorabe človekovih pravic in si prizadeval za ugotavljanje odgovornosti kršiteljev človekovih pravic v Iranu; poziva iranske oblasti, naj se pozitivno odzovejo na vztrajne pozive številnih posebnih poročevalcev OZN (npr. za zunajsodne, nagle ali samovoljne usmrtitve, mučenje, svobodo veroizpovedi ali prepričanja, neodvisnost sodnikov in odvetnikov) za uradni obisk v Iranu;

| 28. | obžaluje dejstvo, da se je položaj odvetnikov v Iranu v nasprotju z osnovnimi načeli Združenih narodov o njihovi vlogi po volitvah junija 2009 občutno poslabšal, saj iranske oblasti z metodami zatiranja (npr. aretacijami, črtanjem iz registra odvetnikov, kršenjem svobode izražanja, neupravičenimi davčnimi preiskavami in drugimi finančnimi pritiski) odvetnikom preprečujejo svobodno opravljanje poklica; |
| --- | --- |

28.

obžaluje dejstvo, da se je položaj odvetnikov v Iranu v nasprotju z osnovnimi načeli Združenih narodov o njihovi vlogi po volitvah junija 2009 občutno poslabšal, saj iranske oblasti z metodami zatiranja (npr. aretacijami, črtanjem iz registra odvetnikov, kršenjem svobode izražanja, neupravičenimi davčnimi preiskavami in drugimi finančnimi pritiski) odvetnikom preprečujejo svobodno opravljanje poklica;

| 29. | obžaluje dejstvo, da se položaj zagovornikov človekovih pravic, tudi pravnikov za področje človekovih pravic in zagovornikov pravic žensk, ki so še posebej izpostavljeni, poslabšuje; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da so zagovorniki človekovih pravic tarče raznih napadov in nepoštenih sodnih procesov in odvračanja od uveljavljanja svojih ustavnih pravic; poziva k takojšnji izpustitvi tistih zagovornikov človekovih pravic in zapornikov vesti, ki so še vedno v zaporih; |
| --- | --- |

29.

obžaluje dejstvo, da se položaj zagovornikov človekovih pravic, tudi pravnikov za področje človekovih pravic in zagovornikov pravic žensk, ki so še posebej izpostavljeni, poslabšuje; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da so zagovorniki človekovih pravic tarče raznih napadov in nepoštenih sodnih procesov in odvračanja od uveljavljanja svojih ustavnih pravic; poziva k takojšnji izpustitvi tistih zagovornikov človekovih pravic in zapornikov vesti, ki so še vedno v zaporih;

| 30. | poziva Islamsko republiko Iran, naj podpiše, ratificira in izvaja Konvencijo Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

30.

poziva Islamsko republiko Iran, naj podpiše, ratificira in izvaja Konvencijo Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| 31. | podpira kampanjo „Milijon podpisov zahteva spremembe diskriminatornih zakonov“, katere cilj je zbrati milijon podpisov v podporo spremembam zakonov v Iranu, ki diskriminirajo ženske; poziva iranske oblasti, naj prenehajo nadlegovati pripadnike te kampanje tudi na ravni pravosodja; |
| --- | --- |

31.

podpira kampanjo „Milijon podpisov zahteva spremembe diskriminatornih zakonov“, katere cilj je zbrati milijon podpisov v podporo spremembam zakonov v Iranu, ki diskriminirajo ženske; poziva iranske oblasti, naj prenehajo nadlegovati pripadnike te kampanje tudi na ravni pravosodja;

| 32. | poziva iransko vlado, naj izboljša pravice žensk in tako prizna njihovo ključno vlogo v družbi in naj spoštuje iranske zaveze v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; ponovno poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo kruto in nečloveško prakso kamenjanja označila kot nezakonito; poziva visoko predstavnico, naj nameni posebno pozornost pravicam žensk v Iranu ter pri iranskih oblasteh odpre primera Sakine Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami; |
| --- | --- |

32.

poziva iransko vlado, naj izboljša pravice žensk in tako prizna njihovo ključno vlogo v družbi in naj spoštuje iranske zaveze v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; ponovno poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo kruto in nečloveško prakso kamenjanja označila kot nezakonito; poziva visoko predstavnico, naj nameni posebno pozornost pravicam žensk v Iranu ter pri iranskih oblasteh odpre primera Sakine Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami;

| 33. | poudarja, da bi morali predstavniki institucij EU razviti stike s predstavniki široke palete organizacij iranskega političnega in družbenega življenja, vključno z vidnimi iranskimi zagovorniki človekovih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo podporo za ljudske aktivnosti ter stike med ljudmi; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morali predstavniki institucij EU razviti stike s predstavniki široke palete organizacij iranskega političnega in družbenega življenja, vključno z vidnimi iranskimi zagovorniki človekovih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo podporo za ljudske aktivnosti ter stike med ljudmi;

| 34. | obsoja dejstvo, da iranske oblasti zatirajo neodvisne medije in cenzurirajo video in slikovni material, da bi omejile dostop do komunikacij in informacij ter njihov pretok; je močno zaskrbljen zaradi dejstva, da je samovoljno upravljanje sodstva v Iranu privedlo do močne samocenzure v medijih; odločno poziva uradne predstavnike EU in njenih držav članic, naj opozorijo Iran na njegovo mednarodno obveznost podpirati svobodo medijev; poziva EU in njene države članice, naj med srečanji z iranskimi kolegi vztrajajo pri ponovnem zagonu številnih prisiljeno ukinjenih dnevnih časopisov ter izpustitvi političnih zapornikov, pri čemer naj v obeh primerih predložijo seznam imen; obsoja prakso izgona tujih dopisnikov s strani iranske vlade, vključno s poročevalci največjih evropskih časopisnih hiš; pozdravlja uvedbo predvajanja programa evropskih novic Euronews v jeziku farsi; |
| --- | --- |

34.

obsoja dejstvo, da iranske oblasti zatirajo neodvisne medije in cenzurirajo video in slikovni material, da bi omejile dostop do komunikacij in informacij ter njihov pretok; je močno zaskrbljen zaradi dejstva, da je samovoljno upravljanje sodstva v Iranu privedlo do močne samocenzure v medijih; odločno poziva uradne predstavnike EU in njenih držav članic, naj opozorijo Iran na njegovo mednarodno obveznost podpirati svobodo medijev; poziva EU in njene države članice, naj med srečanji z iranskimi kolegi vztrajajo pri ponovnem zagonu številnih prisiljeno ukinjenih dnevnih časopisov ter izpustitvi političnih zapornikov, pri čemer naj v obeh primerih predložijo seznam imen; obsoja prakso izgona tujih dopisnikov s strani iranske vlade, vključno s poročevalci največjih evropskih časopisnih hiš; pozdravlja uvedbo predvajanja programa evropskih novic Euronews v jeziku farsi;

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi zatiranja kulturnega, glasbenega in umetniškega izražanja s cenzuro in prepovedmi ter represijo nad umetniki, glasbeniki, filmskimi režiserji, pisatelji in pesniki; |
| --- | --- |

35.

izraža zaskrbljenost zaradi zatiranja kulturnega, glasbenega in umetniškega izražanja s cenzuro in prepovedmi ter represijo nad umetniki, glasbeniki, filmskimi režiserji, pisatelji in pesniki;

| 36. | poziva h končanju nekaznovanja v Iranu z vzpostavitvijo neodvisne sodne revizije v državi ali predajo zadev – prek Varnostnega sveta Združenih narodov – institucijam, ki delujejo v skladu z mednarodnim pravom, na primer Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

36.

poziva h končanju nekaznovanja v Iranu z vzpostavitvijo neodvisne sodne revizije v državi ali predajo zadev – prek Varnostnega sveta Združenih narodov – institucijam, ki delujejo v skladu z mednarodnim pravom, na primer Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 37. | pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejelo več držav članic, da bi zagotovile zatočišče tistim iranskim zagovornikom človekovih pravic, disidentom, novinarjem, študentom, ženskam, otrokom in umetnikom, ki jih preganjajo zaradi verskega prepričanja, izražanja, spolne usmerjenosti ali drugih oblik uresničevanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejelo več držav članic, da bi zagotovile zatočišče tistim iranskim zagovornikom človekovih pravic, disidentom, novinarjem, študentom, ženskam, otrokom in umetnikom, ki jih preganjajo zaradi verskega prepričanja, izražanja, spolne usmerjenosti ali drugih oblik uresničevanja človekovih pravic;

Jedrsko vprašanje

| 38. | ne glede na pravico Irana do razvoja jedrske energije v miroljubne namene v skladu s predpisi o režimu neširjenja jedrskega orožja ponovno poudarja, da nevarnost širjenja jedrskega orožja v povezavi z iranskim jedrskim programom ostaja razlog za veliko zaskrbljenost Evropske unije in mednarodne skupnosti, kot je zelo jasno izraženo v številnih resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov; |
| --- | --- |

38.

ne glede na pravico Irana do razvoja jedrske energije v miroljubne namene v skladu s predpisi o režimu neširjenja jedrskega orožja ponovno poudarja, da nevarnost širjenja jedrskega orožja v povezavi z iranskim jedrskim programom ostaja razlog za veliko zaskrbljenost Evropske unije in mednarodne skupnosti, kot je zelo jasno izraženo v številnih resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov;

| 39. | poziva iranske oblasti, naj izpolnijo obveznosti Irana v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; najodločneje zahteva, da Teheran ratificira in uresniči dodatni protokol k sporazumu o varovanju; obsoja dejstvo, da Iran še naprej zavrača polno sodelovanje z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo, da ovira njeno delo ter zavrača popoln in brezpogojen dostop do najpomembnejših jedrskih objektov in ugovarja napotitvi inšpektorjev; |
| --- | --- |

39.

poziva iranske oblasti, naj izpolnijo obveznosti Irana v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; najodločneje zahteva, da Teheran ratificira in uresniči dodatni protokol k sporazumu o varovanju; obsoja dejstvo, da Iran še naprej zavrača polno sodelovanje z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo, da ovira njeno delo ter zavrača popoln in brezpogojen dostop do najpomembnejših jedrskih objektov in ugovarja napotitvi inšpektorjev;

| 40. | poudarja tudi dejstvo, da ima v skladu z osrednjim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja Iran pravico do bogatenja urana v miroljubne namene in do tehnične pomoči za uresničitev teh ciljev; |
| --- | --- |

40.

poudarja tudi dejstvo, da ima v skladu z osrednjim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja Iran pravico do bogatenja urana v miroljubne namene in do tehnične pomoči za uresničitev teh ciljev;

| 41. | podpira dvosmerni pristop Evropskega sveta, katerega namen je poiskati miroljubno rešitev jedrskega vprašanja, ki je obtičalo na mrtvi točki, s pogajanji, ter pozdravlja njegovo novo skupno stališče z dne 26. julija 2010, ki uvaja nove in daljnosežne samostojne ciljne ukrepe glede Irana; obžaluje, da Iran ni bil pripravljen sprejeti ponudb, ki so jih med gostovanjem Irana v Istanbulu na mizo predložili med zadnjim krogom pogovorov skupine P5+1 in da zato ti pogovori niso uspeli; kljub temu ostaja prepričan, da bi EU morala do Irana razviti širšo strategijo, ki bo presegla jedrsko vprašanje in obravnavala tudi človekove pravice in vlogo Irana v regiji; |
| --- | --- |

41.

podpira dvosmerni pristop Evropskega sveta, katerega namen je poiskati miroljubno rešitev jedrskega vprašanja, ki je obtičalo na mrtvi točki, s pogajanji, ter pozdravlja njegovo novo skupno stališče z dne 26. julija 2010, ki uvaja nove in daljnosežne samostojne ciljne ukrepe glede Irana; obžaluje, da Iran ni bil pripravljen sprejeti ponudb, ki so jih med gostovanjem Irana v Istanbulu na mizo predložili med zadnjim krogom pogovorov skupine P5+1 in da zato ti pogovori niso uspeli; kljub temu ostaja prepričan, da bi EU morala do Irana razviti širšo strategijo, ki bo presegla jedrsko vprašanje in obravnavala tudi človekove pravice in vlogo Irana v regiji;

| 42. | opozarja, da zaradi vprašanja iranskega jedrskega programa Iranu nasprotujejo vse članice Združenih narodov in ne le Zahod; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da zaradi vprašanja iranskega jedrskega programa Iranu nasprotujejo vse članice Združenih narodov in ne le Zahod;

| 43. | ugotavlja, da so dodatne sankcije logična posledica pomanjkljivega sodelovanja Irana z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo; poziva visoko predstavnico in države članice EU, naj ovrednotijo vse mehanizme za uveljavljanje uresničitve skupnega stališča EU – zlasti v zvezi z licenciranjem izvoza, carinskim in mejnim nadzorom ter zračnim in morskim tovornim prometom – da se Iran ne bi izognil sankcijam in da bi lahko realno ocenili, ali sankcije prinašajo želene rezultate; ponavlja svoje stališče, da ti ukrepi ne smejo imeti negativnih posledic za splošno prebivalstvo; v tem kontekstu pozdravlja odločitev ZDA, da uvedejo usmerjene sankcije za iranske uradnike, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni za ali vpleteni v hude kršitve človekovih pravic v Iranu po spornih predsedniških volitvah junija 2009; poziva Svet, naj sprejme podobne ukrepe; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da so dodatne sankcije logična posledica pomanjkljivega sodelovanja Irana z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo; poziva visoko predstavnico in države članice EU, naj ovrednotijo vse mehanizme za uveljavljanje uresničitve skupnega stališča EU – zlasti v zvezi z licenciranjem izvoza, carinskim in mejnim nadzorom ter zračnim in morskim tovornim prometom – da se Iran ne bi izognil sankcijam in da bi lahko realno ocenili, ali sankcije prinašajo želene rezultate; ponavlja svoje stališče, da ti ukrepi ne smejo imeti negativnih posledic za splošno prebivalstvo; v tem kontekstu pozdravlja odločitev ZDA, da uvedejo usmerjene sankcije za iranske uradnike, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni za ali vpleteni v hude kršitve človekovih pravic v Iranu po spornih predsedniških volitvah junija 2009; poziva Svet, naj sprejme podobne ukrepe;

| 44. | meni, da je treba obnoviti prizadevanja, da bi svet osvobodili grožnje, ki jo pomeni jedrsko orožje; pozdravlja poziv predsednika Obame za jedrsko razorožitev in poziva visoko predstavnico, naj to vprašanje obravnava kot eno od svojih prednostnih nalog v odnosih z državami članicami in v stikih z vladami na Bližnjem vzhodu in v Aziji; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba obnoviti prizadevanja, da bi svet osvobodili grožnje, ki jo pomeni jedrsko orožje; pozdravlja poziv predsednika Obame za jedrsko razorožitev in poziva visoko predstavnico, naj to vprašanje obravnava kot eno od svojih prednostnih nalog v odnosih z državami članicami in v stikih z vladami na Bližnjem vzhodu in v Aziji;

| 45. | poziva Komisijo, Svet in države članice EU, naj ocenijo trgovinske odnose z Iranom, ki niso del sankcij, da bi omejili kršitve človekovih pravic, do katerih prihaja zaradi izvoza tehnologij, skladnih z evropskimi standardi, na primer mobilnih telefonov, komunikacijskih omrežij, tehnologij (z dvojno rabo), tehnologij za nadzor ter programske opreme za pregledovanje in cenzuro interneta ter rudarjenje podatkov, vključno z osebnimi podatki, v Iran; poziva Komisijo, naj predloži predlog uredbe o novem sistemu dodeljevanja licenc, če bo ta pregled pokazal, da so potrebni zakonodajni ukrepi; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, Svet in države članice EU, naj ocenijo trgovinske odnose z Iranom, ki niso del sankcij, da bi omejili kršitve človekovih pravic, do katerih prihaja zaradi izvoza tehnologij, skladnih z evropskimi standardi, na primer mobilnih telefonov, komunikacijskih omrežij, tehnologij (z dvojno rabo), tehnologij za nadzor ter programske opreme za pregledovanje in cenzuro interneta ter rudarjenje podatkov, vključno z osebnimi podatki, v Iran; poziva Komisijo, naj predloži predlog uredbe o novem sistemu dodeljevanja licenc, če bo ta pregled pokazal, da so potrebni zakonodajni ukrepi;

| 46. | poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma sprejmeta ukrepe za prepoved izvoza tehnologij za nadzor (zlasti centrov za spremljanje) s strani podjetij EU v Iran; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma sprejmeta ukrepe za prepoved izvoza tehnologij za nadzor (zlasti centrov za spremljanje) s strani podjetij EU v Iran;

| 47. | poziva Evropski svet, naj razširi seznam posameznikov v Iranu, ki so povezani z iranskim jedrskim in raketnim programom ter z omrežji za naročanje, povezanimi s temi programi; poziva zadevne organe, naj hitro zamrznejo njihovo premoženje in preprečijo njihov vstop na ozemlje EU ter uporabijo pristojnosti EU za izvajanje kakršnih koli dejavnosti, povezanih s temi programi; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropski svet, naj razširi seznam posameznikov v Iranu, ki so povezani z iranskim jedrskim in raketnim programom ter z omrežji za naročanje, povezanimi s temi programi; poziva zadevne organe, naj hitro zamrznejo njihovo premoženje in preprečijo njihov vstop na ozemlje EU ter uporabijo pristojnosti EU za izvajanje kakršnih koli dejavnosti, povezanih s temi programi;

| 48. | poziva visoko predstavnico, naj ohrani iransko jedrsko vprašanje in človekove pravice Irancev med najvišjimi prednostnimi nalogami, Iran pa, naj sodeluje v vsebinskih pogajanjih, da bi dosegli celovito in dolgoročno rešitev jedrskega vprašanja; |
| --- | --- |

48.

poziva visoko predstavnico, naj ohrani iransko jedrsko vprašanje in človekove pravice Irancev med najvišjimi prednostnimi nalogami, Iran pa, naj sodeluje v vsebinskih pogajanjih, da bi dosegli celovito in dolgoročno rešitev jedrskega vprašanja;

Zunanji odnosi

| 49. | najostreje obsoja željo po izbrisu Izraela, ki jo je izrazil iranski predsednik Ahmadinedžad, in njegovo antisemitsko retoriko, zlasti njegovo zanikanje holokavsta in prikrite poskuse delegitimizacije izraelske države; ponovno potrjuje polno podporo obstoju Izraela, za Palestino pa rešitev dveh držav; |
| --- | --- |

49.

najostreje obsoja željo po izbrisu Izraela, ki jo je izrazil iranski predsednik Ahmadinedžad, in njegovo antisemitsko retoriko, zlasti njegovo zanikanje holokavsta in prikrite poskuse delegitimizacije izraelske države; ponovno potrjuje polno podporo obstoju Izraela, za Palestino pa rešitev dveh držav;

| 50. | poziva Svet in Komisijo, naj budno spremljata stanje v območju Zaliva ter storita vse, kar je v njuni moči, za spodbujanje miru in stabilnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

50.

poziva Svet in Komisijo, naj budno spremljata stanje v območju Zaliva ter storita vse, kar je v njuni moči, za spodbujanje miru in stabilnosti v tej regiji;

| 51. | priznava vlogo Turčije kot vplivnega akterja v tej regiji in ji čestita za skupna prizadevanja z Brazilijo, da bi v pogajanjih našli rešitev za iransko jedrsko vprašanje; kljub temu obžaluje, da določbe tristranskega dogovora z dne 17. maja 2010 le delno ustrezajo zahtevam Mednarodne agencije za jedrsko energijo; poziva turške oblasti, naj privzamejo evropski pristop k iranski jedrski grožnji; spodbuja Turčijo, naj v pogovore z Iranom vključi tudi razmere na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

51.

priznava vlogo Turčije kot vplivnega akterja v tej regiji in ji čestita za skupna prizadevanja z Brazilijo, da bi v pogajanjih našli rešitev za iransko jedrsko vprašanje; kljub temu obžaluje, da določbe tristranskega dogovora z dne 17. maja 2010 le delno ustrezajo zahtevam Mednarodne agencije za jedrsko energijo; poziva turške oblasti, naj privzamejo evropski pristop k iranski jedrski grožnji; spodbuja Turčijo, naj v pogovore z Iranom vključi tudi razmere na področju človekovih pravic;

| 52. | poudarja, da je Rusija eden največjih dobaviteljev sodobnega orožja in obogatenega urana Iranu; pozdravlja letošnjo odločitev Ruske federacije, da ustavi prodajo raketnih sistemov S-300 Iranu, in njeno podporo sankcijam Združenih narodov proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa; odločno zahteva, da Rusija ustavi vse oblike širjenja orožja in izvoza urana v Iran, da bi tako zagotovili učinkovitost sankcij proti Iranu in izpolnjevanje Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je Rusija eden največjih dobaviteljev sodobnega orožja in obogatenega urana Iranu; pozdravlja letošnjo odločitev Ruske federacije, da ustavi prodajo raketnih sistemov S-300 Iranu, in njeno podporo sankcijam Združenih narodov proti Iranu zaradi njegovega jedrskega programa; odločno zahteva, da Rusija ustavi vse oblike širjenja orožja in izvoza urana v Iran, da bi tako zagotovili učinkovitost sankcij proti Iranu in izpolnjevanje Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| 53. | spodbuja visoko predstavnico, naj v povezavi z Iranom okrepi čezatlantsko usklajevanje in dopolnjevanje in naj se o ukrepih v povezavi z Iranom posvetuje s stalnimi članicami Varnostnega sveta OZN ter vsemi zadevnimi svetovnimi in regionalnimi partnerji, ki jih skrbi Iran; |
| --- | --- |

53.

spodbuja visoko predstavnico, naj v povezavi z Iranom okrepi čezatlantsko usklajevanje in dopolnjevanje in naj se o ukrepih v povezavi z Iranom posvetuje s stalnimi članicami Varnostnega sveta OZN ter vsemi zadevnimi svetovnimi in regionalnimi partnerji, ki jih skrbi Iran;

| 54. | ugotavlja, da imata EU in Iran skupen interes za zagotovitev miru in stabilnosti v Afganistanu; pozdravlja konstruktivno vlogo Irana pri oživljanju infrastrukture in gospodarstva v Afganistanu ter preprečevanju trgovine z drogami iz te države; kljub temu poudarja, da se bodo za trajni mir in stabilnost v Afganistanu vse sosednje države morale vzdržati političnega vmešavanja v to državo; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da imata EU in Iran skupen interes za zagotovitev miru in stabilnosti v Afganistanu; pozdravlja konstruktivno vlogo Irana pri oživljanju infrastrukture in gospodarstva v Afganistanu ter preprečevanju trgovine z drogami iz te države; kljub temu poudarja, da se bodo za trajni mir in stabilnost v Afganistanu vse sosednje države morale vzdržati političnega vmešavanja v to državo;

| 55. | poziva visoko predstavnico, naj sedaj, ko je Evropska služba za zunanje delovanje od predsedstva na načelu rotacije prevzela odgovornost za zastopanje Evropske unije v tretjih državah, v Teheranu odpre delegacijo EU; |
| --- | --- |

55.

poziva visoko predstavnico, naj sedaj, ko je Evropska služba za zunanje delovanje od predsedstva na načelu rotacije prevzela odgovornost za zastopanje Evropske unije v tretjih državah, v Teheranu odpre delegacijo EU;

| 56. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata Iran h konstruktivni vlogi v prihodnjem razvoju Afganistana in poudarja skupne cilje EU in Irana glede stabilnosti Afganistana ter v zvezi z učinkovitim bojem proti pridelavi opija in trgovini z drogami; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata Iran h konstruktivni vlogi v prihodnjem razvoju Afganistana in poudarja skupne cilje EU in Irana glede stabilnosti Afganistana ter v zvezi z učinkovitim bojem proti pridelavi opija in trgovini z drogami;

*

* *

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0310.

(2)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 9.

