# Službeni list L 139/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 139 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.5. lipnja 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 139

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.5. lipnja 2018.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

DIREKTIVE

*

Direktiva Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/823 оd 4. lipnja 2018. o prekidu djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Republike Turske | 14 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/824 оd 4. lipnja 2018. o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz ferosilicija podrijetlom iz Egipta i Ukrajine | 25 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/823 оd 4. lipnja 2018. o prekidu djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Republike Turske

14

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/824 оd 4. lipnja 2018. o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz ferosilicija podrijetlom iz Egipta i Ukrajine

25

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

DIREKTIVE

| 5.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 139/1

---

DIREKTIVA VIJEĆA (EU) 2018/822

od 25. svibnja 2018.

o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 113. i 115.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Kako bi se u obzir uzele nove inicijative u području porezne transparentnosti na razini Unije, Direktiva Vijeća 2011/16/EU (3) u zadnjih je nekoliko godina više puta izmijenjena. U tom kontekstu Direktivom Vijeća 2014/107/EU (4) uveden je zajednički standard izvješćivanja („CRS”) koji je razvila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za informacije o financijskim računima unutar Unije. CRS-om se predviđa automatska razmjena informacija o financijskim računima poreznih nerezidenata i uspostavlja okvir za tu razmjenu na svjetskoj razini. Direktiva 2011/16/EU izmijenjena je Direktivom Vijeća (EU) 2015/2376 (5), kojom se predviđa automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom, te Direktivom Vijeća (EU) 2016/881 (6), kojom se predviđa obvezna automatska razmjena informacija među poreznim tijelima u pogledu izvješćivanja po zemljama o multinacionalnim poduzećima. S obzirom na koristi koje porezna tijela mogu imati od informacija o sprječavanju pranja novca, Direktivom Vijeća (EU) 2016/2258 (7) utvrđena je obveza država članica da poreznim tijelima omoguće pristup postupcima dubinske analize klijenata koje primjenjuju financijske institucije na temelju Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Iako je Direktiva 2011/16/EU nekoliko puta izmijenjena radi unaprjeđenja