(3)  UL C 265 E, 30.9.2010, str. 26.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/172

---

Četrtek, 10. marec 201116. zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove pravice (Ženeva, od 28. februarja do 25. marca 2011)

P7_TA(2011)0097

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o prednostnih nalogah v zvezi s 16. zasedanjem Sveta OZN za človekove pravice in pregledom za leto 2011

2012/C 199 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Svetu Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), zlasti resolucije z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (1) ter resolucije z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU (2), resolucije z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu OZN za človekove pravice in 62. zasedanju Komisije Združenih narodov za človekove pravice (UNCHR) (3), resolucije z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (4), resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi OZN (5), resolucije z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov, ki je potekal od 14. do 16. septembra 2005 (6), in resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu v letu 2008 in politiki EU na tem področju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Svetu Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), zlasti resolucije z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (1) ter resolucije z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU (2), resolucije z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu OZN za človekove pravice in 62. zasedanju Komisije Združenih narodov za človekove pravice (UNCHR) (3), resolucije z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (4), resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi OZN (5), resolucije z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov, ki je potekal od 14. do 16. septembra 2005 (6), in resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu v letu 2008 in politiki EU na tem področju (7),

| — | ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice (UNHRC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice (UNHRC),

| — | ob upoštevanju prejšnjih rednih in izrednih zasedanj Sveta OZN za človekove pravice ter prejšnjih krogov splošnega rednega pregleda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih rednih in izrednih zasedanj Sveta OZN za človekove pravice ter prejšnjih krogov splošnega rednega pregleda,

| — | ob upoštevanju 16. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice ter enajstega kroga splošnega rednega pregleda, ki je predviden od 2. do 13. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice ter enajstega kroga splošnega rednega pregleda, ki je predviden od 2. do 13. maja 2011,

| — | ob upoštevanju pregleda Sveta OZN za človekove pravice v letu 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Sveta OZN za človekove pravice v letu 2011,

| — | ob upoštevanju institucionalnih sprememb zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje ter funkcije visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju institucionalnih sprememb zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje ter funkcije visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji v različici, ki izhaja iz Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji v različici, ki izhaja iz Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (8), |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (8),

| B. | ker bi morale Evropska unija in njene države članice zagotoviti spoštovanje človekovih pravic v svojih politikah, da bi okrepila svoj položaj in verodostojnost v Svetu OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

B.

ker bi morale Evropska unija in njene države članice zagotoviti spoštovanje človekovih pravic v svojih politikah, da bi okrepila svoj položaj in verodostojnost v Svetu OZN za človekove pravice,

| C. | ker je Svet OZN za človekove pravice edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice, in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravicami v sistemu OZN; ker sta mu zaupani pomembna naloga ter odgovornost za krepitev uveljavljanja, varstva in spoštovanja človekovih pravic v svetu, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet OZN za človekove pravice edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice, in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravicami v sistemu OZN; ker sta mu zaupani pomembna naloga ter odgovornost za krepitev uveljavljanja, varstva in spoštovanja človekovih pravic v svetu,

| D. | ker pregled Sveta OZN za človekove pravice poteka dvotirno, saj se o statusu tega organa razpravlja v New Yorku, o postopkih pa v Ženevi; ker si morajo obenem vsi mednarodni akterji prizadevati, da bodo odpravljena dvojna merila ter da se bosta preprečili selektivnost in politizacija problematike človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker pregled Sveta OZN za človekove pravice poteka dvotirno, saj se o statusu tega organa razpravlja v New Yorku, o postopkih pa v Ženevi; ker si morajo obenem vsi mednarodni akterji prizadevati, da bodo odpravljena dvojna merila ter da se bosta preprečili selektivnost in politizacija problematike človekovih pravic,

| E. | ker se države ne morejo več izgovarjati na suverenost in nacionalno pristojnost, da bi se izognile nadzoru stanja človekovih pravic v svoji državi, |
| --- | --- |

E.

ker se države ne morejo več izgovarjati na suverenost in nacionalno pristojnost, da bi se izognile nadzoru stanja človekovih pravic v svoji državi,

| F. | ker bi morala imeti Evropska unija v Združenih narodih na splošno ter še zlasti v Svetu OZN za človekove pravice vlogo globalnega akterja in ker bi moral novi pristop, ki ga predstavlja nova Evropska služba za zunanje delovanje, pomagati Uniji, da bi bila učinkovitejša in prepoznavnejša pri skladnem, doslednem in učinkovitem sprejemanju in obravnavi globalnih izzivov, |
| --- | --- |

F.

ker bi morala imeti Evropska unija v Združenih narodih na splošno ter še zlasti v Svetu OZN za človekove pravice vlogo globalnega akterja in ker bi moral novi pristop, ki ga predstavlja nova Evropska služba za zunanje delovanje, pomagati Uniji, da bi bila učinkovitejša in prepoznavnejša pri skladnem, doslednem in učinkovitem sprejemanju in obravnavi globalnih izzivov,

| G. | ker je bil v okviru Evropske službe za zunanje delovanje ustanovljen direktorat za človekove pravice in demokracijo, |
| --- | --- |

G.

ker je bil v okviru Evropske službe za zunanje delovanje ustanovljen direktorat za človekove pravice in demokracijo,

| H. | ker bo na 16. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice v Ženevo odpotovala tudi delegacija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot že tudi v preteklih letih ob zasedanjih Sveta in pred tem Komisije OZN za človekove pravice, ki je bila njegova predhodnica, |
| --- | --- |

H.

ker bo na 16. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice v Ženevo odpotovala tudi delegacija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot že tudi v preteklih letih ob zasedanjih Sveta in pred tem Komisije OZN za človekove pravice, ki je bila njegova predhodnica,

| 1. | poudarja pomen 16. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice ter zlasti njegovega pregleda, ki nudi edinstveno priložnost za oceno izvajanja njegovega mandata, Svetu pa daje priložnost za izboljšanje delovnih metod za bolj učinkovito in sistematično odzivanje na kršitve človekovih pravic; pozdravlja imenovanje dveh sousmerjevalcev, Maroka in Liechtensteina, za pregled Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen 16. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice ter zlasti njegovega pregleda, ki nudi edinstveno priložnost za oceno izvajanja njegovega mandata, Svetu pa daje priložnost za izboljšanje delovnih metod za bolj učinkovito in sistematično odzivanje na kršitve človekovih pravic; pozdravlja imenovanje dveh sousmerjevalcev, Maroka in Liechtensteina, za pregled Sveta OZN za človekove pravice;

| 2. | odobrava, da so na dnevnem redu 16. rednega zasedanja med drugim poročila o pravicah ljudi, ki pripadajo nacionalnim, etničnim, verskim ali jezikovnim manjšinam ter o uveljavljanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, pa tudi številna srečanja o pravicah otrok; |
| --- | --- |

2.

odobrava, da so na dnevnem redu 16. rednega zasedanja med drugim poročila o pravicah ljudi, ki pripadajo nacionalnim, etničnim, verskim ali jezikovnim manjšinam ter o uveljavljanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, pa tudi številna srečanja o pravicah otrok;

| 3. | odobrava letošnje imenovanje posebnih poročevalcev za te ključne teme in je seznanjen s poročili (ki jih morajo predstaviti posebni poročevalci) o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, o svobodi vere ali prepričanja ter o položaju zagovornikov človekovih pravic; poziva države članice EU, naj se dejavno vključijo v te razprave; |
| --- | --- |

3.

odobrava letošnje imenovanje posebnih poročevalcev za te ključne teme in je seznanjen s poročili (ki jih morajo predstaviti posebni poročevalci) o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, o svobodi vere ali prepričanja ter o položaju zagovornikov človekovih pravic; poziva države članice EU, naj se dejavno vključijo v te razprave;

| 4. | pozdravlja novi direktorat za človekove pravice in demokracijo ter podpira vzpostavitev delovne skupine Sveta EU za človekove pravice, ki bo vključevala strokovnjake s področja človekovih pravic iz vseh 27 držav članic EU in bo imela sedež v Bruslju, saj je Bruselj bolj primerna lokacija za spremljanje politik EU, pomagala pa bo tudi organizirati večstransko delo v razmerju do dvostranskega dela; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja novi direktorat za človekove pravice in demokracijo ter podpira vzpostavitev delovne skupine Sveta EU za človekove pravice, ki bo vključevala strokovnjake s področja človekovih pravic iz vseh 27 držav članic EU in bo imela sedež v Bruslju, saj je Bruselj bolj primerna lokacija za spremljanje politik EU, pomagala pa bo tudi organizirati večstransko delo v razmerju do dvostranskega dela;

| 5. | podpira imenovanje posebnega predstavnika EU na visoki ravni za človekove pravice in ponovno poudarja potrebo po državnih strategijah za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

5.

podpira imenovanje posebnega predstavnika EU na visoki ravni za človekove pravice in ponovno poudarja potrebo po državnih strategijah za človekove pravice in demokracijo;

| 6. | poudarja, da mora imeti EU skupna stališča glede vprašanj, o katerih bo tekla razprava na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, in poziva države članice, naj okrepijo prakso EU o posredovanju „enega sporočila z več glasovi“, ki je v zadnjih letih dobro delovala, na primer pri pobudah EU proti smrtni kazni; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora imeti EU skupna stališča glede vprašanj, o katerih bo tekla razprava na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, in poziva države članice, naj okrepijo prakso EU o posredovanju „enega sporočila z več glasovi“, ki je v zadnjih letih dobro delovala, na primer pri pobudah EU proti smrtni kazni;

Delo Sveta OZN za človekove pravice

| 7. | znova poziva države članice EU, naj aktivno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter spodbujajo Svet OZN za človekove pravice k enakovrednemu obravnavanju diskriminacije na kakršni koli podlagi, med drugim na podlagi spola, invalidnosti, rase ali etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

7.

znova poziva države članice EU, naj aktivno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic ter spodbujajo Svet OZN za človekove pravice k enakovrednemu obravnavanju diskriminacije na kakršni koli podlagi, med drugim na podlagi spola, invalidnosti, rase ali etnične pripadnosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja;

| 8. | opominja na pomen medsebojne odvisnosti državljansko-političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; zahteva, da se pravica do vode in sanitarij obravnava kot temeljna pravica za izboljšanje življenjskih razmer; |
| --- | --- |

8.

opominja na pomen medsebojne odvisnosti državljansko-političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; zahteva, da se pravica do vode in sanitarij obravnava kot temeljna pravica za izboljšanje življenjskih razmer;

| 9. | je zaskrbljen, ker Svet OZN za človekove pravice pri učinkovitejšem opravljanju njegovega mandata najbolj ovira blokovska politika, ki pogosto prevlada, ter njen vpliv na izbiro držav in razmer, ki jim bo Svet namenil svojo pozornost; ponavlja stališče, da je za ugled, vpliv in verodostojnost Sveta OZN za človekove pravice ključna njegova sposobnost, da razmere v posameznih državah obravnava učinkovito, pravočasno in primerno; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen, ker Svet OZN za človekove pravice pri učinkovitejšem opravljanju njegovega mandata najbolj ovira blokovska politika, ki pogosto prevlada, ter njen vpliv na izbiro držav in razmer, ki jim bo Svet namenil svojo pozornost; ponavlja stališče, da je za ugled, vpliv in verodostojnost Sveta OZN za človekove pravice ključna njegova sposobnost, da razmere v posameznih državah obravnava učinkovito, pravočasno in primerno;

| 10. | meni, da bi moral biti Svet OZN za človekove pravice bolje opremljen za obravnavo tako dolgotrajnih kot nujnih razmer, morebiti z razširitvijo „zbirke orodij“ za človekove pravice, uporabo ugotovitvenih svetov ne le v okviru zasedanj, temveč tudi v obdobjih med zasedanji, ter z organiziranjem zasedanj v drugih regijah, ne le v Ženevi; obžaluje, da Svet OZN za človekove pravice doslej v mnogih primerih ni bil sposoben nujno in pravočasno obravnavati resnih razmer na področju človekovih pravic, in sicer zaradi pomanjkanja primernih instrumentov, ter podpira zamisel o neodvisnih sprožiteljih; si dejavno prizadeva za vzpostavitev namenskih mehanizmov Sveta OZN za človekove pravice za takojšen odziv na krizne razmere na področju človekovih pravic, kakršne so na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki ter v Iranu in Belorusiji; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi moral biti Svet OZN za človekove pravice bolje opremljen za obravnavo tako dolgotrajnih kot nujnih razmer, morebiti z razširitvijo „zbirke orodij“ za človekove pravice, uporabo ugotovitvenih svetov ne le v okviru zasedanj, temveč tudi v obdobjih med zasedanji, ter z organiziranjem zasedanj v drugih regijah, ne le v Ženevi; obžaluje, da Svet OZN za človekove pravice doslej v mnogih primerih ni bil sposoben nujno in pravočasno obravnavati resnih razmer na področju človekovih pravic, in sicer zaradi pomanjkanja primernih instrumentov, ter podpira zamisel o neodvisnih sprožiteljih; si dejavno prizadeva za vzpostavitev namenskih mehanizmov Sveta OZN za človekove pravice za takojšen odziv na krizne razmere na področju človekovih pravic, kakršne so na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki ter v Iranu in Belorusiji;

| 11. | odobrava poskuse v Svetu OZN za človekove pravice, da bi sestavili medregijsko delovno skupino za razmere v Belorusiji; nujno poziva Svet, naj da izjavo, s katero bo odločno obsodil grobe kršitve človekovih pravic v državi in zatiranje demokratične opozicije ter navadnih državljanov po predsedniških volitvah 19. decembra 2010, ter naj s tem v zvezi sprejme resolucijo; |
| --- | --- |

11.

odobrava poskuse v Svetu OZN za človekove pravice, da bi sestavili medregijsko delovno skupino za razmere v Belorusiji; nujno poziva Svet, naj da izjavo, s katero bo odločno obsodil grobe kršitve človekovih pravic v državi in zatiranje demokratične opozicije ter navadnih državljanov po predsedniških volitvah 19. decembra 2010, ter naj s tem v zvezi sprejme resolucijo;

| 12. | pozdravlja pobudo ZDA za resolucijo o Iranu; poziva države članice EU, naj močno podprejo vzpostavitev posebnega mehanizma za Iran; poziva visoko predstavnico ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj uskladita sodelovanje med EU in Združenimi državami pri skupnih vprašanjih glede človekovih pravic, pri čemer mora EU, če želi biti učinkovita in verodostojna, delovati popolnoma neodvisno; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pobudo ZDA za resolucijo o Iranu; poziva države članice EU, naj močno podprejo vzpostavitev posebnega mehanizma za Iran; poziva visoko predstavnico ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj uskladita sodelovanje med EU in Združenimi državami pri skupnih vprašanjih glede človekovih pravic, pri čemer mora EU, če želi biti učinkovita in verodostojna, delovati popolnoma neodvisno;

| 13. | pozdravlja napotitev misije OZN za človekove pravice na visoki ravni v Tunizijo v obdobju med 27. januarjem in 2. februarjem 2011 ter močno priporoča popolno upoštevanje njenih priporočil; znova poziva k ustanovitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije, ki bi raziskala vse domnevne kršitve človekovih pravic, povezane z dogodki po 17. decembru 2010; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napotitev misije OZN za človekove pravice na visoki ravni v Tunizijo v obdobju med 27. januarjem in 2. februarjem 2011 ter močno priporoča popolno upoštevanje njenih priporočil; znova poziva k ustanovitvi neodvisne mednarodne preiskovalne komisije, ki bi raziskala vse domnevne kršitve človekovih pravic, povezane z dogodki po 17. decembru 2010;

| 14. | podpira napotitev misije Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v Egipt, da oceni splošne razmere na področju človekovih pravic po zamenjavi vodstva države; |
| --- | --- |

14.

podpira napotitev misije Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v Egipt, da oceni splošne razmere na področju človekovih pravic po zamenjavi vodstva države;

| 15. | pozdravlja soglasno sprejetje resolucije o razmerah na področju človekovih pravic v Libiji na 15. izrednem zasedanju 25. februarja 2011, v kateri so obsojene grobe in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji, ter opozarja, da bi nekatere od teh kršitev utegnile soditi med zločine proti človečnosti; poziva k napotitvi neodvisne mednarodne komisije v Libijo, ki bi preiskala vse domnevne kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah v tej državi, ter odločno podpira njena priporočila o začasnem preklicu članstva Libije v Svetu OZN za človekove pravice; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Generalne skupščine z dne 1. marca 2011 o začasnem preklicu članstva Libije v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja soglasno sprejetje resolucije o razmerah na področju človekovih pravic v Libiji na 15. izrednem zasedanju 25. februarja 2011, v kateri so obsojene grobe in sistematične kršitve človekovih pravic v Libiji, ter opozarja, da bi nekatere od teh kršitev utegnile soditi med zločine proti človečnosti; poziva k napotitvi neodvisne mednarodne komisije v Libijo, ki bi preiskala vse domnevne kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah v tej državi, ter odločno podpira njena priporočila o začasnem preklicu članstva Libije v Svetu OZN za človekove pravice; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Generalne skupščine z dne 1. marca 2011 o začasnem preklicu članstva Libije v Svetu OZN za človekove pravice;

| 16. | podpira odpiranje regionalnih pisarn Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

16.

podpira odpiranje regionalnih pisarn Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice v sredozemski regiji;

| 17. | pozdravlja sklic 14. izrednega zasedanja o stanju človekovih pravic v Slonokoščeni obali po končanih predsedniških volitvah leta 2010, katerega pobudnici sta bili Nigerija in ZDA in na katerem so obsodili kršitve človekovih pravic ter vse strani pozvali, naj v celoti spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države; ponovno izraža podporo volilnemu izidu, ki ga je priznala OZN, in poziva vse akterje, naj priznajo izvoljenega predsednika Alassana Ouattaraja; podpira sklep Afriške unije o ustanovitvi ugotovitvenega sveta voditeljev držav, ki bi omogočil miroljubno in sporazumno rešitev povolilne krize v Slonokoščeni obali; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja sklic 14. izrednega zasedanja o stanju človekovih pravic v Slonokoščeni obali po končanih predsedniških volitvah leta 2010, katerega pobudnici sta bili Nigerija in ZDA in na katerem so obsodili kršitve človekovih pravic ter vse strani pozvali, naj v celoti spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države; ponovno izraža podporo volilnemu izidu, ki ga je priznala OZN, in poziva vse akterje, naj priznajo izvoljenega predsednika Alassana Ouattaraja; podpira sklep Afriške unije o ustanovitvi ugotovitvenega sveta voditeljev držav, ki bi omogočil miroljubno in sporazumno rešitev povolilne krize v Slonokoščeni obali;

| 18. | glede na poročila posebnih poročevalcev o stanju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in v Mjanmaru (Burma) znova poziva EU, naj javno podpre ustanovitev preiskovalnih komisij OZN, ki bodo ocenile kršitve človekovih pravic v teh državah in presodile, v kolikšnem obsegu te kršitve štejejo kot zločini proti človečnosti; obžaluje, ker Demokratična ljudska republika Koreja ne sodeluje s posebnim poročevalcem, in zahteva podaljšanje mandata posebnega poročevalca za Mjanmar/Burmo; |
| --- | --- |

18.

glede na poročila posebnih poročevalcev o stanju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji in v Mjanmaru (Burma) znova poziva EU, naj javno podpre ustanovitev preiskovalnih komisij OZN, ki bodo ocenile kršitve človekovih pravic v teh državah in presodile, v kolikšnem obsegu te kršitve štejejo kot zločini proti človečnosti; obžaluje, ker Demokratična ljudska republika Koreja ne sodeluje s posebnim poročevalcem, in zahteva podaljšanje mandata posebnega poročevalca za Mjanmar/Burmo;

| 19. | nujno poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice proaktivno prispeva k resoluciji v zvezi s poročilom o nadaljnjem spremljanju misije za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi s strani odbora neodvisnih strokovnjakov, ter jo podpre, s katero bi zagotovili odgovornost za kršitve mednarodnega prava in podprli napotitev na generalno skupščino in mednarodne pravne mehanizme, če Izrael in Palestina ne bi spoštovala svojih obveznosti glede izvajanja preiskav v skladu z mednarodnimi standardi; nadalje poziva visoko predstavnico, naj dejavno spremlja skladnost z ugotovitvami iz nadaljnjega spremljanja poročila mednarodne misije za ugotavljanje dejstev v zvezi z incidentom s humanitarnim konvojem ter tako zagotovi spoštovanje načel odgovornosti in obveznosti; ob tem poudarja, da je treba v pridružitvenem svetu EU–Izrael in skupnem odboru EU in Palestinske uprave najprej pretresti vprašanja človekovih pravic; je zlasti zaskrbljen, ker sklepi pridružitvenega sveta EU–Izrael z dne 21. februarja 2011 ne odražajo stališča EU o tej problematiki; |
| --- | --- |

19.

nujno poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice proaktivno prispeva k resoluciji v zvezi s poročilom o nadaljnjem spremljanju misije za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi s strani odbora neodvisnih strokovnjakov, ter jo podpre, s katero bi zagotovili odgovornost za kršitve mednarodnega prava in podprli napotitev na generalno skupščino in mednarodne pravne mehanizme, če Izrael in Palestina ne bi spoštovala svojih obveznosti glede izvajanja preiskav v skladu z mednarodnimi standardi; nadalje poziva visoko predstavnico, naj dejavno spremlja skladnost z ugotovitvami iz nadaljnjega spremljanja poročila mednarodne misije za ugotavljanje dejstev v zvezi z incidentom s humanitarnim konvojem ter tako zagotovi spoštovanje načel odgovornosti in obveznosti; ob tem poudarja, da je treba v pridružitvenem svetu EU–Izrael in skupnem odboru EU in Palestinske uprave najprej pretresti vprašanja človekovih pravic; je zlasti zaskrbljen, ker sklepi pridružitvenega sveta EU–Izrael z dne 21. februarja 2011 ne odražajo stališča EU o tej problematiki;

| 20. | pozdravlja izjavo visoke komisarke OZN za človekove pravice med njenim prvim obiskom na zasedenem palestinskem ozemlju in v Izraelu, zlasti pa njeno odločno sporočilo, ki ga je posredovala ob kritiki izraelske politike o gradnji naselij, namreč da mednarodno pravo o človekovih pravicah in mednarodno humanitarno pravo ne moreta biti predmet pogajanj; poudarja pomen mirne demokratizacije Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja izjavo visoke komisarke OZN za človekove pravice med njenim prvim obiskom na zasedenem palestinskem ozemlju in v Izraelu, zlasti pa njeno odločno sporočilo, ki ga je posredovala ob kritiki izraelske politike o gradnji naselij, namreč da mednarodno pravo o človekovih pravicah in mednarodno humanitarno pravo ne moreta biti predmet pogajanj; poudarja pomen mirne demokratizacije Bližnjega vzhoda;

| 21. | obžaluje, da ima sedanja praksa prostovoljnega jamstva zelo raznolike in neustrezne rezultate, medtem ko merila za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice, ki jih je generalna skupščina določila z resolucijo št. 60/251, zahtevajo polno sodelovanje s tem organom; zato znova poudarja, da bi bilo treba za vse članice poleg dolgoročne in trdne zavezanosti človekovim pravicam kot minimalni prag za članstvo določiti stalno veljavno vabilo za posebne postopke; poudarja pomen dejansko konkurenčnega okolja v volilnem procesu; poziva k opustitvi možnosti, da bi regionalne skupine predstavljale vnaprej določene sklope kandidatk za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da ima sedanja praksa prostovoljnega jamstva zelo raznolike in neustrezne rezultate, medtem ko merila za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice, ki jih je generalna skupščina določila z resolucijo št. 60/251, zahtevajo polno sodelovanje s tem organom; zato znova poudarja, da bi bilo treba za vse članice poleg dolgoročne in trdne zavezanosti človekovim pravicam kot minimalni prag za članstvo določiti stalno veljavno vabilo za posebne postopke; poudarja pomen dejansko konkurenčnega okolja v volilnem procesu; poziva k opustitvi možnosti, da bi regionalne skupine predstavljale vnaprej določene sklope kandidatk za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice;

| 22. | poziva države članice EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se dejavno posvetijo pregledu Sveta OZN za človekove pravice leta 2011, da bi okrepili spoštovanje njegovega mandata; poudarja, da bi moral biti Svet OZN za človekove pravice mehanizem zgodnjega opozarjanja in preprečevanja, za kar bi morali uporabljati posebne postopke; znova poudarja potrebo po preglednem in celovitem revizijskem postopku, ki bi upošteval stališča nevladnih organizacij, civilne družbe in vseh drugih zainteresiranih strani; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pododbor Evropskega parlamenta za človekove pravice obvešča o poteku pregleda; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se dejavno posvetijo pregledu Sveta OZN za človekove pravice leta 2011, da bi okrepili spoštovanje njegovega mandata; poudarja, da bi moral biti Svet OZN za človekove pravice mehanizem zgodnjega opozarjanja in preprečevanja, za kar bi morali uporabljati posebne postopke; znova poudarja potrebo po preglednem in celovitem revizijskem postopku, ki bi upošteval stališča nevladnih organizacij, civilne družbe in vseh drugih zainteresiranih strani; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pododbor Evropskega parlamenta za človekove pravice obvešča o poteku pregleda;

| 23. | ponovno izraža svoje stališče, da bi bilo treba s pregledom ohraniti neodvisnost Urada visoke komisarke za človekove pravice, ter nasprotuje vsem poskusom spremembe statusa tega urada, saj bi to lahko negativno vplivalo na financiranje in posledično tudi na njegovo neodvisnost; pozdravlja nedavno imenovanje pomočnika generalnega sekretarja OZN za človekove pravice, ki vodi pisarno Urada visoke komisarke za človekove pravice v New Yorku; meni, da bo nova pisarna prispevala k okrepitvi stikov, dialoga in preglednosti med Generalno skupščino OZN in drugimi organi OZN, vključno z Varnostnim svetom in Uradom visoke komisarke za človekove pravice; poudarja potrebo po zagotovitvi zadostnih finančnih sredstev, da bodo lahko regionalne in področne pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice nadaljevale svoje delo na terenu; |
| --- | --- |

23.

ponovno izraža svoje stališče, da bi bilo treba s pregledom ohraniti neodvisnost Urada visoke komisarke za človekove pravice, ter nasprotuje vsem poskusom spremembe statusa tega urada, saj bi to lahko negativno vplivalo na financiranje in posledično tudi na njegovo neodvisnost; pozdravlja nedavno imenovanje pomočnika generalnega sekretarja OZN za človekove pravice, ki vodi pisarno Urada visoke komisarke za človekove pravice v New Yorku; meni, da bo nova pisarna prispevala k okrepitvi stikov, dialoga in preglednosti med Generalno skupščino OZN in drugimi organi OZN, vključno z Varnostnim svetom in Uradom visoke komisarke za človekove pravice; poudarja potrebo po zagotovitvi zadostnih finančnih sredstev, da bodo lahko regionalne in področne pisarne Urada visoke komisarke za človekove pravice nadaljevale svoje delo na terenu;

| 24. | vztraja, da je treba ohraniti in okrepiti posebne postopke ter Svetu OZN za človekove pravice zajamčiti možnost, da posamezne kršitve človekovih pravic rešuje z resolucijami in mandati za posamezne države; poudarja pomen nedeljivosti človekovih pravic ne glede na to, ali gre za socialne, ekonomske, kulturne, državljanske ali politične; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je mehanizem za pritožbe (edinstven splošen mehanizem za pomoč žrtvam) dal pičle rezultate glede na veliko število vlog, naslovljenih nanj; poudarja, da je treba to vprašanje obravnavati v okviru pregleda Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da je treba ohraniti in okrepiti posebne postopke ter Svetu OZN za človekove pravice zajamčiti možnost, da posamezne kršitve človekovih pravic rešuje z resolucijami in mandati za posamezne države; poudarja pomen nedeljivosti človekovih pravic ne glede na to, ali gre za socialne, ekonomske, kulturne, državljanske ali politične; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je mehanizem za pritožbe (edinstven splošen mehanizem za pomoč žrtvam) dal pičle rezultate glede na veliko število vlog, naslovljenih nanj; poudarja, da je treba to vprašanje obravnavati v okviru pregleda Sveta OZN za človekove pravice;

Splošni redni pregled

| 25. | priznava, da ima splošni redni pregled dodano vrednost, saj v njem sodelujejo vse vlade, obenem pa so vse članice OZN deležne enake obravnave in nadzora, čeprav morajo države na to prostovoljno pristati in se obvezati, da bodo ukrepale v skladu s priporočili; opozarja, da bodo v okviru tega mehanizma do decembra 2011 pregledane vse države članice Združenih narodov; |
| --- | --- |

25.

priznava, da ima splošni redni pregled dodano vrednost, saj v njem sodelujejo vse vlade, obenem pa so vse članice OZN deležne enake obravnave in nadzora, čeprav morajo države na to prostovoljno pristati in se obvezati, da bodo ukrepale v skladu s priporočili; opozarja, da bodo v okviru tega mehanizma do decembra 2011 pregledane vse države članice Združenih narodov;

| 26. | vztraja, da je v Svetu OZN za človekove pravice nujno treba ohraniti prostor za civilno družbo, da bi povečali sodelovanje civilne družbe v tem dialogu in nevladnim organizacijam omogočili nove priložnosti, da vzpostavijo dialog s posameznimi državami; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da je v Svetu OZN za človekove pravice nujno treba ohraniti prostor za civilno družbo, da bi povečali sodelovanje civilne družbe v tem dialogu in nevladnim organizacijam omogočili nove priložnosti, da vzpostavijo dialog s posameznimi državami;

| 27. | podpira večje sodelovanje nevladnih organizacij v splošnem rednem pregledu s tem, da se lahko njihova pisna priporočila predložijo v obravnavo delovni skupini in da sodelujejo pri odločitvah te skupine; |
| --- | --- |

27.

podpira večje sodelovanje nevladnih organizacij v splošnem rednem pregledu s tem, da se lahko njihova pisna priporočila predložijo v obravnavo delovni skupini in da sodelujejo pri odločitvah te skupine;

| 28. | je seznanjen s tem, da splošni redni pregled državam omogoča, da se zavežejo k izvajanju svojih obveznosti glede človekovih pravic in spremljanju sklepov organov za spremljanje pogodb in posebnih postopkov; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen s tem, da splošni redni pregled državam omogoča, da se zavežejo k izvajanju svojih obveznosti glede človekovih pravic in spremljanju sklepov organov za spremljanje pogodb in posebnih postopkov;

| 29. | ponovno potrjuje, da bi se priporočila morala bolj usmeriti na rezultate, neodvisne strokovnjake in nacionalne ustanove za človekove pravice pa poziva, naj dejavneje sodelujejo pri splošnem rednem pregledu, da bi zagotovili, da je slednji resnično učinkovit mehanizem za nadaljnje ukrepanje; meni, da bi strokovnjaki, ki bi opazovali proces pregleda ter bi pri sprejemanju končnega poročila predstavili povzetek in analizo, v tem procesu prispevali neodvisno strokovno znanje; |
| --- | --- |

29.

ponovno potrjuje, da bi se priporočila morala bolj usmeriti na rezultate, neodvisne strokovnjake in nacionalne ustanove za človekove pravice pa poziva, naj dejavneje sodelujejo pri splošnem rednem pregledu, da bi zagotovili, da je slednji resnično učinkovit mehanizem za nadaljnje ukrepanje; meni, da bi strokovnjaki, ki bi opazovali proces pregleda ter bi pri sprejemanju končnega poročila predstavili povzetek in analizo, v tem procesu prispevali neodvisno strokovno znanje;

| 30. | obžaluje, da prvi krog pregleda v nekaterih državah ni izpolnil pričakovanj, da bo to pregleden, neselektiven in nekonflikten proces; v zvezi s tem priznava vlogo držav članic EU pri prizadevanjih, da bi se presegel blokovski način razmišljanja; spodbuja države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč za lažje uresničevanje priporočil; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da prvi krog pregleda v nekaterih državah ni izpolnil pričakovanj, da bo to pregleden, neselektiven in nekonflikten proces; v zvezi s tem priznava vlogo držav članic EU pri prizadevanjih, da bi se presegel blokovski način razmišljanja; spodbuja države članice EU, naj zagotovijo tehnično pomoč za lažje uresničevanje priporočil;

| 31. | poziva države članice EU, naj še naprej sodelujejo v pregledu Sveta OZN za človekove pravice, naj poskrbijo za to, da med prvim in drugim krogom splošnega rednega pregleda ne bo vrzeli, ter naj zagotovijo, da se bo drugi krog osredotočil na izvajanje in nadaljnje spremljanje priporočil; se strinja s stališčem, da bi morale države, kjer se izvaja splošni redni pregled, odločno ukrepati v skladu z vsakim priporočilom in časovnim razporedom za uresničevanje priporočil delovne skupine; ugotavlja, da bi lahko predložitev vmesnega poročila o stopnji uresničevanja pripomogla k temu procesu; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice EU, naj še naprej sodelujejo v pregledu Sveta OZN za človekove pravice, naj poskrbijo za to, da med prvim in drugim krogom splošnega rednega pregleda ne bo vrzeli, ter naj zagotovijo, da se bo drugi krog osredotočil na izvajanje in nadaljnje spremljanje priporočil; se strinja s stališčem, da bi morale države, kjer se izvaja splošni redni pregled, odločno ukrepati v skladu z vsakim priporočilom in časovnim razporedom za uresničevanje priporočil delovne skupine; ugotavlja, da bi lahko predložitev vmesnega poročila o stopnji uresničevanja pripomogla k temu procesu;

Posebni postopki

| 32. | ponovno izjavlja, da so posebni postopki osrednji del instrumentov OZN za človekove pravice ter da verodostojnost in učinkovitost Sveta za človekove pravice glede zaščite človekovih pravic temelji na sodelovanju s posebnimi postopki in njihovem popolnem izpolnjevanju; v zvezi s tem poudarja, da je bistvena krepitev neodvisnosti in interakcije posebnih postopkov s Svetom; |
| --- | --- |

32.

ponovno izjavlja, da so posebni postopki osrednji del instrumentov OZN za človekove pravice ter da verodostojnost in učinkovitost Sveta za človekove pravice glede zaščite človekovih pravic temelji na sodelovanju s posebnimi postopki in njihovem popolnem izpolnjevanju; v zvezi s tem poudarja, da je bistvena krepitev neodvisnosti in interakcije posebnih postopkov s Svetom;

| 33. | obsoja poskuse, da bi omajali neodvisnost posebnih postopkov, s tem ko bi vlade postavili v vloge nadzornika; poudarja, da bi kakršen koli nadzor politiziral sistem ter škodil njegovi učinkovitosti; |
| --- | --- |

33.

obsoja poskuse, da bi omajali neodvisnost posebnih postopkov, s tem ko bi vlade postavili v vloge nadzornika; poudarja, da bi kakršen koli nadzor politiziral sistem ter škodil njegovi učinkovitosti;

| 34. | ponovno poudarja, da so posebni postopki o razmerah v posameznih državah bistven instrument za izboljšanje položaja človekovih pravic na terenu; poudarja, da splošni redni pregledi ne morejo nadomestiti mandatov za posamezne države zaradi ključnih elementov, na katerih slonijo, kot sta periodičnost in strokovnost; |
| --- | --- |

34.

ponovno poudarja, da so posebni postopki o razmerah v posameznih državah bistven instrument za izboljšanje položaja človekovih pravic na terenu; poudarja, da splošni redni pregledi ne morejo nadomestiti mandatov za posamezne države zaradi ključnih elementov, na katerih slonijo, kot sta periodičnost in strokovnost;

| 35. | poziva države članice EU, naj pri pregledu stopijo v bran celovitosti in odgovornosti Sveta OZN za človekove pravice ter naj poleg sprejetja izbirnih meril in preglednejšega procesa imenovanj na podlagi poklicne preteklosti, znanja, kvalifikacij in izkušenj kandidatov podprejo tudi oblikovanje mehanizma nadaljnjega spremljanja v zvezi z izvajanjem priporočil iz posebnih postopkov; pozdravlja predlog nevladnih organizacij, da bi bilo treba okrepiti zmožnost posebnih postopkov za zgodnje opozarjanje, in sicer z mehanizmom, ki bi jim omogočal začeti postopek samodejne preučitve v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice EU, naj pri pregledu stopijo v bran celovitosti in odgovornosti Sveta OZN za človekove pravice ter naj poleg sprejetja izbirnih meril in preglednejšega procesa imenovanj na podlagi poklicne preteklosti, znanja, kvalifikacij in izkušenj kandidatov podprejo tudi oblikovanje mehanizma nadaljnjega spremljanja v zvezi z izvajanjem priporočil iz posebnih postopkov; pozdravlja predlog nevladnih organizacij, da bi bilo treba okrepiti zmožnost posebnih postopkov za zgodnje opozarjanje, in sicer z mehanizmom, ki bi jim omogočal začeti postopek samodejne preučitve v Svetu OZN za človekove pravice;

Udeležba EU

| 36. | pozdravlja udeležbo EU na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, ki jo bo zastopala visoka predstavnica/podpredsednica Komisije; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja udeležbo EU na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, ki jo bo zastopala visoka predstavnica/podpredsednica Komisije;

| 37. | vztraja, da morajo Evropska služba za zunanje delovanje, predvsem delegacije EU v Ženevi in New Yorku, povečati doslednost, prepoznavnost in verodostojnost ukrepanja EU v Svetu OZN za človekove pravice z nadaljnjim razvojem medregijskega dometa in sodelovanja, zlasti pa z lobiranjem v zmernih državah v vseh skupinah; |
| --- | --- |

37.

vztraja, da morajo Evropska služba za zunanje delovanje, predvsem delegacije EU v Ženevi in New Yorku, povečati doslednost, prepoznavnost in verodostojnost ukrepanja EU v Svetu OZN za človekove pravice z nadaljnjim razvojem medregijskega dometa in sodelovanja, zlasti pa z lobiranjem v zmernih državah v vseh skupinah;

| 38. | ponavlja svoje stališče o konceptu „razžalitve ver“ in četudi priznava, da se je treba v celoti posvetiti težavi z diskriminacijo verskih manjšin, meni, da vključitev tega koncepta v protokol o dodatnih standardih glede rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in vseh oblik diskriminacije ni primerna; pozdravlja prireditev, ki jo je delegacija EU pripravila ob robu glavnega dogajanja v obeležitev 25. obletnice vzpostavitve funkcije posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; poziva EU, naj si z glavnimi pobudniki resolucije in drugimi akterji prizadeva najti alternativo resoluciji o razžalitvi vere, ki jo nameravajo predstaviti; |
| --- | --- |

38.

ponavlja svoje stališče o konceptu „razžalitve ver“ in četudi priznava, da se je treba v celoti posvetiti težavi z diskriminacijo verskih manjšin, meni, da vključitev tega koncepta v protokol o dodatnih standardih glede rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in vseh oblik diskriminacije ni primerna; pozdravlja prireditev, ki jo je delegacija EU pripravila ob robu glavnega dogajanja v obeležitev 25. obletnice vzpostavitve funkcije posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; poziva EU, naj si z glavnimi pobudniki resolucije in drugimi akterji prizadeva najti alternativo resoluciji o razžalitvi vere, ki jo nameravajo predstaviti;

| 39. | podpira medregionalno izjavo o pravicah lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, ki bo predstavljena; |
| --- | --- |

39.

podpira medregionalno izjavo o pravicah lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, ki bo predstavljena;

| 40. | ponovno izraža podporo dejavni udeležbi EU v delu Sveta OZN za človekove pravice že vse od njegove ustanovitve, in sicer s pobudami ali podporo za resolucije, uradnimi izjavami ter udeležbo v interaktivnih razgovorih in razpravah; priznava zaveze EU glede obravnavanja razmer v različnih državah v okviru Sveta OZN za človekove pravice in poudarja, da je treba te zaveze odločno uresničevati; |
| --- | --- |

40.

ponovno izraža podporo dejavni udeležbi EU v delu Sveta OZN za človekove pravice že vse od njegove ustanovitve, in sicer s pobudami ali podporo za resolucije, uradnimi izjavami ter udeležbo v interaktivnih razgovorih in razpravah; priznava zaveze EU glede obravnavanja razmer v različnih državah v okviru Sveta OZN za človekove pravice in poudarja, da je treba te zaveze odločno uresničevati;

| 41. | podpira skupno pobudo EU in skupine latinskoameriških in karibskih držav (GRULAC) za resolucijo o otrocih, ki živijo in delajo na ulici; |
| --- | --- |

41.

podpira skupno pobudo EU in skupine latinskoameriških in karibskih držav (GRULAC) za resolucijo o otrocih, ki živijo in delajo na ulici;

| 42. | poziva države članice EU, naj si z vsemi močmi prizadevajo ohraniti vse mandate za posebne postopke, zlasti pa poziva k obnovitvi mandata posebne poročevalke OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice EU, naj si z vsemi močmi prizadevajo ohraniti vse mandate za posebne postopke, zlasti pa poziva k obnovitvi mandata posebne poročevalke OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic;

| 43. | obžaluje, da je pogost stranski učinek prizadevanj EU za soglasje zmanjševanje njenih ambicij, in meni, da bi se morala odločneje zavzemati za resolucije o posameznih državah in jih odločneje vlagati; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da je pogost stranski učinek prizadevanj EU za soglasje zmanjševanje njenih ambicij, in meni, da bi se morala odločneje zavzemati za resolucije o posameznih državah in jih odločneje vlagati;

| 44. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU ni zmožna učinkovito uveljaviti svojega vpliva v širšem sistemu OZN; poudarja, da mora biti Svet OZN za človekove pravice prednostna naloga EU, ki mora bolje usklajevati države članice, in poziva Svet, naj sprejme smernice, s katerimi bo olajšal usklajevanje in odločanje v tem kontekstu, in naj se v prizadevanju, da bi presegli blokovsko razmišljanje v Svetu OZN za človekove pravice, povezuje v koalicije oziroma naveze z najpomembnejšimi regionalnimi partnerji in zmernimi državami; |
| --- | --- |

44.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU ni zmožna učinkovito uveljaviti svojega vpliva v širšem sistemu OZN; poudarja, da mora biti Svet OZN za človekove pravice prednostna naloga EU, ki mora bolje usklajevati države članice, in poziva Svet, naj sprejme smernice, s katerimi bo olajšal usklajevanje in odločanje v tem kontekstu, in naj se v prizadevanju, da bi presegli blokovsko razmišljanje v Svetu OZN za človekove pravice, povezuje v koalicije oziroma naveze z najpomembnejšimi regionalnimi partnerji in zmernimi državami;

| 45. | na praktični ravni opozarja, da je pomembno imeti v Ženevi in New Yorku večjo, dobro financirano delegacijo EU; poudarja, da mora biti dogajanje v Ženevi in New Yorku sestavni del zunanje politike EU, pri kateri naj bo v ospredju izboljšanje notranje usklajenosti, ob tem pa tudi poudarja, da morata biti dvo- in večstranska raven dobro usklajeni; |
| --- | --- |

45.

na praktični ravni opozarja, da je pomembno imeti v Ženevi in New Yorku večjo, dobro financirano delegacijo EU; poudarja, da mora biti dogajanje v Ženevi in New Yorku sestavni del zunanje politike EU, pri kateri naj bo v ospredju izboljšanje notranje usklajenosti, ob tem pa tudi poudarja, da morata biti dvo- in večstranska raven dobro usklajeni;

| 46. | obžaluje, da je bila preložena resolucija, ki jo je EU septembra 2010 predložila generalni skupščini OZN, da bi okrepila svoj položaj, tako da bi bil skladen z novo institucionalno ureditvijo po Lizbonski pogodbi; opozarja, da bi okrepljeni status EU omogočil, da bi jo zastopal stalen predstavnik (predsednik Evropskega sveta in/ali visoki predstavnik) ter da bi nastopala enotno, kar bi povečalo prepoznavnost in vpliv EU kot globalnega akterja; vztraja, da si mora posebna delovna skupina pri Evropski službi za zunanje delovanje v tesnem sodelovanju z državami članicami EU še naprej prizadevati za sprejetje te resolucije; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da je bila preložena resolucija, ki jo je EU septembra 2010 predložila generalni skupščini OZN, da bi okrepila svoj položaj, tako da bi bil skladen z novo institucionalno ureditvijo po Lizbonski pogodbi; opozarja, da bi okrepljeni status EU omogočil, da bi jo zastopal stalen predstavnik (predsednik Evropskega sveta in/ali visoki predstavnik) ter da bi nastopala enotno, kar bi povečalo prepoznavnost in vpliv EU kot globalnega akterja; vztraja, da si mora posebna delovna skupina pri Evropski službi za zunanje delovanje v tesnem sodelovanju z državami članicami EU še naprej prizadevati za sprejetje te resolucije;

| 47. | pooblašča svojo delegacijo na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, naj posreduje pomisleke iz te resolucije; delegacijo poziva, naj o svojem obisku poroča pododboru za človekove pravice, in meni, da mora Evropski parlament nujno še naprej pošiljati svoje delegacije na zasedanja Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

47.

pooblašča svojo delegacijo na 16. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, naj posreduje pomisleke iz te resolucije; delegacijo poziva, naj o svojem obisku poroča pododboru za človekove pravice, in meni, da mora Evropski parlament nujno še naprej pošiljati svoje delegacije na zasedanja Sveta OZN za človekove pravice;

| 48. | ponovno poziva države članice EU, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic v svoji notranji politiki, da se bodo izognile dvojnim merilom, pa tudi zaradi tekočega procesa pristopanja EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, saj bi bil v nasprotnem primeru položaj EU v Svetu OZN za človekove pravice bistveno omajan; |
| --- | --- |

48.

ponovno poziva države članice EU, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic v svoji notranji politiki, da se bodo izognile dvojnim merilom, pa tudi zaradi tekočega procesa pristopanja EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, saj bi bil v nasprotnem primeru položaj EU v Svetu OZN za človekove pravice bistveno omajan;

*

* *

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 64. generalni skupščini, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visoki komisarki OZN za človekove pravice ter delovni skupini EU–OZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 64. generalni skupščini, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visoki komisarki OZN za človekove pravice ter delovni skupini EU–OZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve.

---

(1)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 6.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 71.

(3)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 409.

(4)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 79.

(5)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

(6)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 582.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(8)  Členi 2, 3(5) in 6 Pogodbe o Evropski uniji.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/179

---

Četrtek, 10. marec 2011Pakistan - umor ministra za manjšine Šabaza Batija

P7_TA(2011)0098

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru Šabaza Batija

2012/C 199 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tiste z dne 20. januarja 2011 (1), pa tudi tiste z dne 20. maja 2010 (2), z dne 12. julija 2007 (3), z dne 25. oktobra 2007 (4) in z dne 15. novembra 2007 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tiste z dne 20. januarja 2011 (1), pa tudi tiste z dne 20. maja 2010 (2), z dne 12. julija 2007 (3), z dne 25. oktobra 2007 (4) in z dne 15. novembra 2007 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi vere ali prepričanja, sprejetih dne 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi vere ali prepričanja, sprejetih dne 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve Catherine Ashton z dne 2. marca 2011 o umoru ministra za manjšine v vladi Pakistana Šabaza Batija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU za zunanje zadeve Catherine Ashton z dne 2. marca 2011 o umoru ministra za manjšine v vladi Pakistana Šabaza Batija,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzy Buzek z dne 2. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzy Buzek z dne 2. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju člena 19 pakistanske ustave, ki govori o svobodi govora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 pakistanske ustave, ki govori o svobodi govora,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je so pakistanskega ministra za manjšine Šabaza Batija 2. marca 2011 na poti v službo v prestolnici Islamabad umorili oboroženi možje, ki so streljali na njegov avtomobil; ker je skupina, ki se je poimenovala za Tehreek-e-Taliban Punjab (Gibanje talibanov Pandžaba), prevzela odgovornost za umor in izjavila, da je bil minister ubit zaradi svojih stališč o zakonih o bogokletju, |
| --- | --- |

A.

ker je so pakistanskega ministra za manjšine Šabaza Batija 2. marca 2011 na poti v službo v prestolnici Islamabad umorili oboroženi možje, ki so streljali na njegov avtomobil; ker je skupina, ki se je poimenovala za Tehreek-e-Taliban Punjab (Gibanje talibanov Pandžaba), prevzela odgovornost za umor in izjavila, da je bil minister ubit zaradi svojih stališč o zakonih o bogokletju,

| B. | ker so pakistanske oblasti odklonile posebno prošnjo ministra Batija za uporabo neprebojnega uradnega avtomobila in možnost, da sam izbere zaupanja vredne telesne stražarje, čeprav so mu islamistične skupine večkrat grozile s smrtjo, |
| --- | --- |

B.

ker so pakistanske oblasti odklonile posebno prošnjo ministra Batija za uporabo neprebojnega uradnega avtomobila in možnost, da sam izbere zaupanja vredne telesne stražarje, čeprav so mu islamistične skupine večkrat grozile s smrtjo,

| C. | ker je bil Šabaz Bati edini član pakistanskega vladnega kabineta, ki je bil krščanske vere, in eden od maloštevilnih vodilnih politikov v državi, ki se je drznil boriti proti tem zakonom in krivicam, ki so jih omogočali, |
| --- | --- |

C.

ker je bil Šabaz Bati edini član pakistanskega vladnega kabineta, ki je bil krščanske vere, in eden od maloštevilnih vodilnih politikov v državi, ki se je drznil boriti proti tem zakonom in krivicam, ki so jih omogočali,

| D. | ker se je umor zgodil samo dva meseca pred umorom guvernerja province Pandžab Salmana Tasirja, ki ga je umoril eden od njegovih varnostnikov, ki se ni strinjal z njegovim nasprotovanjem pakistanskim zakonom o bogokletju, |
| --- | --- |

D.

ker se je umor zgodil samo dva meseca pred umorom guvernerja province Pandžab Salmana Tasirja, ki ga je umoril eden od njegovih varnostnikov, ki se ni strinjal z njegovim nasprotovanjem pakistanskim zakonom o bogokletju,

| E. | ker je bil 1. marca 2011 umorjen tudi tretji ugledni pakistanski borec za človekove pravice Naim Sabir Džamaldini, koordinator Odbora za človekove pravice Pakistana, ki je bil posebej dejaven pri boju proti kršitvam človekovih pravic v provinci Balučistan, |
| --- | --- |

E.

ker je bil 1. marca 2011 umorjen tudi tretji ugledni pakistanski borec za človekove pravice Naim Sabir Džamaldini, koordinator Odbora za človekove pravice Pakistana, ki je bil posebej dejaven pri boju proti kršitvam človekovih pravic v provinci Balučistan,

| F. | ker je bila proti nekdanji pakistanski ministrici, reformistični političarki in znani novinarki Šeri Rehman razglašena fatva in je bila razglašena za naslednjo kandidatko za umor, |
| --- | --- |

F.

ker je bila proti nekdanji pakistanski ministrici, reformistični političarki in znani novinarki Šeri Rehman razglašena fatva in je bila razglašena za naslednjo kandidatko za umor,

| G. | ker sta minister Bati in guverner Tasir samo ponovila uradno stališče vladajoče ljudske stranke Pakistana, ker je Gilanijeva vlada, ko se je 30. decembra 2010 javno prekršila zavezo iz svojega manifesta, da bo izvedla revizijo zakonov o bogokletju, privržence reforme prepustila osamitvi in izpostavila nenehnim grožnjam radikalnih verskih voditeljev in militantnih skupin skrajnežev, ki ustrahujejo, grozijo in pobijajo ljudi nasprotnega mnenja, |
| --- | --- |

G.

ker sta minister Bati in guverner Tasir samo ponovila uradno stališče vladajoče ljudske stranke Pakistana, ker je Gilanijeva vlada, ko se je 30. decembra 2010 javno prekršila zavezo iz svojega manifesta, da bo izvedla revizijo zakonov o bogokletju, privržence reforme prepustila osamitvi in izpostavila nenehnim grožnjam radikalnih verskih voditeljev in militantnih skupin skrajnežev, ki ustrahujejo, grozijo in pobijajo ljudi nasprotnega mnenja,

| H. | ker stalno ustrahujejo in celo pobijajo politike, politične stranke ter predstavnike medijev in civilne družbe, kot so zagovorniki pravic žensk in človekovih pravic, ter ker to duši javno razpravo o zakonih o bogokletju, |
| --- | --- |

H.

ker stalno ustrahujejo in celo pobijajo politike, politične stranke ter predstavnike medijev in civilne družbe, kot so zagovorniki pravic žensk in človekovih pravic, ter ker to duši javno razpravo o zakonih o bogokletju,

| I. | ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije ter spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije, ki pomenita skupno izhodišče za odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za razvojno pomoč EU, |
| --- | --- |

I.

ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije ter spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije, ki pomenita skupno izhodišče za odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za razvojno pomoč EU,

| 1. | ostro obsoja surovi umor ministra za manjšine v vladi Pakistana Šabaza Batija 2. marca 2011 in izraža iskreno sožalje družini in prijateljem žrtve ter pakistanskemu ljudstvu in svojo solidarnost z vsemi tistimi, ki jim še naprej grozijo, pa jih vendar ne utišajo; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja surovi umor ministra za manjšine v vladi Pakistana Šabaza Batija 2. marca 2011 in izraža iskreno sožalje družini in prijateljem žrtve ter pakistanskemu ljudstvu in svojo solidarnost z vsemi tistimi, ki jim še naprej grozijo, pa jih vendar ne utišajo;

| 2. | odobrava pogum in izkazano zavezanost pravici, medverskemu dialogu in svobodi veroizpovedi in prepričanja v Pakistanu ministra Šabaza Batija, poleg tega, da se je kljub stalnim grožnjam in velikanskemu osebnemu tveganju zavzel za Asio Bibi, kristjanko in mater petih otrok, ki je bila obsojena na smrt zaradi bogokletja; |
| --- | --- |

2.

odobrava pogum in izkazano zavezanost pravici, medverskemu dialogu in svobodi veroizpovedi in prepričanja v Pakistanu ministra Šabaza Batija, poleg tega, da se je kljub stalnim grožnjam in velikanskemu osebnemu tveganju zavzel za Asio Bibi, kristjanko in mater petih otrok, ki je bila obsojena na smrt zaradi bogokletja;

| 3. | priznava zavezanost ministra Šabaza Batija boju proti zakonom o bogokletju in krivicam, ki jih omogočajo, in doseženi napredek med njegovim ministrovanjem, tudi pomembna diskretna pogajanja o morebitnih spremembah teh zakonov; |
| --- | --- |

3.

priznava zavezanost ministra Šabaza Batija boju proti zakonom o bogokletju in krivicam, ki jih omogočajo, in doseženi napredek med njegovim ministrovanjem, tudi pomembna diskretna pogajanja o morebitnih spremembah teh zakonov;

| 4. | ugotavlja, da se je v nasprotju s šibkim odzivom na umor guvernerja Salmana Tasirja javna obsodba umora ministra Šabaza Batija razširila v vse politične skupine, medije in v celoten verski in etnični spekter pakistanske družbe; upa, da bo ta zločin prispeval k strnitvi vrst vseh tistih, ki zagovarjajo demokratične vrednote, zapisane v pakistanski ustavi; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je v nasprotju s šibkim odzivom na umor guvernerja Salmana Tasirja javna obsodba umora ministra Šabaza Batija razširila v vse politične skupine, medije in v celoten verski in etnični spekter pakistanske družbe; upa, da bo ta zločin prispeval k strnitvi vrst vseh tistih, ki zagovarjajo demokratične vrednote, zapisane v pakistanski ustavi;

| 5. | poziva pakistanske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo vseh vidikov umora Šabaza Batija in hitro privedejo vse storilce tega zločina pred sodišče dosledno v skladu s pravno državo, ter zagotovijo hiter in pravičen pregon morilca pokojnega guvernerja Salmana Tasirja; |
| --- | --- |

5.

poziva pakistanske oblasti, naj izvedejo temeljito preiskavo vseh vidikov umora Šabaza Batija in hitro privedejo vse storilce tega zločina pred sodišče dosledno v skladu s pravno državo, ter zagotovijo hiter in pravičen pregon morilca pokojnega guvernerja Salmana Tasirja;

| 6. | poziva vlado Pakistana, naj pospeši ukrepe za zagotovitev varnosti vladnih ministrov in oseb, ki jim dejansko grozijo verski skrajneži in teroristi, kot so nekdanja ministrica Šeri Rehman in odvetniki, ki zagovarjajo primere, povezane z obtožbami o bogokletju; |
| --- | --- |

6.

poziva vlado Pakistana, naj pospeši ukrepe za zagotovitev varnosti vladnih ministrov in oseb, ki jim dejansko grozijo verski skrajneži in teroristi, kot so nekdanja ministrica Šeri Rehman in odvetniki, ki zagovarjajo primere, povezane z obtožbami o bogokletju;

| 7. | spodbuja vlado Pakistana, naj nemudoma imenuje novega ministra za manjšine, in potrjuje svoje stališče, da bi moral biti imenovani dosleden in nepristranski zastopnik manjšin; |
| --- | --- |

7.

spodbuja vlado Pakistana, naj nemudoma imenuje novega ministra za manjšine, in potrjuje svoje stališče, da bi moral biti imenovani dosleden in nepristranski zastopnik manjšin;

| 8. | spodbuja vlado Pakistana, naj podpira ministrstvo za manjšine pri nadaljevanju dela in vizije Šabaza Batija, zlasti dialog na nacionalni ravni med verskimi voditelji in projekti na osnovni ravni okrožnih odborov za medversko harmonijo; |
| --- | --- |

8.

spodbuja vlado Pakistana, naj podpira ministrstvo za manjšine pri nadaljevanju dela in vizije Šabaza Batija, zlasti dialog na nacionalni ravni med verskimi voditelji in projekti na osnovni ravni okrožnih odborov za medversko harmonijo;

| 9. | nujno ponavlja svoj poziv vladi Pakistana, vsem političnim strankam, civilni družbi in medijem, naj se združijo in se borijo proti napadom skrajnežev; upa, da bo vlada Pakistana po sestavi in dejanjih predstavljala večnarodnostno in večversko sestavo pakistanske družbe; |
| --- | --- |

9.

nujno ponavlja svoj poziv vladi Pakistana, vsem političnim strankam, civilni družbi in medijem, naj se združijo in se borijo proti napadom skrajnežev; upa, da bo vlada Pakistana po sestavi in dejanjih predstavljala večnarodnostno in večversko sestavo pakistanske družbe;

| 10. | poziva k nujnemu in smiselnemu premiku politik od popuščanja takim skrajnežem, ki jih bodo podpirali vojska, sodstvo, mediji in politični razred, saj je ravno nespremenjeno stanje povzročilo tako hude posledice; poziva vlado Pakistana, naj ne dopusti, da bi skrajneži utišali glasove v prid verske strpnosti in spoštovanja splošnih načel človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

10.

poziva k nujnemu in smiselnemu premiku politik od popuščanja takim skrajnežem, ki jih bodo podpirali vojska, sodstvo, mediji in politični razred, saj je ravno nespremenjeno stanje povzročilo tako hude posledice; poziva vlado Pakistana, naj ne dopusti, da bi skrajneži utišali glasove v prid verske strpnosti in spoštovanja splošnih načel človekovih pravic v državi;

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi ozračja nestrpnosti in nasilja ter poziva vlado Pakistana, naj kazensko preganja netilce nasilja v Pakistanu, zlasti tiste, ki pozivajo k smrti posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo, in v nekaterih primerih ponujajo nagrade, ter naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za poenostavitev razprave o tem vprašanju; |
| --- | --- |

11.

je zelo zaskrbljen zaradi ozračja nestrpnosti in nasilja ter poziva vlado Pakistana, naj kazensko preganja netilce nasilja v Pakistanu, zlasti tiste, ki pozivajo k smrti posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo, in v nekaterih primerih ponujajo nagrade, ter naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za poenostavitev razprave o tem vprašanju;

| 12. | izreka čestitke zlasti za prizadevanja nekdanje ministrice Šeri Rehman in pokojnega ministra za manjšine Šabaza Batija za spremembo zakonov o bogokletju, da bi preprečili njihovo zlorabo, ter poziva vlado, naj razveljavi te zakone in drugo diskriminativno zakonodajo, med drugim oddelka 295 B in C kazenskega zakonika, ki so ostaline preteklosti; poziva vlado Pakistana, naj tudi uveljavlja obstoječo zakonodajo, kot je člen 137 kazenskega zakonika, po katerem je sovražni govor kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

12.

izreka čestitke zlasti za prizadevanja nekdanje ministrice Šeri Rehman in pokojnega ministra za manjšine Šabaza Batija za spremembo zakonov o bogokletju, da bi preprečili njihovo zlorabo, ter poziva vlado, naj razveljavi te zakone in drugo diskriminativno zakonodajo, med drugim oddelka 295 B in C kazenskega zakonika, ki so ostaline preteklosti; poziva vlado Pakistana, naj tudi uveljavlja obstoječo zakonodajo, kot je člen 137 kazenskega zakonika, po katerem je sovražni govor kaznivo dejanje;

| 13. | poziva pristojne institucije EU, naj vprašanje verske strpnosti v družbi vključijo v svoj politični dialog s Pakistanom, ker je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročni boj proti verskemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

13.

poziva pristojne institucije EU, naj vprašanje verske strpnosti v družbi vključijo v svoj politični dialog s Pakistanom, ker je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročni boj proti verskemu ekstremizmu;

| 14. | priporoča, da EU povabi vlado Pakistana na letno skupno okroglo mizo o položaju pakistanskih manjšin in vključi Evropski parlament v pripravo in izvedbo tega dogodka; |
| --- | --- |

14.

priporoča, da EU povabi vlado Pakistana na letno skupno okroglo mizo o položaju pakistanskih manjšin in vključi Evropski parlament v pripravo in izvedbo tega dogodka;

| 15. | poziva pristojne institucije EU, naj še naprej finančno podpirajo organizacije in zagovornike človekovih pravic, ter začrtajo praktične ukrepe za podporo gibanju civilne družbe, ki se v Pakistanu bori proti zakonom o bogokletju in drugi diskriminativni zakonodaji; |
| --- | --- |

15.

poziva pristojne institucije EU, naj še naprej finančno podpirajo organizacije in zagovornike človekovih pravic, ter začrtajo praktične ukrepe za podporo gibanju civilne družbe, ki se v Pakistanu bori proti zakonom o bogokletju in drugi diskriminativni zakonodaji;

| 16. | pozdravlja nedavno sprejete sklepe Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki se nanašajo na povečanje ukrepov EU na tem področju; poziva pristojne institucije EU, naj si dejavno prizadevajo na področju verskega preganjanja v svetu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja nedavno sprejete sklepe Sveta o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki se nanašajo na povečanje ukrepov EU na tem področju; poziva pristojne institucije EU, naj si dejavno prizadevajo na področju verskega preganjanja v svetu;

| 17. | poziva pristojne institucije EU, naj pretehtajo možnost uporabe evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi financiral ukrepe v podporo boju proti verski nestrpnosti, ekstremizmu in diskriminativnim zakonom po vsem svetu; ponovno poziva visoko predstavnico, naj razvije trajne zmogljivosti v direktoratu za človekove pravice Evropske službe za zunanjepolitično delovanje, da bo nadzoroval razmere na področju vladnih in družbenih omejitev svobode vesti in sorodnih pravic; |
| --- | --- |

17.

poziva pristojne institucije EU, naj pretehtajo možnost uporabe evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi financiral ukrepe v podporo boju proti verski nestrpnosti, ekstremizmu in diskriminativnim zakonom po vsem svetu; ponovno poziva visoko predstavnico, naj razvije trajne zmogljivosti v direktoratu za človekove pravice Evropske službe za zunanjepolitično delovanje, da bo nadzoroval razmere na področju vladnih in družbenih omejitev svobode vesti in sorodnih pravic;

| 18. | poziva pristojne institucije EU, naj spodbudijo vlado Pakistana, da bo ponovno uvedla ločeno ministrstvo za človekove pravice in smiseln, neodvisen in nepristranski nacionalni odbor za človekove pravice; |
| --- | --- |

18.

poziva pristojne institucije EU, naj spodbudijo vlado Pakistana, da bo ponovno uvedla ločeno ministrstvo za človekove pravice in smiseln, neodvisen in nepristranski nacionalni odbor za človekove pravice;

| 19. | poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da bi vlada Pakistana potrdila klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, opredeljeno v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj predstavi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzuli o demokraciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

19.

poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da bi vlada Pakistana potrdila klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, opredeljeno v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj predstavi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzuli o demokraciji in človekovih pravicah;

| 20. | opominja, da ima Pakistan kot država podpisnica Mednarodnega pakta Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah določene obveznosti, in poziva pristojne organe Pakistana, naj bodo dejavne v procesu revizije svojih splošnih pridržkov v zvezi z Mednarodnim paktom Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah, izmed katerih nekatere omejujejo pravice iz ustave Pakistana ali so v nasprotju s pojmom prevlade mednarodnega prava nad nacionalnim; meni, da je sedanje izvajanje zakonov o bogokletju očitna kršitev teh obveznosti, in poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj to upošteva pri pregledovanju možne uporabe sheme GSP+ za Pakistan od leta 2013 naprej in o tem poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

20.

opominja, da ima Pakistan kot država podpisnica Mednarodnega pakta Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah določene obveznosti, in poziva pristojne organe Pakistana, naj bodo dejavne v procesu revizije svojih splošnih pridržkov v zvezi z Mednarodnim paktom Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah, izmed katerih nekatere omejujejo pravice iz ustave Pakistana ali so v nasprotju s pojmom prevlade mednarodnega prava nad nacionalnim; meni, da je sedanje izvajanje zakonov o bogokletju očitna kršitev teh obveznosti, in poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj to upošteva pri pregledovanju možne uporabe sheme GSP+ za Pakistan od leta 2013 naprej in o tem poroča Evropskemu parlamentu;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanjepolitično delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Pakistana. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanjepolitično delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Pakistana.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0026.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0194.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 583.

(4)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 666.

(5)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 432.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/182

---

Četrtek, 10. marec 2011Belorusija, zlasti primera Aleša Mihaljeviča in Natalije Radine

P7_TA(2011)0099

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o Belorusiji (zlasti o primerih Alesa Mihaljeviča in Natalije Radine)

2012/C 199 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z dne 20. januarja 2011 (1), 17. decembra 2009 (2) in 22. maja 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti resolucij z dne 20. januarja 2011 (1), 17. decembra 2009 (2) in 22. maja 2008 (3),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 18. februarja 2011 o obsodbi predstavnika beloruske opozicije in kazni, ki mu je bila izrečena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 18. februarja 2011 o obsodbi predstavnika beloruske opozicije in kazni, ki mu je bila izrečena,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih na 3065. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju 31. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih na 3065. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju 31. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/69/SZVP z dne 31. januarja 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/69/SZVP z dne 31. januarja 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije,

| — | ob upoštevanju konvencije Organizacije združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (konvencija proti mučenju), katere podpisnica je Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Organizacije združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (konvencija proti mučenju), katere podpisnica je Belorusija,

| — | ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil Organizacije združenih narodov o ravnanju z zaporniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil Organizacije združenih narodov o ravnanju z zaporniki,

| — | ob upoštevanju smernic za politiko Evropske unije do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, sprejetih leta 2001 in pregledanih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za politiko Evropske unije do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, sprejetih leta 2001 in pregledanih leta 2008,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1790(2011) z dne 27. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1790(2011) z dne 27. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 2. februarja 2011 z naslovom „Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus“ (Varnost, mir in red? Kršitve po volitvah v Belorusiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International z dne 2. februarja 2011 z naslovom „Security, Peace and Order? Violations in the wake of elections in Belarus“ (Varnost, mir in red? Kršitve po volitvah v Belorusiji),

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker so bili številni predstavniki opozicije, med katerimi so tudi nekdanji predsedniški kandidati, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, po dogodkih 19. decembra 2010 v Minsku aretirani in so od takrat zaprti v centru KGB za pridržanje; ker se zatiranje opozicije ter zagovornikov človekovih pravic in politično motivirani sodni procesi proti njim nadaljujejo, obtoženih pa je bilo že več kot 40 oseb, ki jim grozijo zaporne kazni do 15 let, |
| --- | --- |

A.

ker so bili številni predstavniki opozicije, med katerimi so tudi nekdanji predsedniški kandidati, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, po dogodkih 19. decembra 2010 v Minsku aretirani in so od takrat zaprti v centru KGB za pridržanje; ker se zatiranje opozicije ter zagovornikov človekovih pravic in politično motivirani sodni procesi proti njim nadaljujejo, obtoženih pa je bilo že več kot 40 oseb, ki jim grozijo zaporne kazni do 15 let,

| B. | ker je tožilstvo mesta Minsk obdobje, namenjeno preiskavi tako imenovanega primera „množičnih izgredov“, povezanega z dogajanjem 19. decembra 2010, podaljšalo na pet mesecev; ker so sodni procesi proti predsedniškim kandidatom, aktivistom opozicije, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ki so jih ti dogodki sprožili, politično motivirani, |
| --- | --- |

B.

ker je tožilstvo mesta Minsk obdobje, namenjeno preiskavi tako imenovanega primera „množičnih izgredov“, povezanega z dogajanjem 19. decembra 2010, podaljšalo na pet mesecev; ker so sodni procesi proti predsedniškim kandidatom, aktivistom opozicije, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ki so jih ti dogodki sprožili, politično motivirani,

| C. | ker so bili Aleksander Atroščankov, Aleksander Malčanov, Dimitrij Novik in Vasil Parfiankov, sodelujoči v volilni kampanji demokratičnih opozicijskih kandidatov Vladimira Njakljajeva in Andreja Sanikova, obsojeni v zvezi z demonstracijami 19. decembra 2010 na zaporne kazni od treh do štirih let v strogo varovani koloniji; ker po trditvah njihovih odvetnikov oblasti niso dokazale njihove krivde, |
| --- | --- |

C.

ker so bili Aleksander Atroščankov, Aleksander Malčanov, Dimitrij Novik in Vasil Parfiankov, sodelujoči v volilni kampanji demokratičnih opozicijskih kandidatov Vladimira Njakljajeva in Andreja Sanikova, obsojeni v zvezi z demonstracijami 19. decembra 2010 na zaporne kazni od treh do štirih let v strogo varovani koloniji; ker po trditvah njihovih odvetnikov oblasti niso dokazale njihove krivde,

| D. | ker so bila odvetnikom večkrat zavrnjena srečanja z njimi; ker so morali odvetniki zaradi groženj KGB opustiti te primere in ker jim je zaradi tega pravosodno ministrstvo kasneje odvzelo licence, |
| --- | --- |

D.

ker so bila odvetnikom večkrat zavrnjena srečanja z njimi; ker so morali odvetniki zaradi groženj KGB opustiti te primere in ker jim je zaradi tega pravosodno ministrstvo kasneje odvzelo licence,

| E. | ker so Alesa Mihaljeviča, nekdanjega predsedniškega kandidata, ki je bil zaprt zaradi protestov po volitvah, izpustili šele 26. februarja 2011 po podpisu zaveze, da bo sodeloval z beloruskim KGB, ki se ji je kasneje javno odpovedal, |
| --- | --- |

E.

ker so Alesa Mihaljeviča, nekdanjega predsedniškega kandidata, ki je bil zaprt zaradi protestov po volitvah, izpustili šele 26. februarja 2011 po podpisu zaveze, da bo sodeloval z beloruskim KGB, ki se ji je kasneje javno odpovedal,

| F. | ker je Ales Mihaljevič 28. februarja 2011 podal izjavo, v kateri je opisal psihično in fizično mučenje političnih zapornikov, s katerim so od njih skušali izsiliti priznanje in sprejetje dokazov o njihovi krivdi, |
| --- | --- |

F.

ker je Ales Mihaljevič 28. februarja 2011 podal izjavo, v kateri je opisal psihično in fizično mučenje političnih zapornikov, s katerim so od njih skušali izsiliti priznanje in sprejetje dokazov o njihovi krivdi,

| G. | ker je bila decembra 2010 aretirana tudi Natalija Radina, urednica opozicijskega spletišča Listina 97, ki so jo obsodili organizacije množičnih nemirov, ki so sledili predsedniškim volitvam, in sodelovanja v njih; ker so Natalijo Radino izpustili iz centra KGB za pridržanje pred sojenjem in ji nato prepovedali zapustiti domače mesto, dokler ne bo zaključena preiskava njenega primera, |
| --- | --- |

G.

ker je bila decembra 2010 aretirana tudi Natalija Radina, urednica opozicijskega spletišča Listina 97, ki so jo obsodili organizacije množičnih nemirov, ki so sledili predsedniškim volitvam, in sodelovanja v njih; ker so Natalijo Radino izpustili iz centra KGB za pridržanje pred sojenjem in ji nato prepovedali zapustiti domače mesto, dokler ne bo zaključena preiskava njenega primera,

| H. | ker je Natalija Radina po izpustitvi izjavila, da so uslužbenci KGB med pridržanjem nad njo izvajali psihološki pritisk in jo skušali prepričati, naj postane obveščevalka KGB; ker njena izjava potrjuje poročila o mučenju političnih zapornikov v centru KGB za pridržanje v Minsku, |
| --- | --- |

H.

ker je Natalija Radina po izpustitvi izjavila, da so uslužbenci KGB med pridržanjem nad njo izvajali psihološki pritisk in jo skušali prepričati, naj postane obveščevalka KGB; ker njena izjava potrjuje poročila o mučenju političnih zapornikov v centru KGB za pridržanje v Minsku,

| I. | ker beloruski državni odbor za varnost zanika kakršno koli mučenje zapornikov v centru KGB za pridržanje, |
| --- | --- |

I.

ker beloruski državni odbor za varnost zanika kakršno koli mučenje zapornikov v centru KGB za pridržanje,

| 1. | obsoja nespoštovanje temeljne pravice do zbiranja in svobode izražanja, ki so ga pokazale beloruske oblasti, ter poziva, naj se takoj in brezpogojno izpustijo vsi pridržani protestniki in naj se umaknejo vse politično motivirane obtožbe proti njim; |
| --- | --- |

1.

obsoja nespoštovanje temeljne pravice do zbiranja in svobode izražanja, ki so ga pokazale beloruske oblasti, ter poziva, naj se takoj in brezpogojno izpustijo vsi pridržani protestniki in naj se umaknejo vse politično motivirane obtožbe proti njim;

| 2. | najostreje obsoja mučenje zapornikov kot obliko nečloveškega ravnanja, ki ga mednarodno pravo nedvoumno prepoveduje in ki je popolnoma nesprejemljivo za evropsko državo in eno od najbližjih sosed EU; |
| --- | --- |

2.

najostreje obsoja mučenje zapornikov kot obliko nečloveškega ravnanja, ki ga mednarodno pravo nedvoumno prepoveduje in ki je popolnoma nesprejemljivo za evropsko državo in eno od najbližjih sosed EU;

| 3. | obsoja stroge kazni, nedavno izrečene mladim aktivistom opozicije zgolj zaradi sodelovanja na demonstracijah 19. decembra 2010, kar je groba in resna kršitev njihovih političnih in državljanskih pravic ter groba kršitev mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je Belorusija; |
| --- | --- |

3.

obsoja stroge kazni, nedavno izrečene mladim aktivistom opozicije zgolj zaradi sodelovanja na demonstracijah 19. decembra 2010, kar je groba in resna kršitev njihovih političnih in državljanskih pravic ter groba kršitev mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je Belorusija;

| 4. | obsoja vzdušje strahu in ustrahovanje predstavnikov politične opozicije v Belorusiji; obsoja zatiranje in nadlegovanje predstavnikov civilne družbe in svobodnih medijev, ki je sledilo volitvam, med drugim množične preiskave zasebnih stanovanj ter pisarn medijskih hiš in organizacij civilne družbe, izključitve iz univerz in odpuščanje; poziva oblasti, naj podprejo svobodo izražanja in pluralizem medijev v Belorusiji, |
| --- | --- |

4.

obsoja vzdušje strahu in ustrahovanje predstavnikov politične opozicije v Belorusiji; obsoja zatiranje in nadlegovanje predstavnikov civilne družbe in svobodnih medijev, ki je sledilo volitvam, med drugim množične preiskave zasebnih stanovanj ter pisarn medijskih hiš in organizacij civilne družbe, izključitve iz univerz in odpuščanje; poziva oblasti, naj podprejo svobodo izražanja in pluralizem medijev v Belorusiji,

| 5. | poziva Belorusijo, naj spoštuje pravno državo, mednarodne konvencije in nacionalne zakone, ki zapornikom zagotavljajo ustrezno ravnanje, neovirane stike z družinskimi člani, dostop do pravne pomoči in zdravstveno oskrbo, ter naj poskrbi, da se bo prenehalo nadlegovanje predstavnikov politične opozicije, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih medijev; |
| --- | --- |

5.

poziva Belorusijo, naj spoštuje pravno državo, mednarodne konvencije in nacionalne zakone, ki zapornikom zagotavljajo ustrezno ravnanje, neovirane stike z družinskimi člani, dostop do pravne pomoči in zdravstveno oskrbo, ter naj poskrbi, da se bo prenehalo nadlegovanje predstavnikov politične opozicije, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih medijev;

| 6. | obsoja sklep, ki ga je sprejela mestna odvetniška zbornica v Minsku o odvzemu licenc nekaterim zagovornikom obtoženih v kazenski zadevi množičnih izgredov, med katerimi so Aleh Ahjejev, Pavel Sapelko, Tatjana Ahijeva, Vladimir Tolščik in Tamarqa Harajeva, ter mestno odvetniško zbornico v Minsku poziva, naj sklep prekliče; |
| --- | --- |

6.

obsoja sklep, ki ga je sprejela mestna odvetniška zbornica v Minsku o odvzemu licenc nekaterim zagovornikom obtoženih v kazenski zadevi množičnih izgredov, med katerimi so Aleh Ahjejev, Pavel Sapelko, Tatjana Ahijeva, Vladimir Tolščik in Tamarqa Harajeva, ter mestno odvetniško zbornico v Minsku poziva, naj sklep prekliče;

| 7. | obsoja dejanje pravosodnega ministra, ki je odpustil predsednika odvetniške zbornice mesta Minsk Aleksandra Pilčanka, ker je ta izrazil zaskrbljenost zaradi po njegovem neutemeljenega sklepa ministrstva, da se odvzamejo licence štirim odvetnikom, ki so bili vpleteni v tako imenovane primere izgredov, in ki je dokaz, da je neodvisnost sodstva, pa tudi neodvisnost vsakega posameznega odvetnika, dejansko ogrožena; |
| --- | --- |

7.

obsoja dejanje pravosodnega ministra, ki je odpustil predsednika odvetniške zbornice mesta Minsk Aleksandra Pilčanka, ker je ta izrazil zaskrbljenost zaradi po njegovem neutemeljenega sklepa ministrstva, da se odvzamejo licence štirim odvetnikom, ki so bili vpleteni v tako imenovane primere izgredov, in ki je dokaz, da je neodvisnost sodstva, pa tudi neodvisnost vsakega posameznega odvetnika, dejansko ogrožena;

| 8. | poziva beloruske oblasti, naj izvedejo temeljito in nepristransko preiskavo trditev o mučenju političnih zapornikov, naj ugotovijo identiteto posameznikov, ki so bili udeleženi pri teh dejanjih, ter jih kazensko preganjajo; |
| --- | --- |

8.

poziva beloruske oblasti, naj izvedejo temeljito in nepristransko preiskavo trditev o mučenju političnih zapornikov, naj ugotovijo identiteto posameznikov, ki so bili udeleženi pri teh dejanjih, ter jih kazensko preganjajo;

| 9. | poziva beloruske oblasti, naj pregledajo zakon o javnih prireditvah in ga uskladijo z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah; |
| --- | --- |

9.

poziva beloruske oblasti, naj pregledajo zakon o javnih prireditvah in ga uskladijo z Mednarodnim paktom o političnih in državljanskih pravicah;

| 10. | poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico EU in druge partnerske države EU, naj preučijo možnost vključitve tožilcev, sodnikov in predstavnikov KGB, povezanih z zlorabami človekovih pravic v Belorusiji, v omejevalne ukrepe, razen če se zatiranje v tej državi nemudoma konča in se doseže precejšen napredek na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da bi moral Svet preučiti možnost, da se proti beloruskim državnim podjetjem uvedejo smiselne in ciljno usmerjene gospodarske sankcije; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico EU in druge partnerske države EU, naj preučijo možnost vključitve tožilcev, sodnikov in predstavnikov KGB, povezanih z zlorabami človekovih pravic v Belorusiji, v omejevalne ukrepe, razen če se zatiranje v tej državi nemudoma konča in se doseže precejšen napredek na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da bi moral Svet preučiti možnost, da se proti beloruskim državnim podjetjem uvedejo smiselne in ciljno usmerjene gospodarske sankcije;

| 11. | pozdravlja zavezo še devetih držav, in sicer Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore, Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije, Islandije, Lihtenštajna in Norveške, da uvedejo omejevalne ukrepe proti nekaterim uradnikom Belorusije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja zavezo še devetih držav, in sicer Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore, Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije, Islandije, Lihtenštajna in Norveške, da uvedejo omejevalne ukrepe proti nekaterim uradnikom Belorusije;

| 12. | ponovno poudarja, da bo postopek sodelovanja med Evropsko unijo in Belorusijo (tudi sodelovanje Belorusije v vzhodnem partnerstvu) zastal, če beloruska vlada ne bo takoj sprejela ukrepov za demokratizacijo in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja, da bo postopek sodelovanja med Evropsko unijo in Belorusijo (tudi sodelovanje Belorusije v vzhodnem partnerstvu) zastal, če beloruska vlada ne bo takoj sprejela ukrepov za demokratizacijo in spoštovanje človekovih pravic;

| 13. | poudarja, da mora EU kljub političnim posledicam v odnosih med EU in Belorusijo zaradi omejevanja opozicije po volitvah okrepiti pomoč beloruski civilni družbi, tudi s poenostavitvijo vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora EU kljub političnim posledicam v odnosih med EU in Belorusijo zaradi omejevanja opozicije po volitvah okrepiti pomoč beloruski civilni družbi, tudi s poenostavitvijo vizumskih postopkov;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter parlamentu in vladi Belorusije. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter parlamentu in vladi Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0022.

(2)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

(3)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 113.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/185

---

Četrtek, 10. marec 2011Razmere in kulturna dediščina v Kašgarju (Ujgurska avtonomna pokrajina Xinjiang, Kitajska)

P7_TA(2011)0100

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska)

2012/C 199 E/23

Evropski parlament

| — | ob upoštevanju predhodnih resolucij o Kitajski, natančneje resolucij o človekovih pravicah in pravicah manjšin, zlasti z dne 26. novembra 2009 (1) in 25. novembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih resolucij o Kitajski, natančneje resolucij o človekovih pravicah in pravicah manjšin, zlasti z dne 26. novembra 2009 (1) in 25. novembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju 13. vrha EU-Kitajska 6. oktobra 2010 v Bruslju, ki je vključeval prvi kulturni forum na visoki ravni EU-Kitajska, namenjen krepitvi kulturnega dialoga in sodelovanja med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 13. vrha EU-Kitajska 6. oktobra 2010 v Bruslju, ki je vključeval prvi kulturni forum na visoki ravni EU-Kitajska, namenjen krepitvi kulturnega dialoga in sodelovanja med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Organizacije združenih narodov o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih ali jezikovnih manjšin, ki je bila sprejeta na generalni skupščini 18. decembra 1992 pod številko 47/135 in ki navaja, da države varujejo obstoj nacionalnih ali etničnih, kulturnih, verskih ter jezikovnih identitet manjšin na svojih ozemljih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Organizacije združenih narodov o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih ali jezikovnih manjšin, ki je bila sprejeta na generalni skupščini 18. decembra 1992 pod številko 47/135 in ki navaja, da države varujejo obstoj nacionalnih ali etničnih, kulturnih, verskih ter jezikovnih identitet manjšin na svojih ozemljih,

| — | ob upoštevanju členov 4, 22 in 119 ustave Ljudske republike Kitajske, ki predvidevajo vladno pomoč pri kulturnem razvoju regij, naseljenih z manjšinskimi narodi, državno zaščito dragocenih spomenikov in relikvij ter varovanje kulturnega izročila narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 22 in 119 ustave Ljudske republike Kitajske, ki predvidevajo vladno pomoč pri kulturnem razvoju regij, naseljenih z manjšinskimi narodi, državno zaščito dragocenih spomenikov in relikvij ter varovanje kulturnega izročila narodov,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je kitajska vlada v letu 2009 napovedala 500 milijonov USD vredno „reformo za nadomestitev nevarnih hiš v Kašgarju“, ki je program za prenovitev mesta, s katerim že od leta 2009 postopno uničujejo Kašgar, starodavno mesto na svilni poti in ki predvideva podiranje 85 % tradicionalnega starega jedra in njegovo zamenjavo z modernimi stanovanjskimi bloki, preostanek mesta pa naj bi se preoblikoval v mešane kitajsko-ujgurske turistične znamenitosti, |
| --- | --- |

A.

ker je kitajska vlada v letu 2009 napovedala 500 milijonov USD vredno „reformo za nadomestitev nevarnih hiš v Kašgarju“, ki je program za prenovitev mesta, s katerim že od leta 2009 postopno uničujejo Kašgar, starodavno mesto na svilni poti in ki predvideva podiranje 85 % tradicionalnega starega jedra in njegovo zamenjavo z modernimi stanovanjskimi bloki, preostanek mesta pa naj bi se preoblikoval v mešane kitajsko-ujgurske turistične znamenitosti,

| B. | ker Peking še naprej izključuje mesto Kašgar iz potegovanja za status spomenika na seznamu svetovne dediščine Organizacije združenih narodov za prosveto, znanost in kulturo (UNESCO) na primer v okviru mednarodne prijave za zaščito več kulturnih spomenikov vzdolž srednjeazijske svilne poti, |
| --- | --- |

B.

ker Peking še naprej izključuje mesto Kašgar iz potegovanja za status spomenika na seznamu svetovne dediščine Organizacije združenih narodov za prosveto, znanost in kulturo (UNESCO) na primer v okviru mednarodne prijave za zaščito več kulturnih spomenikov vzdolž srednjeazijske svilne poti,

| C. | ker je Kašgar mednarodno pomemben spomenik enkratne arhitekturne dediščine ter je velikega zgodovinskega in geografskega pomena kot starodaven trgovinski in turistični center, |
| --- | --- |

C.

ker je Kašgar mednarodno pomemben spomenik enkratne arhitekturne dediščine ter je velikega zgodovinskega in geografskega pomena kot starodaven trgovinski in turistični center,

| D. | ker ima Kašgar veliko simbolično vrednost za kulturno raznolikost ujgurskega in hujskega prebivalstva v tej regiji, pa tudi za kulturno raznolikost Kitajske, |
| --- | --- |

D.

ker ima Kašgar veliko simbolično vrednost za kulturno raznolikost ujgurskega in hujskega prebivalstva v tej regiji, pa tudi za kulturno raznolikost Kitajske,

| E. | ker je uradni izgovor za program rekonstrukcije utrditev proti potresom in za to tradicionalnih stavb ni potrebno v celoti podreti, saj obstajajo drugi načini za obnovo kulturno pomembnih objektov, |
| --- | --- |

E.

ker je uradni izgovor za program rekonstrukcije utrditev proti potresom in za to tradicionalnih stavb ni potrebno v celoti podreti, saj obstajajo drugi načini za obnovo kulturno pomembnih objektov,

| F. | ker je Peking v drugih delih Kitajske začel uničujočo modernizacijo stavb s številnimi „razvojnimi načrti“, ki predvidevajo podiranje zgodovinskih stavb in prisilno preseljevanje prebivalcev, ne da bi upoštevali izgubo neprecenljive zgodovinske in kulturne dediščine ali dali prednost ohranitvi relikvij ali glavnih stavbnih umetnin ter arhitekture v zaščitenih območjih ali v muzejih, da bi se prihodnjim generacijam in svetu ohranili predmeti, ki bi predstavljali tisočletni zgodovinski in kulturni razvoj Kitajske, |
| --- | --- |

F.

ker je Peking v drugih delih Kitajske začel uničujočo modernizacijo stavb s številnimi „razvojnimi načrti“, ki predvidevajo podiranje zgodovinskih stavb in prisilno preseljevanje prebivalcev, ne da bi upoštevali izgubo neprecenljive zgodovinske in kulturne dediščine ali dali prednost ohranitvi relikvij ali glavnih stavbnih umetnin ter arhitekture v zaščitenih območjih ali v muzejih, da bi se prihodnjim generacijam in svetu ohranili predmeti, ki bi predstavljali tisočletni zgodovinski in kulturni razvoj Kitajske,

| G. | ker Peking nenehno izvaja represivne etno-kulturne politike v avtonomni ujgurski regiji Xinjang, ki so dosegle vrhunec med nasiljem nad ujgurskimi protestniki med nemiri v mestu Ujguri leta 2009, |
| --- | --- |

G.

ker Peking nenehno izvaja represivne etno-kulturne politike v avtonomni ujgurski regiji Xinjang, ki so dosegle vrhunec med nasiljem nad ujgurskimi protestniki med nemiri v mestu Ujguri leta 2009,

| H. | ker ujgursko in hujsko prebivalstvo trpi zaradi nenehnih kršitev svojih človekovih pravic in ker je mnogim onemogočeno ustrezno politično zastopanje in kulturno samoizražanje, |
| --- | --- |

H.

ker ujgursko in hujsko prebivalstvo trpi zaradi nenehnih kršitev svojih človekovih pravic in ker je mnogim onemogočeno ustrezno politično zastopanje in kulturno samoizražanje,

| 1. | poziva kitajsko vlado, naj nemudoma preneha uničevati kulturo, kar ogroža preživetje arhitekture Kašgarja, in naj nadaljuje celostno strokovno preiskavo metod, ki bi upoštevale krhkost kulturne dediščine; |
| --- | --- |

1.

poziva kitajsko vlado, naj nemudoma preneha uničevati kulturo, kar ogroža preživetje arhitekture Kašgarja, in naj nadaljuje celostno strokovno preiskavo metod, ki bi upoštevale krhkost kulturne dediščine;

| 2. | poziva kitajsko državo, naj ustavi prisilno preseljevanje in družbeno marginalizacijo ujgurskega prebivalstva Kašgarja, do katere prihaja zaradi uničenja bivalnih področij, ter naj vsem dosedanjim žrtvam ponudi ustrezno nadomestilo za nastalo škodo; |
| --- | --- |

2.

poziva kitajsko državo, naj ustavi prisilno preseljevanje in družbeno marginalizacijo ujgurskega prebivalstva Kašgarja, do katere prihaja zaradi uničenja bivalnih področij, ter naj vsem dosedanjim žrtvam ponudi ustrezno nadomestilo za nastalo škodo;

| 3. | poziva kitajske oblasti, naj si kar se da prizadevajo za razvoj pristnega dialoga med hanskim in ujgurskim prebivalstvom, naj sprejmejo bolj vključujočo in celostno gospodarsko politiko v Xinjangu, namenjene krepitvi lokalnega lastništva, ter naj varuje kulturno identiteto ujgurskega prebivalstva; |
| --- | --- |

3.

poziva kitajske oblasti, naj si kar se da prizadevajo za razvoj pristnega dialoga med hanskim in ujgurskim prebivalstvom, naj sprejmejo bolj vključujočo in celostno gospodarsko politiko v Xinjangu, namenjene krepitvi lokalnega lastništva, ter naj varuje kulturno identiteto ujgurskega prebivalstva;

| 4. | poziva kitajsko vlado, naj izpolnjuje svoje ustavne obveze tako, da ustrezno podpre kulturno tradicijo Kašgarja in avtonomne ujgurske regije Xinjang, ki sta pod močnim vplivom ujgurske identitete; |
| --- | --- |

4.

poziva kitajsko vlado, naj izpolnjuje svoje ustavne obveze tako, da ustrezno podpre kulturno tradicijo Kašgarja in avtonomne ujgurske regije Xinjang, ki sta pod močnim vplivom ujgurske identitete;

| 5. | poziva kitajske oblasti, naj sprejmejo več ukrepov za preprečitev nezakonite trgovine in tihotapljenja, zaradi katerih se kitajska dediščina izgublja; |
| --- | --- |

5.

poziva kitajske oblasti, naj sprejmejo več ukrepov za preprečitev nezakonite trgovine in tihotapljenja, zaradi katerih se kitajska dediščina izgublja;

| 6. | poziva kitajskega ministra za kulturo, naj pregleda obstoječo ureditev in zakonodajo o zaščiti kulturnih relikvij, da bi jo prilagodil sedanjemu spreminjajočemu se načinu življenja manjšinskih narodnostnih skupin, ki se včasih ne zavedajo vrednosti svojih zakladov in jih zato uporabljajo neustrezno ali zavračajo zaščito svoje kulturne dediščine; dodaja, da je treba to vprašanje promovirati z izobraževalno kampanjo na državni ravni; |
| --- | --- |

6.

poziva kitajskega ministra za kulturo, naj pregleda obstoječo ureditev in zakonodajo o zaščiti kulturnih relikvij, da bi jo prilagodil sedanjemu spreminjajočemu se načinu življenja manjšinskih narodnostnih skupin, ki se včasih ne zavedajo vrednosti svojih zakladov in jih zato uporabljajo neustrezno ali zavračajo zaščito svoje kulturne dediščine; dodaja, da je treba to vprašanje promovirati z izobraževalno kampanjo na državni ravni;

| 7. | poziva kitajsko vlado, naj oceni možnost vključitve mesta Kašgar v skupno prijavo s Kazahstanom, Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom za umestitev na Unescov seznam svetovne dediščine; |
| --- | --- |

7.

poziva kitajsko vlado, naj oceni možnost vključitve mesta Kašgar v skupno prijavo s Kazahstanom, Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom za umestitev na Unescov seznam svetovne dediščine;

| 8. | poziva kitajsko vlado, naj preneha diskriminacijske in represivne politike do ujgurskega in hujskega prebivalstva ter naj spoštuje njihovo temeljno pravico do svobode kulturnega izražanja, zlasti ob upoštevanju primera Tursundžana Hezima, nekdanjega učitelja zgodovine, ki je bil na tajnem sojenju obsojen za sedem let zapora, pa tudi drugih aktivistov, ki so bili obsojeni v zadnjih mesecih; |
| --- | --- |

8.

poziva kitajsko vlado, naj preneha diskriminacijske in represivne politike do ujgurskega in hujskega prebivalstva ter naj spoštuje njihovo temeljno pravico do svobode kulturnega izražanja, zlasti ob upoštevanju primera Tursundžana Hezima, nekdanjega učitelja zgodovine, ki je bil na tajnem sojenju obsojen za sedem let zapora, pa tudi drugih aktivistov, ki so bili obsojeni v zadnjih mesecih;

| 9. | poziva evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj sprejme dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi zaščitila človekove in kulturne pravice narodnih, verskih in jezikovnih manjšin na Kitajskem; |
| --- | --- |

9.

poziva evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj sprejme dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi zaščitila človekove in kulturne pravice narodnih, verskih in jezikovnih manjšin na Kitajskem;

| 10. | poziva predstavnike EU ter podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in obrambno politiko, naj okrepi in pospeši pogovore o človekovih pravicah in pravicah manjši z Ljudsko republiko Kitajsko, ter naj pogovor o človekovih pravicah usmerja v učinkovitost in cilje; |
| --- | --- |

10.

poziva predstavnike EU ter podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in obrambno politiko, naj okrepi in pospeši pogovore o človekovih pravicah in pravicah manjši z Ljudsko republiko Kitajsko, ter naj pogovor o človekovih pravicah usmerja v učinkovitost in cilje;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Svetu Organizacije združenih narodov za človekove pravice, Unescu, Nacionalnemu ljudskemu kongresu (in njegovemu stalnemu odboru) Ljudske republike Kitajske ter stalnemu regionalnemu partijskemu odboru avtonomne ujgurske regije Xinjang. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Svetu Organizacije združenih narodov za človekove pravice, Unescu, Nacionalnemu ljudskemu kongresu (in njegovemu stalnemu odboru) Ljudske republike Kitajske ter stalnemu regionalnemu partijskemu odboru avtonomne ujgurske regije Xinjang.

---

(1)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 80.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/187

---

Četrtek, 10. marec 2011Priprava evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije

P7_TA(2011)0101

Izjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije

2012/C 199 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (2),

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker bogastvo in stabilnost družbe izhajata iz raznolikosti podjetništva in ker združenja, vzajemne družbe in fundacije prispevajo k tej raznolikosti, saj uvajajo poseben poslovni model na podlagi temeljnih vrednot, tj. solidarnosti, demokratičnega nadzora in dajanja prednosti socialnim ciljem pred pridobitnostjo, |
| --- | --- |

A.

ker bogastvo in stabilnost družbe izhajata iz raznolikosti podjetništva in ker združenja, vzajemne družbe in fundacije prispevajo k tej raznolikosti, saj uvajajo poseben poslovni model na podlagi temeljnih vrednot, tj. solidarnosti, demokratičnega nadzora in dajanja prednosti socialnim ciljem pred pridobitnostjo,

| B. | ker so se združenja, vzajemne družbe in fundacije doslej razvijale predvsem v nacionalnih okvirih, vendar morajo izboljšati čezmejni dostop, da bi izkoristile vse prednosti svojega podjetniškega potenciala v EU, |
| --- | --- |

B.

ker so se združenja, vzajemne družbe in fundacije doslej razvijale predvsem v nacionalnih okvirih, vendar morajo izboljšati čezmejni dostop, da bi izkoristile vse prednosti svojega podjetniškega potenciala v EU,

| 1. | ugotavlja, da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje ter združenjem, vzajemnim družbam in fundacijam zagotoviti, da bodo imele enakovredne instrumente in možnosti kot druge organizacijske pravne oblike, s čimer bo njihovi organizaciji in dejavnostim omogočena evropska razsežnost; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje ter združenjem, vzajemnim družbam in fundacijam zagotoviti, da bodo imele enakovredne instrumente in možnosti kot druge organizacijske pravne oblike, s čimer bo njihovi organizaciji in dejavnostim omogočena evropska razsežnost;

| 2. | poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za pripravo predlogov za evropski statut za združenja, vzajemne družbe in fundacije, predlaga študijo izvedljivosti in presojo vpliva evropskega statuta za združenja in vzajemne družbe ter čim prej dokonča presojo vpliva evropskega statuta za fundacije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za pripravo predlogov za evropski statut za združenja, vzajemne družbe in fundacije, predlaga študijo izvedljivosti in presojo vpliva evropskega statuta za združenja in vzajemne družbe ter čim prej dokonča presojo vpliva evropskega statuta za fundacije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (3) posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (3) posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0186.

(3)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 10. marca 2011 (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/188

---

Četrtek, 10. marec 2011Trki težkih tovornih vozil

P7_TA(2011)0102

Izjava Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o trkih težkih tovornih vozil

2012/C 199 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker težka tovorna vozila predstavljajo 3 % evropskega voznega parka, vendar pa so vzrok 14 % nesreč s smrtnim izidom, kar pomeni skupaj več kot 4 000 smrtnih žrtev letno v 27 državah članicah Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker težka tovorna vozila predstavljajo 3 % evropskega voznega parka, vendar pa so vzrok 14 % nesreč s smrtnim izidom, kar pomeni skupaj več kot 4 000 smrtnih žrtev letno v 27 državah članicah Evropske unije,

| B. | ker v Evropi vsako leto zaradi mrtvih kotov pri težkih tovornih vozilih umre približno 400 ljudi, večinoma nezaščitenih uporabnikov cest, kot so kolesarji, motoristi in pešci, |
| --- | --- |

B.

ker v Evropi vsako leto zaradi mrtvih kotov pri težkih tovornih vozilih umre približno 400 ljudi, večinoma nezaščitenih uporabnikov cest, kot so kolesarji, motoristi in pešci,

| C. | ker bi marsikatero od teh smrti lahko preprečili s celovito namestitvijo ogledal ali čedalje cenejših sistemov s kamerami in zasloni, aktivnimi sistemi za opozarjanje voznika, naprednimi sistemi za zaviranje v sili in sistemi za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu, |
| --- | --- |

C.

ker bi marsikatero od teh smrti lahko preprečili s celovito namestitvijo ogledal ali čedalje cenejših sistemov s kamerami in zasloni, aktivnimi sistemi za opozarjanje voznika, naprednimi sistemi za zaviranje v sili in sistemi za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu,

| D. | ker kljub povečanim zahtevam po vidljivosti v direktivah 2003/97/ES in 2007/38/ES za novo registrirana težka tovorna vozila ter težka tovorna vozila, ki so že v uporabi, ostaja število nevarnih mrtvih kotov pri težkih tovornih vozilih veliko, |
| --- | --- |

D.

ker kljub povečanim zahtevam po vidljivosti v direktivah 2003/97/ES in 2007/38/ES za novo registrirana težka tovorna vozila ter težka tovorna vozila, ki so že v uporabi, ostaja število nevarnih mrtvih kotov pri težkih tovornih vozilih veliko,

| E. | ker so zahteve iz leta 2007 kljub prizadevanjih EU za zmanjšanje smrtnih žrtev na cestah za polovico manjše od tistih iz leta 2003, države članice pa so jih nezadostno izpolnjevale, |
| --- | --- |

E.

ker so zahteve iz leta 2007 kljub prizadevanjih EU za zmanjšanje smrtnih žrtev na cestah za polovico manjše od tistih iz leta 2003, države članice pa so jih nezadostno izpolnjevale,

| 1. | poziva Komisijo, naj pospeši ocenjevanje Direktive 2007/38/ES in jo ponovno pregleda, da bi jo uskladila s tehnološkim razvojem in z najnovejšimi zahtevami glede opreme za posredno gledanje za novo registrirane tovornjake, s čimer bi zagotovili optimalno stopnjo varnosti, |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pospeši ocenjevanje Direktive 2007/38/ES in jo ponovno pregleda, da bi jo uskladila s tehnološkim razvojem in z najnovejšimi zahtevami glede opreme za posredno gledanje za novo registrirane tovornjake, s čimer bi zagotovili optimalno stopnjo varnosti,

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da ne bodo dovoljene nobene izjeme glede obvezne namestitve naprednih sistemov za zaviranje v sili in sistemov za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu v skladu z Uredbo o splošni varnosti (ES) št.661/2009; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da ne bodo dovoljene nobene izjeme glede obvezne namestitve naprednih sistemov za zaviranje v sili in sistemov za opozarjanje pred zapustitvijo voznega pasu v skladu z Uredbo o splošni varnosti (ES) št.661/2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 10. marca 2011 (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. marec 2011

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/190

---

Torek, 8. marec 2011Zahteva za odvzem imunitete Elmarju Broku

P7_TA(2011)0075

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Elmarju Broku (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Elmarju Broku, ki so jo nemški organi predložili dne 28. septembra 2010 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Elmarju Broku, ki so jo nemški organi predložili dne 28. septembra 2010 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 22. novembra 2010,

| — | po zagovoru Elmarja Broka v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Elmarja Broka v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju nemškega davčnega zakonika (Abgabenordnung), zlasti oddelka 370, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nemškega davčnega zakonika (Abgabenordnung), zlasti oddelka 370,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0047/2011),

| A. | ker dejstva, navedena v obrazložitvi, pomenijo jasen primer fumus persecutionis; |
| --- | --- |

A.

ker dejstva, navedena v obrazložitvi, pomenijo jasen primer fumus persecutionis;

| B. | ker je bila vložena kazenska ovadba zoper znano politično osebo zaradi zneska in okoliščin, ki bi v primeru navadnega državljana sprožile zgolj upravni postopek; |
| --- | --- |

B.

ker je bila vložena kazenska ovadba zoper znano politično osebo zaradi zneska in okoliščin, ki bi v primeru navadnega državljana sprožile zgolj upravni postopek;

| C. | ker državni tožilec Elmarju Broku ni le poskušal iz neupravičenih in nadvse škodljivih razlogov neutemeljeno zamolčati obtožnico, ampak je tudi zagotovil, da je imel primer velik medijski odmev in je poslancu prizadejal kar največjo škodo; |
| --- | --- |

C.

ker državni tožilec Elmarju Broku ni le poskušal iz neupravičenih in nadvse škodljivih razlogov neutemeljeno zamolčati obtožnico, ampak je tudi zagotovil, da je imel primer velik medijski odmev in je poslancu prizadejal kar največjo škodo;

| D. | ker je torej očitno, da gre za primer fumus persecutionis in se zdi, da je bil postopek uveden zgolj zato, da se škoduje časti in dobremu imenu poslanca; |
| --- | --- |

D.

ker je torej očitno, da gre za primer fumus persecutionis in se zdi, da je bil postopek uveden zgolj zato, da se škoduje časti in dobremu imenu poslanca;

| E. | ker bi bilo zato nadvse neprimerno odvzeti poslancu imuniteto, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo zato nadvse neprimerno odvzeti poslancu imuniteto,

| 1. | se odloči ne odvzeti imunitete Elmarju Broku; |
| --- | --- |

1.

se odloči ne odvzeti imunitete Elmarju Broku;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije.

---

(1)  Glej zadevo 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru [1964] ECR 195 in zadevo 149/85 Wybot proti Faureju [1986] ZOdl 2391.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 8. marec 2011

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/192

---

Torek, 8. marec 2011Imenovanje člana Evropskega računskega sodišča (Harald Wögerbauer-AT)

P7_TA(2011)0078

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o imenovanju Haralda Wögerbauerja za člana Računskega sodišča (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0029/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 3. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 3. marca 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0048/2011),

| A. | ker Harald Wögerbauer izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju EU, |
| --- | --- |

A.

ker Harald Wögerbauer izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju EU,

| 1. | odobri predlog o imenovanju Haralda Wögerbauerja za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog o imenovanju Haralda Wögerbauerja za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 199/193

---

Torek, 8. marec 2011Ribolov v območju Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***I

P7_TA(2011)0079

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0477),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0204/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0204/2009),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0023/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 71.

---

Torek, 8. marec 2011P7_TC1-COD(2009)0129

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 8. marca 2011 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov v območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  in zlasti
  člena 43(2)
  Pogodbe, [Sprememba 2]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

▐ [Sprememba 3]

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

   (1)

  , [sprememba 4]

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom

   (2)

  , [Sprememba 5]

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju („GFCM“) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) je Svet odobril s Sklepom 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (3). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju („GFCM“) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GFCM) je Svet odobril s Sklepom 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (3).

| (2) | Sporazum GFCM zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje za spodbujanje razvoja, ohranitve, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja staležev živih vodnih virov v Sredozemskem in Črnem morju na ravneh, ki so trajnostne in z majhnim tveganjem izumrtja. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum GFCM zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje za spodbujanje razvoja, ohranitve, smotrnega upravljanja in najboljšega izkoriščanja staležev živih vodnih virov v Sredozemskem in Črnem morju na ravneh, ki so trajnostne in z majhnim tveganjem izumrtja.

| (3) | Evropska
  unija
  ter Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija so pogodbenice GFCM. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3)

Evropska
  unija
  ter Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Malta, Romunija in Slovenija so pogodbenice GFCM. [Sprememba 6]

| (4) | Priporočila, ki jih sprejme GFCM, so za pogodbenice obvezujoča. Ker je
  Unija
  pogodbenica GFCM, so ta priporočila zanjo obvezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo
  Unije
  , če njihova vsebina ni zajeta v
  pravu Unije
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(4)

Priporočila, ki jih sprejme GFCM, so za pogodbenice obvezujoča. Ker je
  Unija
  pogodbenica GFCM, so ta priporočila zanjo obvezujoča in bi jih zato bilo treba prenesti v pravo
  Unije
  , če njihova vsebina ni zajeta v
  pravu Unije
  . [Sprememba 7]

| (5) | Na letnih sejah v letih 2005, 2006, 2007 in 2008 je GFCM sprejela številna priporočila in resolucije za ribolov v območju Sporazuma GFCM, ki so bile začasno prenesene v pravo
  Unije
  z letnimi uredbami o ribolovnih možnostih (4) oziroma, v primeru priporočil GFCM 2005/1 in 2005/2, s členoma 4(3) in 24 Uredbe (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (5). [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(5)

Na letnih sejah v letih 2005, 2006, 2007 in 2008 je GFCM sprejela številna priporočila in resolucije za ribolov v območju Sporazuma GFCM, ki so bile začasno prenesene v pravo
  Unije
  z letnimi uredbami o ribolovnih možnostih (4) oziroma, v primeru priporočil GFCM 2005/1 in 2005/2, s členoma 4(3) in 24 Uredbe (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (5). [Sprememba 8]

| (6) | Zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti in ker so takšna priporočila trajne narave in zato zahtevajo trajnejši pravni instrument za njihov prenos v pravo
  Unije
  , je primerno, da se ta priporočila prenesejo s pomočjo enotnega zakonodajnega akta, ki mu je prihodnja priporočila mogoče dodati s spremembami. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti, poenostavitve in pravne varnosti in ker so takšna priporočila trajne narave in zato zahtevajo trajnejši pravni instrument za njihov prenos v pravo
  Unije
  , je primerno, da se ta priporočila prenesejo s pomočjo enotnega zakonodajnega akta, ki mu je prihodnja priporočila mogoče dodati s spremembami. [Sprememba 9]

| (7) | Priporočila GFCM se uporabljajo za celotno območje Sporazuma GFCM, ki zajema Sredozemlje, Črno morje in sosednje vode, navedene v Prilogi II k Sklepu 98/416/ES, zato bi jih, da bi se zagotovila jasnost zakonodaje
  Unije
  , bilo treba prenesti v enotni ločeni uredbi in ne s pomočjo sprememb k Uredbi (ES) št. 1967/2006, ki zajema le Sredozemsko morje. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(7)

Priporočila GFCM se uporabljajo za celotno območje Sporazuma GFCM, ki zajema Sredozemlje, Črno morje in sosednje vode, navedene v Prilogi II k Sklepu 98/416/ES, zato bi jih, da bi se zagotovila jasnost zakonodaje
  Unije
  , bilo treba prenesti v enotni ločeni uredbi in ne s pomočjo sprememb k Uredbi (ES) št. 1967/2006, ki zajema le Sredozemsko morje. [Sprememba 10]

| (8) | Nekatere določbe iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi se morale uporabljati ne le za Sredozemsko morje, temveč za celotno območje Sporazuma GFCM. Te določbe bi zato bilo treba izbrisati iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in jih vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(8)

Nekatere določbe iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 bi se morale uporabljati ne le za Sredozemsko morje, temveč za celotno območje Sporazuma GFCM. Te določbe bi zato bilo treba izbrisati iz Uredbe (ES) št. 1967/2006 in jih vključiti v to uredbo.

| (9) | „Zaprto območje za ribolov“, vzpostavljeno s priporočili GFCM za ukrepe prostorskega upravljanja, je po učinku enakovredno „ribolovnim zavarovanim območjem“ iz Uredbe (ES) št. 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

„Zaprto območje za ribolov“, vzpostavljeno s priporočili GFCM za ukrepe prostorskega upravljanja, je po učinku enakovredno „ribolovnim zavarovanim območjem“ iz Uredbe (ES) št. 1967/2006.

| (10) | Na letni seji med 23. in 27. marcem 2009 je GFCM sprejela priporočilo o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Lionskem zalivu, na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega svetovalnega odbora (SAC), kot je vsebovano v poročilu z 11. seje (poročilo FAO št. 890). Primerno je, da se ta ukrep izvede s pomočjo sistema upravljanja napora. |
| --- | --- |

(10)

Na letni seji med 23. in 27. marcem 2009 je GFCM sprejela priporočilo o vzpostavitvi zaprtega območja za ribolov v Lionskem zalivu, na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega svetovalnega odbora (SAC), kot je vsebovano v poročilu z 11. seje (poročilo FAO št. 890). Primerno je, da se ta ukrep izvede s pomočjo sistema upravljanja napora.

| (11) | Selektivnost nekaterih ribolovnih orodij ne more presegati določene ravni mešanega ribolova v Sredozemlju, in to je, poleg nadzora in omejitve ribolovnega napora, bistvenega pomena za omejitev ribolovnega napora na območjih, kjer se odrasle ribe v pomembnih staležih združujejo z namenom majhnega tveganja za slabše razmnoževanje, kar omogoča njihovo trajnostno izkoriščanje. Zato je priporočljivo, da se ribolovni napor na območju, ki ga preveri SAC, najprej omeji na prejšnje ravni in da se ne dovoli povišanja te ravni. |
| --- | --- |

(11)

Selektivnost nekaterih ribolovnih orodij ne more presegati določene ravni mešanega ribolova v Sredozemlju, in to je, poleg nadzora in omejitve ribolovnega napora, bistvenega pomena za omejitev ribolovnega napora na območjih, kjer se odrasle ribe v pomembnih staležih združujejo z namenom majhnega tveganja za slabše razmnoževanje, kar omogoča njihovo trajnostno izkoriščanje. Zato je priporočljivo, da se ribolovni napor na območju, ki ga preveri SAC, najprej omeji na prejšnje ravni in da se ne dovoli povišanja te ravni.

| (12) | Mnenje, na katerem temeljijo ukrepi za upravljanje, bi moralo temeljiti na znanstveni uporabi zadevnih podatkov o zmogljivosti in dejavnosti ribiškega ladjevja, na biološkem statusu izkoriščenih virov ter na družbenem in gospodarskem stanju ribolova; te podatke je treba zbrati in predložiti pravočasno, tako da lahko pomožni organi GFCM pripravijo svoje mnenje. |
| --- | --- |

(12)

Mnenje, na katerem temeljijo ukrepi za upravljanje, bi moralo temeljiti na znanstveni uporabi zadevnih podatkov o zmogljivosti in dejavnosti ribiškega ladjevja, na biološkem statusu izkoriščenih virov ter na družbenem in gospodarskem stanju ribolova; te podatke je treba zbrati in predložiti pravočasno, tako da lahko pomožni organi GFCM pripravijo svoje mnenje.

| (13) | Na letni seji leta 2008 je GFCM sprejela priporočilo o regionalnem načrtu ukrepov držav pristanišč za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (IUU) ribolovu v območju Sporazuma GFCM. Medtem ko Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (6) zajema vsebino tega priporočila in
  se uporablja od
  1. januarja 2010, pa obstajajo nekateri vidiki, kot so pogostost, obseg in postopek za inšpekcijske preglede v pristaniščih, ki jih je treba v tej uredbi navesti za prilagoditev ukrepa na specifičnosti območja Sporazuma GFCM. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(13)

Na letni seji leta 2008 je GFCM sprejela priporočilo o regionalnem načrtu ukrepov držav pristanišč za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (IUU) ribolovu v območju Sporazuma GFCM. Medtem ko Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (6) zajema vsebino tega priporočila in
  se uporablja od
  1. januarja 2010, pa obstajajo nekateri vidiki, kot so pogostost, obseg in postopek za inšpekcijske preglede v pristaniščih, ki jih je treba v tej uredbi navesti za prilagoditev ukrepa na specifičnosti območja Sporazuma GFCM. [Sprememba 11]

| (14) | Da se zagotovijo enotni pogoji
  za izvajanje te uredbe, se
  izvedbena pooblastila podelijo
  Komisiji
  . Ta pooblastila, ki ne bi smela posegati v določbe te uredbe v zvezi z delegiranimi akti in se ne bi smela uporabljati za določbe te uredbe o ukrepih držav pristanišč in o postopkih države pristanišča za inšpekcijske preglede, bi se morala izvrševati
  v skladu
  z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in
  Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o določitvi
  splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

  [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovijo enotni pogoji
  za izvajanje te uredbe, se
  izvedbena pooblastila podelijo
  Komisiji
  . Ta pooblastila, ki ne bi smela posegati v določbe te uredbe v zvezi z delegiranimi akti in se ne bi smela uporabljati za določbe te uredbe o ukrepih držav pristanišč in o postopkih države pristanišča za inšpekcijske preglede, bi se morala izvrševati
  v skladu
  z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in
  Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o določitvi
  splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

  [Sprememba 47]

| (15) | Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede vključitve prihodnjih sprememb tistih ukrepov GFCM za ohranitev, nadzor in izvrševanje, ki so že preneseni v pravo Unije, ki so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki bodo postali zavezujoči za Unijo in države članice v skladu s pogoji Sporazuma GFCM. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov – [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(15)

Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede vključitve prihodnjih sprememb tistih ukrepov GFCM za ohranitev, nadzor in izvrševanje, ki so že preneseni v pravo Unije, ki so predmet nekaterih izrecno opredeljenih nebistvenih elementov te uredbe in ki bodo postali zavezujoči za Unijo in države članice v skladu s pogoji Sporazuma GFCM. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov – [Sprememba 13]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila za uporabo s strani
  Unije
  ukrepov za ohranitev, upravljanje, izkoriščanje, spremljanje, trženje in izvrševanje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, kot jih vzpostavlja Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: GFCM). [Sprememba 14]

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vse komercialne ribolovne in ribogojne dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila
  EU
  in državljani držav članic na območju Sporazuma GFCM. [Sprememba 15]

Uporablja se brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1967/2006.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se določbe te uredbe ne uporabljajo za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav ter z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere pluje plovilo, in o katerih sta vnaprej obveščeni Komisija in države članice, v vodah katerih se raziskava izvaja. Države članice, ki opravljajo ribolovne dejavnosti za namen znanstvenih raziskav, obvestijo Komisijo, države članice, v vodah katerih se izvajajo raziskave, in Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo o vseh ulovih, ki izvirajo iz takih ribolovnih dejavnosti.

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (8) in člena 2 Uredbe (ES) št. 1967/2006 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „območje Sporazuma GFCM“ pomeni Sredozemlje, Črno morje in sosednje vode, kot so navedene v Prilogi II k Sklepu 98/416/ES; |
| --- | --- |

(a)

„območje Sporazuma GFCM“ pomeni Sredozemlje, Črno morje in sosednje vode, kot so navedene v Prilogi II k Sklepu 98/416/ES;

| (b) | „ribolovni napor“ pomeni zmnožek zmogljivosti ribiškega plovila, v kW in v BT, ter dneve na morju; |
| --- | --- |

(b)

„ribolovni napor“ pomeni zmnožek zmogljivosti ribiškega plovila, v kW in v BT, ter dneve na morju;

| (c) | „dan na morju“ pomeni vsak koledarski dan, ko plovilo ni v pristanišču, ne glede na čas dneva, ko je plovilo prisotno na območju. |
| --- | --- |

(c)

„dan na morju“ pomeni vsak koledarski dan, ko plovilo ni v pristanišču, ne glede na čas dneva, ko je plovilo prisotno na območju.

NALOV II

TEHNIČNI UKREPI

Poglavje I

Zaprto območje za ribolov

Oddelek I

Zaprto območje za ribolov v Lionskem zalivu

Člen 4

Vzpostavitev zaprtega območja za ribolov

Zaprto območje za ribolov se vzpostavi v vzhodnem Lionskem zalivu (omejenem z naslednjimi geografskimi koordinatami):

| | 42°40′ S, 4°20′ V; |
| --- | --- |

42°40′ S, 4°20′ V;

| | 42°40′ S, 5°00′ V; |
| --- | --- |

42°40′ S, 5°00′ V;

| | 43°00′ S, 4°20′ V; |
| --- | --- |

43°00′ S, 4°20′ V;

| | 43°00′ S, 5°00′ V. |
| --- | --- |

43°00′ S, 5°00′ V.

Člen 5

Ribolovni napor

Ribolovni napor za pridnene staleže za plovila, ki uporabljajo vlečne mreže, pridnene parangale in pelagične vlečne mreže ter pridnene mreže v zaprtem območju za ribolov, navedenem v členu 4, ne presega ravni ribolovnega napora, ki ga je vsaka država članica na tem območju uporabljala v letu 2008.

Člen 6

Reference o ribolovu

Države članice Komisiji najpozneje ... (9) v elektronski obliki predložijo seznam plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo ter so imela v letu 2008 reference o ribolovu v območju iz člena 4 in v geografskem podobmočju 7 GFCM, kot je opredeljeno v Prilogi I. Seznam vsebuje ime plovila, njegovo številko v registru ribolovne flote iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (10), obdobje, za katerega ima plovilo dovoljenje za ribolov v območju iz člena 4, ter število dni, ki jih je plovilo v letu 2008 preplulo na geografskem podobmočju 7 in podrobneje na območju iz člena 4. [Sprememba 16]

Člen 7

Pooblaščena plovila

1.   Plovilom, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju iz člena 4, njihova država članica izda posebno ribolovno dovoljenje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami (11).

2.   Ribiškim plovilom, ki pred 31. decembrom 2008 nimajo evidenc o ribolovu na območju iz člena 4, se ne izda dovoljenje za ribolov na tem območju.

3.   Države članice Komisijo najpozneje ... (12) obvestijo o nacionalni zakonodaji, ki velja na dan 31. decembra 2008, v zvezi z: [Sprememba 17]

| (a) | največjim številom dnevne ribolovne dejavnosti, dovoljene za plovilo, |
| --- | --- |

(a)

največjim številom dnevne ribolovne dejavnosti, dovoljene za plovilo,

| (b) | največjim številom dni na teden, ki ga plovilo lahko preživi na morju in je odsotno iz pristanišča, in |
| --- | --- |

(b)

največjim številom dni na teden, ki ga plovilo lahko preživi na morju in je odsotno iz pristanišča, in

| (c) | obveznim časom za izhod iz in vrnitev v registrirano pristanišče ribiških plovil. |
| --- | --- |

(c)

obveznim časom za izhod iz in vrnitev v registrirano pristanišče ribiških plovil.

Člen 8

Varstvo občutljivih habitatov

Države članice zagotovijo, da je območje iz člena 4 zaščiteno pred vplivi drugih človekovih dejavnosti, ki ogrožajo ohranitev značilnosti območja kot območja združevanja ikrnic.

Člen 9

Obveščanje

Države članice vsako leto do 31. januarja Komisiji v elektronski obliki predložijo poročilo o ribolovnih dejavnostih, izvedenih na območju iz člena 4.

Oddelek II

Zaprto območje za ribolov za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov

Člen 10

Vzpostavitev zaprtega območja za ribolov

Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na naslednjih območjih:

| (a) | območje zaprtega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 39° 27,72′ S, 18° 10,74′ V; |
| --- | --- | --- |

(a)

območje zaprtega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

39° 27,72′ S, 18° 10,74′ V;

| — | 39° 27,80′ S, 18° 26,68′ V; |
| --- | --- |

—

39° 27,80′ S, 18° 26,68′ V;

| — | 39° 11,16′ S, 18° 32,58′ V; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ S, 18° 32,58′ V;

| — | 39° 11,16′ S, 18° 04,28′ V; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ S, 18° 04,28′ V;

| (b) | območje zaprtega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 31° 30,00′ S, 33° 10,00′ V; |
| --- | --- | --- |

(b)

območje zaprtega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

31° 30,00′ S, 33° 10,00′ V;

| — | 31° 30,00′ S, 34° 00,00′ V; |
| --- | --- |

—

31° 30,00′ S, 34° 00,00′ V;

| — | 32° 00,00′ S, 34° 00,00′ V; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ S, 34° 00,00′ V;

| — | 32° 00,00′ S, 33° 10,00′ V; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ S, 33° 10,00′ V;

| (c) | območje zaprtega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:






  — | 33° 00,00′ S, 32° 00,00′ V; |
| --- | --- | --- |

(c)

območje zaprtega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“, omejeno s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

—

33° 00,00′ S, 32° 00,00′ V;

| — | 33° 00,00′ S, 33° 00,00′ V; |
| --- | --- |

—

33° 00,00′ S, 33° 00,00′ V;

| — | 34° 00,00′ S, 33° 00,00′ V; |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ S, 33° 00,00′ V;

| — | 34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V. |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ S, 32° 00,00′ V.

Člen 11

Varstvo občutljivih habitatov

Države članice zagotovijo
  , da so za
  zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz odstavka 10 in zlasti ▐ zaščito teh območij pred vplivi drugih ▐ dejavnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov
  , zadolženi njihovi pristojni organi
  . [Sprememba 18]

Poglavje II

Določitev sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo naprav za zbiranje rib (FAD)

Člen 12

Sezona, v kateri je ribolov prepovedan

1.   Ribolov delfink (Coryphaena hippurus) z uporabo naprav za zbiranje rib (FAD) je prepovedan med 1. januarjem in 14. avgustom vsako leto.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, če lahko dokaže, da zaradi slabega vremena ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni prenese na ribolov z uporabo FAD do 31. januarja naslednjega leta. V tem primeru države članice pred koncem leta Komisiji predložijo vlogo za dodatno število dni za prenos.

3.   Odstavka 1 in 2 veljata tudi v območju gospodarjenja iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

4.   Vloga iz odstavka 2 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih dejavnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki; |
| --- | --- |

(a)

poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih dejavnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki;

| (b) | ime plovila in njegovo številko registra flote
  EU
  . [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(b)

ime plovila in njegovo številko registra flote
  EU
  . [Sprememba 19]

5.   Komisija sprejme odločitev glede vlog iz odstavka 2 v šestih tednih od datuma prejema vloge in o odločitvi pisno obvesti državo članico.

6.   Komisija o svojih odločitvah, sprejetih v skladu z odstavkom 5, obvesti izvršilnega sekretarja GFCM. Države članice pošljejo Komisiji vsako leto do 1. novembra poročilo o prenosu dni, izgubljenih v predhodnem letu, kot je navedeno v odstavku 2.

Člen 13

Posebno dovoljenje za ribolov

Ribiškim plovilom, ki imajo dovoljenje za ribolov delfink, se izda posebno dovoljenje za ribolov v skladu z Uredbo (ES) št. 1627/94 in se vključijo na seznam, ki vsebuje ime plovila in njegovo številko registra flote
  EU
  , ki ga zadevna država članica predloži Komisiji. Ne glede na člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 morajo imeti plovila, s skupno dolžino manj kot 10 metrov, posebno dovoljenje za ribolov. [Sprememba 20]

Ta zahteva velja tudi za območje gospodarjenja iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 1967/2006.

Člen14

Zbiranje podatkov

Države članice brez poseganja v Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (13) vzpostavijo ustrezen sistem zbiranja in obdelave podatkov o ulovu in ribolovnemu naporu.

Države članice do 15. januarja vsako leto poročajo Komisiji o številu plovil, udeleženih pri ribolovu, ter o skupnem iztovarjanju in pretovarjanju delfink, ki so ga v predhodnem letu izvedla ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v vseh geografskih podobmočjih območja Sporazuma GFCM, kakor je to določeno v Prilogi I.

Komisija podatke, ki jih je prejela od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

Poglavje III

Ribolovno orodje <BR> ▐ <BR>[Spremembe 21, 22, 23, 24 in 25]

Člen 15

Najmanjša velikost mrežnega očesa v Črnem morju

1.   Najmanjša velikost mrežnega očesa za mreže, ki se uporabljajo za aktivnosti ribolova z vlečno mrežo, ki izkoriščajo pridnene staleže, je 40 mm; ploskve iz mrežnega materiala, katerega očesa imajo odprtino manjšo od 40 mm, se ne uporabljajo ali držijo na krovu.

2.   Do 31. januarja 2012 se bo mreža iz odstavka 1 nadomestila z mrežo s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali, na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki mora imeti priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od velikosti mreže s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči.

3.   Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo aktivnosti ribolova z vlečno mrežo, ki izkoriščajo pridnene staleže v Črnem morju, Komisiji predložijo, prvič do 1. oktobra
  2011
  in nato vsakih šest mesecev, seznam ribiških plovil in njihov delež od celotne nacionalne flote za ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami, opremljene z mrežo s kvadratastimi očesi velikosti najmanj 40 mm na vreči ali mrežo z rombastimi očesi velikosti najmanj 50 mm. [Sprememba 26]

4.   Komisija podatke iz odstavka 2 posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

Člen 16

Uporaba vlečnih strgač in ribolov z vlečnimi mrežami

Uporaba vlečnih strgač in ribolov z vlečnimi mrežami pod 1 000 metrov globine sta prepovedana.

NASLOV III

NADZORNI UKREPI

Poglavje I

Register plovil

Člen 17

Register plovil z dovoljenjem

1.   Vsaka država članica pošlje Komisiji pred 1. decembrom
  vsakega leta
  po običajni poti za obdelavo podatkov posodobljen seznam plovil skupne dolžine več kot 15 metrov, ki plujejo pod njeno zastavo, so registrirana na njenem ozemlju in jim z izdajo dovoljenja za ribolov dovoli loviti v območju Sporazuma GFCM. [Sprememba 27]

2.   Seznam iz odstavka 1 vsebuje naslednje podatke:

| (a) | številko plovila v registru flote
  EU
  in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(a)

številko plovila v registru flote
  EU
  in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004; [Sprememba 28]

| (b) | obdobje, v katerem je dovoljen ribolov in/ali pretovarjanje; |
| --- | --- |

(b)

obdobje, v katerem je dovoljen ribolov in/ali pretovarjanje;

| (c) | uporabljeno ribolovno orodje. |
| --- | --- |

(c)

uporabljeno ribolovno orodje.

3.   Komisija pošlje posodobljen seznam pred 1. januarjem
  vsakega leta
  izvršilnemu sekretarju Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), da se plovila vpišejo v register plovil GFCM, skupne dolžine več kot 15 metrov, ki lahko lovijo v območju Sporazuma GFCM (v nadaljnjem besedilu: register GFCM). [Sprememba 29]

4.   O vsaki spremembi seznama iz odstavka 1 je treba obvestiti Komisijo, ki to sporoči izvršilnemu sekretarju GFCM, po istem postopku, najmanj 10 delovnih dni, preden plovilo začne z ribolovno dejavnostjo v območju Sporazuma GFCM.

5.   Ribiška plovila
  EU
  , skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso na seznamu iz odstavka 1, v območju Sporazuma GFCM ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati nobenih rib ali lupinarjev. [Sprememba 30]

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da:

| (a) | so v območju Sporazuma GFCM ribolovne dejavnosti na podlagi dovoljenja dovoljene samo plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in so na seznamu iz odstavka 1 ter imajo na krovu dovoljenje za ribolov, ki jim ga izda zadevna država članica; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(a)

so v območju Sporazuma GFCM ribolovne dejavnosti na podlagi dovoljenja dovoljene samo plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in so na seznamu iz odstavka 1 ter imajo na krovu dovoljenje za ribolov, ki jim ga izda zadevna država članica; [Sprememba 31]

| (b) | plovilom, ki se v območju Sporazuma GFCM ali drugje ukvarjajo z IUU ribolovom, ni izdano dovoljenje za ribolov, razen če novi lastniki predložijo ustrezna dokazila, da bivši lastniki in izvajalci nimajo več nobenega zakonskega ali finančnega interesa ali koristi ter nadzora nad plovilom, ali da plovilo ni udeleženo niti ne sodeluje v IUU ribolovu; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(b)

plovilom, ki se v območju Sporazuma GFCM ali drugje ukvarjajo z IUU ribolovom, ni izdano dovoljenje za ribolov, razen če novi lastniki predložijo ustrezna dokazila, da bivši lastniki in izvajalci nimajo več nobenega zakonskega ali finančnega interesa ali koristi ter nadzora nad plovilom, ali da plovilo ni udeleženo niti ne sodeluje v IUU ribolovu; [Sprememba 32]

| (c) | njihove nacionalne zakonodaje kolikor je mogoče prepovedujejo lastnikom ali upraviteljem plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so udeležena ali sodelujejo v ribolovnih aktivnostih v območju Sporazuma GFCM s plovili, ki niso v registru GFCM; |
| --- | --- |

(c)

njihove nacionalne zakonodaje kolikor je mogoče prepovedujejo lastnikom ali upraviteljem plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so udeležena ali sodelujejo v ribolovnih aktivnostih v območju Sporazuma GFCM s plovili, ki niso v registru GFCM;

| (d) | njihove nacionalne zakonodaje kolikor je mogoče zahtevajo od lastnikov plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so državljani ali pravne osebe države članice zastave; |
| --- | --- |

(d)

njihove nacionalne zakonodaje kolikor je mogoče zahtevajo od lastnikov plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, da so državljani ali pravne osebe države članice zastave;

| (e) | njihova plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe GFCM. |
| --- | --- |

(e)

njihova plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe GFCM.

7.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se plovilom skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, prepove ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje rib in lupinarjev, ujetih v območju Sporazuma GFCM.

8.   Države članice Komisiji nemudoma posredujejo vse informacije, ki kažejo na tehtne razloge, da obstaja resen sum, da plovila skupne dolžine več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, lovijo ali pretovarjajo ribe in lupinarje v območju Sporazuma GFCM.

Poglavje II

Ukrepi držav pristanišča

Člen 18

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za ribiška plovila tretjih držav.

Člen 19

Predhodno obvestilo

Z odstopanjem od člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 ▐ je rok za predhodno obvestilo najmanj 72 ur pred pričakovanim prihodom v pristanišče. [Sprememba 33]

Člen 20

Inšpekcijski pregledi v pristaniščih

1.   Ne glede na člen 9(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 države članice vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede v svojih določenih pristaniščih, in sicer pri najmanj 15 % iztovarjanj ali pretovarjanj.

2.   Ne glede na člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1005/2008 se na ribiških plovilih, ki v pristanišče države članice priplujejo brez predhodnega dovoljenja, v vsakem primeru izvede inšpekcijski pregled.

Člen 21

Nadzorni postopek

Inšpekcijski pregledi v pristaniščih poleg zahtev iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1005/2008 izpolnjujejo tudi zahteve iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 22

Prepoved uporabe pristanišča

1.   Države članice plovilu tretje države ne dovolijo uporabe svojih pristanišč za iztovarjanje, pretovarjanje ali predelavo ribiških proizvodov, ulovljenih na območju Sporazuma GFCM, in
  zavrnejo dostop
  do pristaniških storitev, med drugim do storitev oskrbe z gorivom in obnovitve, razen v primerih višje sile ali stiske v skladu s členom 18 UNCLOS („višja sila ali stiska“) za storitve, ki so nujno potrebne za rešitev takih razmer, če: [Sprememba 34]

| (a) | plovilo ne
  izpolnjuje zahtev iz te uredbe
  ; ali [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(a)

plovilo ne
  izpolnjuje zahtev iz te uredbe
  ; ali [Sprememba 35]

| (b) | je plovilo na seznamu plovil, ki se ukvarjajo z IUU ribolovom ali ga podpirajo, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva; ali |
| --- | --- |

(b)

je plovilo na seznamu plovil, ki se ukvarjajo z IUU ribolovom ali ga podpirajo, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva; ali

| (c) | plovilo nima veljavnega dovoljenja za ribolov ali za z ribolovom povezane dejavnosti v območju Sporazuma GFCM. |
| --- | --- |

(c)

plovilo nima veljavnega dovoljenja za ribolov ali za z ribolovom povezane dejavnosti v območju Sporazuma GFCM.

2.   Odstavek 1 se uporablja poleg določb o prepovedi uporabe pristanišča iz členov 4(2), 37(5) in člena (6) Uredbe (ES) št. 1005/2008.

3.   Če je država članica prepovedala uporabo svojih pristanišč v skladu z odstavkom 1 ali 2, o tem ukrepu takoj obvesti kapitana plovila, državo zastave, Komisijo in izvršilnega sekretarja GFCM.

4.   Kadar razlogi za prepoved iz odstavka 1 ali 2 ne veljajo več, država članica svojo prepoved umakne in o tem obvesti naslovnike obvestila, izdanega v skladu z odstavkom 3.

NASLOV IV

SODELOVANJE, OBVEŠČANJE IN POROČANJE

Člen 23

Sodelovanje in obveščanje

1.   Komisija in države članice sodelujejo in si izmenjujejo informacije z izvršilnim sekretarjem GFCM, zlasti tako, da:

| (a) | zahtevajo informacije iz ustreznih zbirk podatkov in jih vanje vnašajo; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo informacije iz ustreznih zbirk podatkov in jih vanje vnašajo;

| (b) | zahtevajo in zagotavljajo sodelovanje, namenjeno spodbujanju učinkovitega izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo in zagotavljajo sodelovanje, namenjeno spodbujanju učinkovitega izvajanja te uredbe.

2.   Države članice zagotovijo, da njihovi nacionalni informacijski sistemi, povezani z ribištvom, omogočajo neposredno elektronsko izmenjavo informacij o pomorski inšpekciji iz Naslova III med njimi samimi in s sekretariatom GFCM, ob upoštevanju ustreznih zahtev glede zaupnosti.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe za elektronsko izmenjavo informacij med ustreznimi nacionalnimi agencijami in za uskladitev dejavnosti teh agencij pri izvajanju ukrepov iz
  poglavja II naslova III
  . [Sprememba 36]

4.   Države članice pripravijo seznam kontaktnih točk za namene te uredbe ter ta seznam nemudoma elektronsko posredujejo Komisiji, izvršilnemu sekretarju GFCM in pogodbenicam GFCM.

Člen 24

Poročanje o statističnih matrikah

1.   Države članice vsako leto do 1. maja izvršilnemu sekretarju GFCM predložijo podatke naloge 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 in 1.5 statistične matrike GFCM, kot je določeno v Prilogi III.

▐ [Sprememba 37]

2.   Podatki naloge 1.3 in 1.5 se predložijo pred 1. februarjem 2011.

3.   Države članice za prenos podatkov iz odstavka 1 uporabijo sistem GFCM za vnos podatkov ali kateri koli drug ustrezen standard ali protokol za prenos podatkov, ki ga določi sekretariat GFCM in je na voljo na spletni strani: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

4.   Države članice obvestijo Komisijo o podatkih, ki so jih predložile na podlagi tega člena.

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

Člen 25

Izvedbeni akti [Sprememba 48]

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, da zagotovi enotne pogoje
  za izvajanje ▐ te uredbe
  . Ti izvedbeni akti, ki ne posegajo v člen 27 te uredbe in se ne uporabljajo za določbe te uredbe o ukrepih držav pristanišča iz Poglavja II in postopkih države pristanišča za inšpekcijske preglede iz Priloge II
  , se sprejmejo v skladu s postopkom
  preverjanja
  iz člena 26(2). [Sprememba 49]

Člen 26

Postopek v odboru [Sprememba 50]

1.   Komisiji pomaga
  Odbor
  za ribištvo in ribogojstvo
  , ustanovljen v skladu s členom 30(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002
  .
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

  [Sprememba 51]

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se
  uporablja člen 5 Uredbe 182/2011/EU
  . [Sprememba 52]

▐ [Sprememba 40]

Člen 27

Prenos pooblastil

Za prenos v pravo Unije sprememb k veljavnim določbam sistema, ki postanejo zavezujoče za Unijo, lahko Komisija po potrebi spremeni določbe te uredbe z delegiranimi akti v skladu s členom 28 in pod pogoji iz členov 29 in 30 glede:

| — | zaprtega območja za ribolov v Lionskem zalivu iz členov 4, 5, 6, 7, 8 in 9; |
| --- | --- |

—

zaprtega območja za ribolov v Lionskem zalivu iz členov 4, 5, 6, 7, 8 in 9;

| — | zaprtega območja za ribolov za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov iz členov 10 in 11 oddelka II poglavja I naslova II; |
| --- | --- |

—

zaprtega območja za ribolov za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov iz členov 10 in 11 oddelka II poglavja I naslova II;

| — | določitve sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo FAD iz členov 12, 13 in 14 poglavja II naslova II; |
| --- | --- |

—

določitve sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo FAD iz členov 12, 13 in 14 poglavja II naslova II;

| — | posredovanja podatkov izvršilnemu sekretarju GFCM iz člena 15(4); |
| --- | --- |

—

posredovanja podatkov izvršilnemu sekretarju GFCM iz člena 15(4);

| — | registra plovil z dovoljenjem iz člena 17; |
| --- | --- |

—

registra plovil z dovoljenjem iz člena 17;

| — | sodelovanja, obveščanja in poročanja iz členov 23 in 24; |
| --- | --- |

—

sodelovanja, obveščanja in poročanja iz členov 23 in 24;

| — | tabele, zemljevida in geografskih koordinat za geografska podobmočja GFCM iz Priloge I; |
| --- | --- |

—

tabele, zemljevida in geografskih koordinat za geografska podobmočja GFCM iz Priloge I;

| — | statističnih matrik GFCM iz Priloge III. |
| --- | --- |

—

statističnih matrik GFCM iz Priloge III.

[Sprememba 41]

Člen 28

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 27 se prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (14)

  . Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 29.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 29 in 30.

[Sprememba 42]

Člen 29

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastilo iz člena 27 lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

[Sprememba 43]

Člen 30

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu v roku iz odstavka 1, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

[Sprememba 44]

Člen 31

Spremembe Uredbe (ES) št. 1967/2006

Uredba (ES) št. 1967/2006 se spremeni:

| (a) | v členu 4 se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

(a)

v členu 4 se črta odstavek 3;

| (b) | v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Za vlečne mreže in potegalke, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes sledeča:










  (a) | mreža s kvadratastimi očesi velikosti najmanj 40 mm na vreči; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Za vlečne mreže in potegalke, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes sledeča:

(a)

mreža s kvadratastimi očesi velikosti najmanj 40 mm na vreči; ali

| (b) | na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki mora imeti priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od velikosti mrež iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki mora imeti priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od velikosti mrež iz točke (a).

Ribiška plovila smejo uporabljati in imeti na krovu samo eno izmed obeh vrst mrež.

Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega odstavka; na podlagi tega in tudi na podlagi informacij, ki jih do 31. decembra 2011 posredujejo države članice, in kadar je primerno predlaga ustrezne spremembe.“

| (c) | črta se člen 24; |
| --- | --- |

(c)

črta se člen 24;

| (d) | v členu 27 se črtata odstavka 1 in 4. |
| --- | --- |

(d)

v členu 27 se črtata odstavka 1 in 4.

▐ [Sprememba 46]

Člen 32

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 71.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011.

2

(3)  UL L 190, 4.7.1998, str. 34.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 členi 28 do 31, Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 členi 29 do 31, Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 člena 26 in 27, Uredba Sveta (ES) št. 51/2006 Priloga III.

4

(5)  UL L 409, 30.12.2006, str. 9.

5

(6)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

6

(7)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

7

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(8)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

8

(9)  
  20 delovnih dni po začetku veljavnosti te uredbe.

9

20 delovnih dni po začetku veljavnosti te uredbe.

(10)  UL L 5, 9.1.2004, str. 25.

10

(11)  UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

11

(12)  
  20 delovnih dni po začetku veljavnosti te uredbe.

12

20 delovnih dni po začetku veljavnosti te uredbe.

(13)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

13

(14)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

14

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

---

Torek, 8. marec 2011PRILOGA I

A)   Tabela geografskih podobmočij (GSA) GFCM

| PODOBMOČJE FAO | STATISTIČNI RAZDELKI FAO | GSA |
| --- | --- | --- |
| ZAHODNO | 1.1 | BALEARI | 1 | severno Alboransko morje |
| 2 | otok Alboran |
| 3 | južno Alboransko morje |
| 4 | Alžirija |
| 5 | Balearski otoki |
| 6 | severna Španija |
| 11.1 | Sardinija (zahod) |
| 1.2 | LIONSKI ZALIV | 7 | Lionski zaliv |
| 1.3 | SARDINIJA | 8 | Korzika |
| 9 | Ligursko in severno Tirensko morje |
| 10 | južno Tirensko morje |
| 11.2 | Sardinija (vzhod) |
| 12 | severna Tunizija |
| OSREDNJE | 2.1 | JADRANSKO MORJE | 17 | severno Jadransko morje |
| 18 | južno Jadransko morje (del) |
| 2.2 | JONSKO MORJE | 13 | zaliv Hammamet |
| 14 | zaliv Gabes |
| 15 | Malta |
| 16 | južno od Sicilije |
| 18 | južno Jadransko morje (del) |
| 19 | zahodno Jonsko morje |
| 20 | vzhodno Jonsko morje |
| 21 | južno Jonsko morje |
| VZHODNO | 3.1 | EGEJSKO MORJE | 22 | Egejsko morje |
| 23 | otok Kreta |
| 3.2 | LEVANTSKO MORJE | 24 | severno Levantsko morje |
| 25 | Ciper |
| 26 | južno Levantsko morje |
| 27 | Levantsko morje |
| ČRNO MORJE | 4.1 | MARMARSKO MORJE | 28 | Marmarsko morje |
| 4.2 | ČRNO MORJE | 29 | Črno morje |
| 4.3 | AZOVSKO MORJE | 30 | Azovsko morje |

PODOBMOČJE FAO

STATISTIČNI RAZDELKI FAO

GSA

ZAHODNO

1.1

BALEARI

1

severno Alboransko morje

2

otok Alboran

3

južno Alboransko morje

4

Alžirija

5

Balearski otoki

6

severna Španija

11.1

Sardinija (zahod)

1.2

LIONSKI ZALIV

7

Lionski zaliv

1.3

SARDINIJA

8

Korzika

9

Ligursko in severno Tirensko morje

10

južno Tirensko morje

11.2

Sardinija (vzhod)

12

severna Tunizija

OSREDNJE

2.1

JADRANSKO MORJE

17

severno Jadransko morje

18

južno Jadransko morje (del)

2.2

JONSKO MORJE

13

zaliv Hammamet

14

zaliv Gabes

15

Malta

16

južno od Sicilije

18

južno Jadransko morje (del)

19

zahodno Jonsko morje

20

vzhodno Jonsko morje

21

južno Jonsko morje

VZHODNO

3.1

EGEJSKO MORJE

22

Egejsko morje

23

otok Kreta

3.2

LEVANTSKO MORJE

24

severno Levantsko morje

25

Ciper

26

južno Levantsko morje

27

Levantsko morje

ČRNO MORJE

4.1

MARMARSKO MORJE

28

Marmarsko morje

4.2

ČRNO MORJE

29

Črno morje

4.3

AZOVSKO MORJE

30

Azovsko morje

B)   Zemljevid GSA GFCM (GFCM, 2009)

Image

C)   Geografske koordinate za GSA GFCM (GFCM, 2009)

| GSA | MEJE |
| --- | --- |
| 1 | Obala
  36° S 5° 36′ Z
  36° S 3° 20′ Z
  36° 05′ S 3° 20′ Z
  36° 05′ S 2° 40′ Z
  36° S 2° 40′ Z
  36° S 1° 30′ Z
  36° 30′ S 1° 30′ Z
  36° 30′ S 1° Z
  37° 36′ S 1° Z |
| 2 | 36° 05′ S 3° 20′ Z
  36° 05′ S 2° 40′ Z
  35° 45′ S 3° 20′ Z
  35° 45′ S 2° 40′ Z |
| 3 | Obala
  36° S 5° 36′ Z
  35° 49′ S 5° 36′ Z
  36° S 3° 20′ Z
  35° 45′ S 3° 20′ Z
  35° 45′ S 2° 40′ Z
  36° S 2° 40′ Z
  36° S 1° 13′ Z
  meja med Marokom in Alžirijo |
| 4 | Obala
  36° S 2° 13′ Z
  36° S 1° 30′ Z
  36° 30′ S 1° 30′ Z
  36° 30′ S 1° Z
  37° S 1° Z
  37° S 0° 30′ V
  38° S 0° 30′ V
  38° S 8° 35′ V
  meja med Alžirijo in Tunizijo
  meja med Marokom in Alžirijo |
| 5 | 38° S 0° 30′ V
  39° 30′ S 0° 30′ V
  39° 30′ S 1° 30′ Z
  40° S 1° 30′ V
  40° S 2° V
  40° 30′ S 2° V
  40° 30′ S 6° V
  38° S 6° V |
| 6 | Obala
  37° 36′ S 1° Z
  37° S 1° Z
  37° S 0° 30′ V
  39° 30′ S 0° 30′ V
  39° 30′ S 1° 30′ Z
  40° S 1° 30′ V
  40° S 2° V
  40° 30′ S 2° V
  40° 30′ S 6° V
  41° 47′ S 6° V
  42° 26′ S 3° 09′ V |
| 7 | Obala
  42° 26′ S 3° 09′ V
  41° 20′ S 8° V
  meja med Francijo in Italijo |
| 8 | 43° 15′ S 7° 38′ V
  43° 15′ S 9° 45′ V
  41° 18′ S 9° 45′ V
  41° 20′ S 8° V
  41° 18′ S 8° V |
| 9 | Obala
  meja med Francijo in Italijo
  43° 15′ S 7° 38′ V
  43° 15′ S 9° 45′ V
  41° 18′ S 9° 45′ V
  41° 18′ S 13° V |
| 10 | Obala (vključno s severno Sicilijo)
  41° 18′ S 13° V
  41° 18′ S 11° V
  38° S 11° V
  38° S 12° 30′ V |
| 11 | 41° 47′ S 6° V
  41° 18′ S 6° V
  41° 18′ S 11° V
  38° 30′ S 11° V
  38° 30′ S 8° 30′ V
  38° S 8° 30′ V
  38° S 6° V |
| 12 | Obala
  meja med Alžirijo in Tunizijo
  38° S 8° 30′ V
  38° 30′ S 8° 30′ V
  38° 30′ S 11° V
  38° S 11° V
  37° S 12° V
  37° S 11° 04′V |
| 13 | Obala
  37° S 11° 04′V
  37° S 12° V
  35° S 13° 30′ V
  35° S 11° V |
| 14 | Obala
  35° S 11° V
  35° S 15° 18′ V
  meja med Tunizijo in Libijo |
| 15 | 36° 30′ S 13° 30′ V
  35° S 13° 30′V
  35° S 15° 18′ V
  36° 30′ S 15° 18′ V |
| 16 | Obala
  38° S 12° 30′ V
  38° S 11° V
  37° S 12° V
  35° S 13° 30′ V
  36° 30′ S 13° 30′ V
  36° 30′ S 15° 18′ V
  37° S 15° 18′ V |
| 17 | Obala
  41° 55′ S 15° 08′ V
  meja med Hrvaško in Črno goro |
| 18 | Obala (na obeh straneh)
  41° 55′ S 15° 08′ V
  40° 04′ S 18° 29′ V
  meja med Hrvaško in Črno goro
  meja med Albanijo in Grčijo |
| 19 | Obala (vključno s zahodno Sicilijo)
  40° 04′ S 18° 29′ V
  37° S 15° 18′ V
  35° S 15° 18′ V
  35° S 19° 10′ V
  39° 58′ S 19° 10′ V |
| 20 | Obala
  meja med Albanijo in Grčijo
  39° 58′ S 19° 10′ V
  35° S 19° 10′ V
  35° S 23° V
  36° 30′ S 23° V |
| 21 | Obala
  meja med Tunizijo in Libijo
  35° S 15° 18′ V
  35° S 23° V
  34° S 23° V
  34° S 25° 09′ V
  meja med Libijo in Egiptom |
| 22 | Obala
  36° 30′ S 23° V
  36° S 23° V
  36° S 26° 30′ V
  34° S 26° 30′ V
  34° S 29° V
  36° 43′ S 29° V |
| 23 | 36° S 23° V
  36° S 26° 30′ V
  34° S 26° 30′ V
  34° S 23° V |
| 24 | Obala
  36° 43′ S 29° V
  34° S 29° V
  34° S 32° V
  35° 47′ S 32° V
  35° 47′ S 35° V
  meja med Turčijo in Sirijo |
| 25 | 35° 47′ S 32° V
  34° S 32° V
  34° S 35° V
  35° 47′ S 35° V |
| 26 | Obala
  meja med Libijo in Egiptom
  34° S 25° 09′ V
  34° S 34° 13′ V
  meja med Egiptom in Gazo |
| 27 | Obala
  meja med Egiptom in Gazo
  34° S 34° 13′ V
  34° S 35° V
  35° 47′ S 35° V
  meja med Turčijo in Sirijo |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GSA

MEJE

1

Obala

36° S 5° 36′ Z

36° S 3° 20′ Z

36° 05′ S 3° 20′ Z

36° 05′ S 2° 40′ Z

36° S 2° 40′ Z

36° S 1° 30′ Z

36° 30′ S 1° 30′ Z

36° 30′ S 1° Z

37° 36′ S 1° Z

2

36° 05′ S 3° 20′ Z

36° 05′ S 2° 40′ Z

35° 45′ S 3° 20′ Z

35° 45′ S 2° 40′ Z

3

Obala

36° S 5° 36′ Z

35° 49′ S 5° 36′ Z

36° S 3° 20′ Z

35° 45′ S 3° 20′ Z

35° 45′ S 2° 40′ Z

36° S 2° 40′ Z

36° S 1° 13′ Z

meja med Marokom in Alžirijo

4

Obala

36° S 2° 13′ Z

36° S 1° 30′ Z

36° 30′ S 1° 30′ Z

36° 30′ S 1° Z

37° S 1° Z

37° S 0° 30′ V

38° S 0° 30′ V

38° S 8° 35′ V

meja med Alžirijo in Tunizijo

meja med Marokom in Alžirijo

5

38° S 0° 30′ V

39° 30′ S 0° 30′ V

39° 30′ S 1° 30′ Z

40° S 1° 30′ V

40° S 2° V

40° 30′ S 2° V

40° 30′ S 6° V

38° S 6° V

6

Obala

37° 36′ S 1° Z

37° S 1° Z

37° S 0° 30′ V

39° 30′ S 0° 30′ V

39° 30′ S 1° 30′ Z

40° S 1° 30′ V

40° S 2° V

40° 30′ S 2° V

40° 30′ S 6° V

41° 47′ S 6° V

42° 26′ S 3° 09′ V

7

Obala

42° 26′ S 3° 09′ V

41° 20′ S 8° V

meja med Francijo in Italijo

8

43° 15′ S 7° 38′ V

43° 15′ S 9° 45′ V

41° 18′ S 9° 45′ V

41° 20′ S 8° V

41° 18′ S 8° V

9

Obala

meja med Francijo in Italijo

43° 15′ S 7° 38′ V

43° 15′ S 9° 45′ V

41° 18′ S 9° 45′ V

41° 18′ S 13° V

10

Obala (vključno s severno Sicilijo)

41° 18′ S 13° V

41° 18′ S 11° V

38° S 11° V

38° S 12° 30′ V

11

41° 47′ S 6° V

41° 18′ S 6° V

41° 18′ S 11° V

38° 30′ S 11° V

38° 30′ S 8° 30′ V

38° S 8° 30′ V

38° S 6° V

12

Obala

meja med Alžirijo in Tunizijo

38° S 8° 30′ V

38° 30′ S 8° 30′ V

38° 30′ S 11° V

38° S 11° V

37° S 12° V

37° S 11° 04′V

13

Obala

37° S 11° 04′V

37° S 12° V

35° S 13° 30′ V

35° S 11° V

14

Obala

35° S 11° V

35° S 15° 18′ V

meja med Tunizijo in Libijo

15

36° 30′ S 13° 30′ V

35° S 13° 30′V

35° S 15° 18′ V

36° 30′ S 15° 18′ V

16

Obala

38° S 12° 30′ V

38° S 11° V

37° S 12° V

35° S 13° 30′ V

36° 30′ S 13° 30′ V

36° 30′ S 15° 18′ V

37° S 15° 18′ V

17

Obala

41° 55′ S 15° 08′ V

meja med Hrvaško in Črno goro

18

Obala (na obeh straneh)

41° 55′ S 15° 08′ V

40° 04′ S 18° 29′ V

meja med Hrvaško in Črno goro

meja med Albanijo in Grčijo

19

Obala (vključno s zahodno Sicilijo)

40° 04′ S 18° 29′ V

37° S 15° 18′ V

35° S 15° 18′ V

35° S 19° 10′ V

39° 58′ S 19° 10′ V

20

Obala

meja med Albanijo in Grčijo

39° 58′ S 19° 10′ V

35° S 19° 10′ V

35° S 23° V

36° 30′ S 23° V

21

Obala

meja med Tunizijo in Libijo

35° S 15° 18′ V

35° S 23° V

34° S 23° V

34° S 25° 09′ V

meja med Libijo in Egiptom

22

Obala

36° 30′ S 23° V

36° S 23° V

36° S 26° 30′ V

34° S 26° 30′ V

34° S 29° V

36° 43′ S 29° V

23

36° S 23° V

36° S 26° 30′ V

34° S 26° 30′ V

34° S 23° V

24

Obala

36° 43′ S 29° V

34° S 29° V

34° S 32° V

35° 47′ S 32° V

35° 47′ S 35° V

meja med Turčijo in Sirijo

25

35° 47′ S 32° V

34° S 32° V

34° S 35° V

35° 47′ S 35° V

26

Obala

meja med Libijo in Egiptom

34° S 25° 09′ V

34° S 34° 13′ V

meja med Egiptom in Gazo

27

Obala

meja med Egiptom in Gazo

34° S 34° 13′ V

34° S 35° V

35° 47′ S 35° V

meja med Turčijo in Sirijo

28

29

30

---

Torek, 8. marec 2011PRILOGA II

Postopki države pristanišča za inšpekcijske preglede plovil

(1)   Identifikacija plovila

Inšpektorji države pristanišča:

| (a) | preverijo, ali je uradna dokumentacija na krovu veljavna, po potrebi z uporabo ustreznih stikov z državo zastave ali mednarodnih registrov plovila; |
| --- | --- |

(a)

preverijo, ali je uradna dokumentacija na krovu veljavna, po potrebi z uporabo ustreznih stikov z državo zastave ali mednarodnih registrov plovila;

| (b) | po potrebi zagotovijo uradni prevod dokumentacije; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zagotovijo uradni prevod dokumentacije;

| (c) | se prepričajo, da so ime plovila, zastava, kakršna koli zunanja identifikacijska številka, označbe (in identifikacijska številka ladje IMO, če je na voljo) ter mednarodni radijski signal pravilni; |
| --- | --- |

(c)

se prepričajo, da so ime plovila, zastava, kakršna koli zunanja identifikacijska številka, označbe (in identifikacijska številka ladje IMO, če je na voljo) ter mednarodni radijski signal pravilni;

| (d) | kolikor je to mogoče, preverijo, ali je plovilo spremenilo ime in/ali zastavo, in če je, zabeležijo prejšnja imena in zastave; |
| --- | --- |

(d)

kolikor je to mogoče, preverijo, ali je plovilo spremenilo ime in/ali zastavo, in če je, zabeležijo prejšnja imena in zastave;

| (e) | zabeležijo pristanišče registracije, ime in naslov lastnika (in upravitelja ter upravičenega lastnika, če to ni lastnik plovila), zastopnika in kapitana plovila, vključno z enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika, če je na voljo; ter |
| --- | --- |

(e)

zabeležijo pristanišče registracije, ime in naslov lastnika (in upravitelja ter upravičenega lastnika, če to ni lastnik plovila), zastopnika in kapitana plovila, vključno z enotno identifikacijsko številko družbe in registriranega lastnika, če je na voljo; ter

| (f) | zabeležijo imena in naslove morebitnih prejšnjih lastnikov v zadnjih petih letih. |
| --- | --- |

(f)

zabeležijo imena in naslove morebitnih prejšnjih lastnikov v zadnjih petih letih.

(2)   Dovoljenja

Inšpektorji države pristanišča preverijo, ali so dovoljenja za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov skladna z informacijami, pridobljenimi v skladu z odstavkom 1, in preverijo trajanje dovoljenj ter njihovo izvajanje v zvezi z območji, vrstami in ribolovnim orodjem.

(3)   Druga dokumentacija

Inšpektorji države pristanišča pregledajo vso zadevno dokumentacijo, vključno z dokumenti v elektronski obliki. Zadevna dokumentacija lahko vključuje ladijske dnevnike, predvsem ribolovne, ter seznam posadke, natovorne načrte in načrte ali opise skladišč za ribe, če so na voljo. Ta skladišča ali prostori za skladiščenje rib se lahko pregledajo, da se preveri, ali sta njihova velikost in konfiguracija v skladu s temi načrti ali opisi in ali je natovor v skladu z natovornimi načrti. Kjer je primerno, ta dokumentacija vsebuje tudi dokumente o ulovu ali dokumente o trgovini, ki so jih izdale katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

(4)   Ribolovno orodje

| (a) | Inšpektorji države pristanišča preverijo, ali je ribolovno orodje v skladu s pogoji dovoljenj. Orodje se lahko pregleda tudi za zagotovitev, da so lastnosti, kot so med drugim velikosti mrežnih očes (in morebitnih naprav), dolžina mrež ter velikosti trnkov, v skladu z veljavnimi pravili in da so identifikacijske označbe, ki jih uporablja plovilo, odobrene. |
| --- | --- |

(a)

Inšpektorji države pristanišča preverijo, ali je ribolovno orodje v skladu s pogoji dovoljenj. Orodje se lahko pregleda tudi za zagotovitev, da so lastnosti, kot so med drugim velikosti mrežnih očes (in morebitnih naprav), dolžina mrež ter velikosti trnkov, v skladu z veljavnimi pravili in da so identifikacijske označbe, ki jih uporablja plovilo, odobrene.

| (b) | Inšpektorji države pristanišča lahko tudi pregledajo plovilo, da ugotovijo, ali je na njem kakršno koli ribolovno orodje, ki je spravljeno tako, da ga je težko opaziti, ali ribolovno orodje, ki je sicer nezakonito. |
| --- | --- |

(b)

Inšpektorji države pristanišča lahko tudi pregledajo plovilo, da ugotovijo, ali je na njem kakršno koli ribolovno orodje, ki je spravljeno tako, da ga je težko opaziti, ali ribolovno orodje, ki je sicer nezakonito.

(5)   Ribe in ribiški proizvodi

| (a) | Inšpektorji države pristanišča čim podrobneje proučijo, ali so bili ribe in ribiški proizvodi na krovu pridobljeni v skladu s pogoji iz veljavnega dovoljenja. Inšpektorji države pristanišča zato pregledajo ribolovne ladijske dnevnike in predložena poročila, vključno s tistimi, ki so bila poslana preko sistema za spremljanje plovil (VMS), kot je primerno. |
| --- | --- |

(a)

Inšpektorji države pristanišča čim podrobneje proučijo, ali so bili ribe in ribiški proizvodi na krovu pridobljeni v skladu s pogoji iz veljavnega dovoljenja. Inšpektorji države pristanišča zato pregledajo ribolovne ladijske dnevnike in predložena poročila, vključno s tistimi, ki so bila poslana preko sistema za spremljanje plovil (VMS), kot je primerno.

| (b) | Inšpektorji države pristanišča določijo količine in vrste rib na krovu tako, da pregledajo ribe v skladišču ali med iztovarjanjem. Pri tem lahko inšpektorji države pristanišča odprejo škatle, v katerih so ribe predpakirane, in prestavijo ribe ali škatle, s čimer zagotovijo, da skladišče za ribe ostane v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(b)

Inšpektorji države pristanišča določijo količine in vrste rib na krovu tako, da pregledajo ribe v skladišču ali med iztovarjanjem. Pri tem lahko inšpektorji države pristanišča odprejo škatle, v katerih so ribe predpakirane, in prestavijo ribe ali škatle, s čimer zagotovijo, da skladišče za ribe ostane v dobrem stanju.

| (c) | Ko plovilo iztovarja ribe, lahko inšpektorji države pristanišča pregledajo iztovorjene vrste in količine. Tak pregled lahko vključuje vrsto proizvoda, živo težo (količine, ki so določene v ladijskem dnevniku) in pretvorbeni faktor, ki je bil uporabljen pri preračunu predelane teže v živo težo. Inšpektorji države pristanišča lahko pregledajo tudi morebitne količine, obdržane na krovu. |
| --- | --- |

(c)

Ko plovilo iztovarja ribe, lahko inšpektorji države pristanišča pregledajo iztovorjene vrste in količine. Tak pregled lahko vključuje vrsto proizvoda, živo težo (količine, ki so določene v ladijskem dnevniku) in pretvorbeni faktor, ki je bil uporabljen pri preračunu predelane teže v živo težo. Inšpektorji države pristanišča lahko pregledajo tudi morebitne količine, obdržane na krovu.

| (d) | Inšpektorji države pristanišča lahko pregledajo količino in sestavo celotnega ulova na krovu, vključno z vzorčenjem. |
| --- | --- |

(d)

Inšpektorji države pristanišča lahko pregledajo količino in sestavo celotnega ulova na krovu, vključno z vzorčenjem.

(6)   Preverjanje IUU ribolova

Uporablja se člen 11 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

(7)   Poročanje

Po opravljenem inšpekcijskem pregledu inšpektor pripravi in podpiše pisno poročilo ter en izvod predloži kapitanu plovila.

(8)   Rezultati inšpekcijskih pregledov države pristanišča

Rezultati inšpekcijskih pregledov države pristanišča morajo vključevati vsaj naslednje informacije:

| 1. | Podatki o inšpekcijskem pregledu v pristanišču






  — | inšpekcijski organ (ime inšpekcijskega organa ali nadomestnega organa, ki ga imenuje inšpekcijski organ), |
| --- | --- | --- |

1.

Podatki o inšpekcijskem pregledu v pristanišču

—

inšpekcijski organ (ime inšpekcijskega organa ali nadomestnega organa, ki ga imenuje inšpekcijski organ),

| — | ime inšpektorja, |
| --- | --- |

—

ime inšpektorja,

| — | datum in ura inšpekcijskega pregleda, |
| --- | --- |

—

datum in ura inšpekcijskega pregleda,

| — | pristanišče inšpekcijskega pregleda (kraj, kjer se je izvedel inšpekcijski pregled plovila), in |
| --- | --- |

—

pristanišče inšpekcijskega pregleda (kraj, kjer se je izvedel inšpekcijski pregled plovila), in

| — | datum (datum zaključka poročila). |
| --- | --- |

—

datum (datum zaključka poročila).

| 2. | Identifikacija plovila






  — | ime plovila, |
| --- | --- | --- |

2.

Identifikacija plovila

—

ime plovila,

| — | vrsta plovila, |
| --- | --- |

—

vrsta plovila,

| — | vrsta orodja, |
| --- | --- |

—

vrsta orodja,

| — | zunanja identifikacijska številka (bočna številka plovila) in številka IMO (če je na voljo) ter druge številke, če je potrebno, |
| --- | --- |

—

zunanja identifikacijska številka (bočna številka plovila) in številka IMO (če je na voljo) ter druge številke, če je potrebno,

| — | mednarodni radijski klicni znak, |
| --- | --- |

—

mednarodni radijski klicni znak,

| — | številka MMSI (Maritime Mobile Service Identity), če je na voljo, |
| --- | --- |

—

številka MMSI (Maritime Mobile Service Identity), če je na voljo,

| — | država zastave (država, v kateri je plovilo registrirano), |
| --- | --- |

—

država zastave (država, v kateri je plovilo registrirano),

| — | morebitna prejšnja imena in zastave, |
| --- | --- |

—

morebitna prejšnja imena in zastave,

| — | domače pristanišče (pristanišče, v katerem je bilo plovilo registrirano) in prejšnja domača pristanišča, |
| --- | --- |

—

domače pristanišče (pristanišče, v katerem je bilo plovilo registrirano) in prejšnja domača pristanišča,

| — | lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki lastnika plovila), |
| --- | --- |

—

lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki lastnika plovila),

| — | upravičeni lastnik plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki); |
| --- | --- |

—

upravičeni lastnik plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki);

| — | upravitelj plovila, ki je odgovoren za uporabo plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

upravitelj plovila, ki je odgovoren za uporabo plovila, če to ni lastnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | zastopnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki), |
| --- | --- |

—

zastopnik plovila (ime, naslov, kontaktni podatki),

| — | imena in naslovi morebitnih prejšnjih lastnikov, |
| --- | --- |

—

imena in naslovi morebitnih prejšnjih lastnikov,

| — | ime, državljanstvo in kvalifikacije kapitana in ribiškega kapitana na področju pomorstva, |
| --- | --- |

—

ime, državljanstvo in kvalifikacije kapitana in ribiškega kapitana na področju pomorstva,

| — | seznam posadke. |
| --- | --- |

—

seznam posadke.

| 3. | Dovoljenja za ribolov (dovoljenja/karte)






  — | dovoljenja plovila za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov, |
| --- | --- | --- |

3.

Dovoljenja za ribolov (dovoljenja/karte)

—

dovoljenja plovila za ribolov ali prevoz rib in ribiških proizvodov,

| — | države, ki so izdale dovoljenja, |
| --- | --- |

—

države, ki so izdale dovoljenja,

| — | pogoji dovoljenja, vključno z območji in trajanjem, |
| --- | --- |

—

pogoji dovoljenja, vključno z območji in trajanjem,

| — | zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva, |
| --- | --- |

—

zadevna regionalna organizacija za upravljanje ribištva,

| — | območja, področje uporabe in trajanje dovoljenj, |
| --- | --- |

—

območja, področje uporabe in trajanje dovoljenj,

| — | podrobnosti odobrene dodelitve: kvota, napor ali drugo, |
| --- | --- |

—

podrobnosti odobrene dodelitve: kvota, napor ali drugo,

| — | vrste, prilov in odobreno ribolovno orodje; ter |
| --- | --- |

—

vrste, prilov in odobreno ribolovno orodje; ter

| — | evidence in dokumenti v zvezi s pretovarjanjem (kjer je primerno). |
| --- | --- |

—

evidence in dokumenti v zvezi s pretovarjanjem (kjer je primerno).

| 4. | Informacije o ribolovnem potovanju






  — | datum, ura, cona in kraj začetka trenutnega ribolovnega potovanja, |
| --- | --- | --- |

4.

Informacije o ribolovnem potovanju

—

datum, ura, cona in kraj začetka trenutnega ribolovnega potovanja,

| — | obiskana območja (vstop in izstop iz različnih območij), |
| --- | --- |

—

obiskana območja (vstop in izstop iz različnih območij),

| — | dejavnosti pretovarjanja na morju (datum, vrste, kraj, količina pretovorjenih rib), |
| --- | --- |

—

dejavnosti pretovarjanja na morju (datum, vrste, kraj, količina pretovorjenih rib),

| — | zadnje obiskano pristanišče ter |
| --- | --- |

—

zadnje obiskano pristanišče ter

| — | datum in ura zaključka ribolovnega potovanja, |
| --- | --- |

—

datum in ura zaključka ribolovnega potovanja,

| — | predvideno naslednje pristanišče postanka, če je potrebno. |
| --- | --- |

—

predvideno naslednje pristanišče postanka, če je potrebno.

| 5. | Rezultat inšpekcijskega pregleda ulova






  — | začetek in konec raztovarjanja (ura in datum), |
| --- | --- | --- |

5.

Rezultat inšpekcijskega pregleda ulova

—

začetek in konec raztovarjanja (ura in datum),

| — | vrste rib, |
| --- | --- |

—

vrste rib,

| — | vrsta proizvoda, |
| --- | --- |

—

vrsta proizvoda,

| — | živa teža (glede na količine v ladijskem dnevniku), |
| --- | --- |

—

živa teža (glede na količine v ladijskem dnevniku),

| — | zadevni pretvorbeni faktor, |
| --- | --- |

—

zadevni pretvorbeni faktor,

| — | predelana teža (iztovorjene količine po vrstah in obliki), |
| --- | --- |

—

predelana teža (iztovorjene količine po vrstah in obliki),

| — | ekvivalent žive teže (iztovorjene količine v ekvivalentu žive teže, ki se določi kot „teža proizvoda, pomnožena s pretvorbenim faktorjem“), in |
| --- | --- |

—

ekvivalent žive teže (iztovorjene količine v ekvivalentu žive teže, ki se določi kot „teža proizvoda, pomnožena s pretvorbenim faktorjem“), in

| — | predvideni namembni kraj rib in ribiških proizvodov, ki so bili pregledani, |
| --- | --- |

—

predvideni namembni kraj rib in ribiških proizvodov, ki so bili pregledani,

| — | količina in vrste rib na krovu, če obstajajo. |
| --- | --- |

—

količina in vrste rib na krovu, če obstajajo.

| 6. | Rezultati inšpekcijskega pregleda orodja






  — | podrobnosti o vrstah orodja |
| --- | --- | --- |

6.

Rezultati inšpekcijskega pregleda orodja

—

podrobnosti o vrstah orodja

| 7. | Sklepne ugotovitve






  — | Sklepi inšpekcijskega pregleda, vključno z odkritjem kršitev, do katerih naj bi prišlo, ter sklic na zadevna pravila in ukrepe. Ti dokazi se priložijo poročilu o inšpekcijskem pregledu. |
| --- | --- | --- |

7.

Sklepne ugotovitve

—

Sklepi inšpekcijskega pregleda, vključno z odkritjem kršitev, do katerih naj bi prišlo, ter sklic na zadevna pravila in ukrepe. Ti dokazi se priložijo poročilu o inšpekcijskem pregledu.

---

Torek, 8. marec 2011PRILOGA III

A)   Razčlenitev ladjevja GFCM/SAC

| Skupine | < 6 metrov | 6 do 12 metrov | 12 do 24 metrov | Več kot 24 metrov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Večnamenska plovila za mali priobalni ribolov brez motorja |

Skupine

< 6 metrov

6 do 12 metrov

12 do 24 metrov

Več kot 24 metrov

1.

Večnamenska plovila za mali priobalni ribolov brez motorja

A

| 2. | Večnamenska plovila za mali priobalni ribolov z motorjem |
| --- | --- |

2.

Večnamenska plovila za mali priobalni ribolov z motorjem

B

C

| 3. | Plovila z vlečnimi mrežami |
| --- | --- |

3.

Plovila z vlečnimi mrežami

D

E

F

| 4. | Plovila z zapornimi plavaricami |
| --- | --- |

4.

Plovila z zapornimi plavaricami

G

H

| 5. | Plovila za ribolov s parangali |
| --- | --- |

5.

Plovila za ribolov s parangali

I

| 6. | Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami |
| --- | --- |

6.

Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami

J

| 7. | Plovila za ribolov tunov s potegalkami |
| --- | --- |

7.

Plovila za ribolov tunov s potegalkami

K

| 8. | Plavajoči bagri |
| --- | --- |

8.

Plavajoči bagri

L

| 9. | Večnamenska plovila |
| --- | --- |

9.

Večnamenska plovila

M

A

| A | - | | - | Vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina) brez motorja (veter ali pogon). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | - | | - | Vsa plovila, krajša od 6 metrov (skupna dolžina) z motorjem. |
| C | - | | - | Vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), z motorjem, ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali ki uporabljajo orodje, ki ni vključeno v to razvrstitev. |
| D | - | | - | Vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| E | - | | - | Vsa plovila, dolga od 12 do 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| F | - | | - | Vsa plovila, daljša od 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| G | - | | - | Vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| H | - | | - | Vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot polovico ribolovnega napora, razen plovil, ki kadarkoli v letu uporabljajo potegalke za tune. |
| I | - | | - | Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s parangali predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| J | - | | - | Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pelagičnimi vlečnimi mrežami predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| K | - | | - | Vsa plovila, ki kadarkoli v letu uporabljajo potegalke za tune. |
| L | - | | - | Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s strgačo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora. |
| M | - | | - | Vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali ki uporabljajo orodje, ki ni vključeno v to razvrstitev. |

-

-

Vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina) brez motorja (veter ali pogon).

B

-

-

Vsa plovila, krajša od 6 metrov (skupna dolžina) z motorjem.

C

-

-

Vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), z motorjem, ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali ki uporabljajo orodje, ki ni vključeno v to razvrstitev.

D

-

-

Vsa plovila, krajša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

E

-

-

Vsa plovila, dolga od 12 do 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

F

-

-

Vsa plovila, daljša od 24 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pridneno vlečno mrežo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

G

-

-

Vsa plovila, dolga od 6 do 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

H

-

-

Vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov z zaporno plavarico predstavlja več kot polovico ribolovnega napora, razen plovil, ki kadarkoli v letu uporabljajo potegalke za tune.

I

-

-

Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s parangali predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

J

-

-

Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s pelagičnimi vlečnimi mrežami predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

K

-

-

Vsa plovila, ki kadarkoli v letu uporabljajo potegalke za tune.

L

-

-

Vsa plovila, daljša od 6 metrov (skupna dolžina), pri katerih ribolov s strgačo predstavlja več kot polovico ribolovnega napora.

M

-

-

Vsa plovila, daljša od 12 metrov (skupna dolžina), ki med letom uporabljajo različna orodja, pri čemer nobeno orodje ne prevladuje, ali ki uporabljajo orodje, ki ni vključeno v to razvrstitev.

| : | Za zbiranje podatkov so na voljo vse celice. Pri celicah iz zgornje tabele, ki ostanejo prazne, se šteje, da število zadevnih plovil ni pomembno. Vendar pa je priporočljivo, če je to potrebno, da se podatki v „praznih celicah“ združijo z najprimernejšo sosednjo „modro celico“. |
| --- | --- |

:

Za zbiranje podatkov so na voljo vse celice. Pri celicah iz zgornje tabele, ki ostanejo prazne, se šteje, da število zadevnih plovil ni pomembno. Vendar pa je priporočljivo, če je to potrebno, da se podatki v „praznih celicah“ združijo z najprimernejšo sosednjo „modro celico“.

B)   Tabela za meritev ribolovnega napora (1)

| Orodje | Številka in dimenzija | Zmogljivost | Dejavnost | Nominalni napor (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Strgača (za mehkužce) | Odprta usta, širina ust | BT – bruto tona | Čas ribolova | Strgano na morskem dnu (3) |
| Vlečna mreža (vključno s strgačami za bokoplute) | Vrsta vlečne mreže (pelagična, pridnena)
  BT in/ali BRT
  Moč motorja
  Velikost mrežnega očesa
  Velikost mreže (širina ust)
  Hitrost | BT – bruto tona | Čas ribolova | BT * dnevi
  BT * ure
  KW * dnevi |
| Zaporna plavarica | Dolžina in globina mreže
  BT – bruto tona
  Moč luči
  Število majhnih čolnov | BT – bruto tona
  Dolžina in globina mreže | Čas iskanja
  Dejavnost | BT * ribiške dejavnosti (2)

  Dolžina mreže *
  ribiške dejavnosti |
| Mreže | Vrsta mreže (npr. trislojna mreža, zabodna mreža itd.)
  Dolžina mreže (uporabljena v pravilih)
  BT – bruto tona
  Površina mreže
  Velikost mrežnega očesa | Dolžina in globina mreže | Čas ribolova | Dolžina mreže * dnevi
  Površina*dnevi |
| Parangali | Število trnkov
  BT – bruto tona
  Število parangalov
  Značilnosti trnkov
  Vaba | Število
  trnkov
  Število
  enot parangalov | Čas ribolova | Število trnkov * ure
  Število trnkov * dnevi
  Število enot parangalov * dnevi/ure |
| Vabe | BT – bruto tona | Število vab | Čas ribolova | Število vab * dnevi |
| Zaporna plavarica/FAD | Število FAD | | Število potovanj | Število FAD * število potovanj |

Orodje

Številka in dimenzija

Zmogljivost

Dejavnost

Nominalni napor (2)

Strgača (za mehkužce)

Odprta usta, širina ust

BT – bruto tona

Čas ribolova

Strgano na morskem dnu (3)

Vlečna mreža (vključno s strgačami za bokoplute)

Vrsta vlečne mreže (pelagična, pridnena)

BT in/ali BRT

Moč motorja

Velikost mrežnega očesa

Velikost mreže (širina ust)

Hitrost

BT – bruto tona

Čas ribolova

BT * dnevi

BT * ure

KW * dnevi

Zaporna plavarica

Dolžina in globina mreže

BT – bruto tona

Moč luči

Število majhnih čolnov

BT – bruto tona

Dolžina in globina mreže

Čas iskanja

Dejavnost

BT * ribiške dejavnosti (2)

Dolžina mreže *

ribiške dejavnosti

Mreže

Vrsta mreže (npr. trislojna mreža, zabodna mreža itd.)

Dolžina mreže (uporabljena v pravilih)

BT – bruto tona

Površina mreže

Velikost mrežnega očesa

Dolžina in globina mreže

Čas ribolova

Dolžina mreže * dnevi

Površina*dnevi

Parangali

Število trnkov

BT – bruto tona

Število parangalov

Značilnosti trnkov

Vaba

Število

trnkov

Število

enot parangalov

Čas ribolova

Število trnkov * ure

Število trnkov * dnevi

Število enot parangalov * dnevi/ure

Vabe

BT – bruto tona

Število vab

Čas ribolova

Število vab * dnevi

Zaporna plavarica/FAD

Število FAD

Število potovanj

Število FAD * število potovanj

C)   Naloga 1 GFCM – Operativne enote

Image

---

(1)  Nanaša se na nominalni napor.

(2)  Nanašati se mora na določeno območje (z navedbo površine), da se oceni ribolovna intenzivnost (napor · km2) in da se napor poveže z izkoriščenimi skupnostmi.

(3)  Meritve napora, ki ne vključujejo časovne dejavnosti, se morajo nanašati na določeno obdobje (npr. na leto).

---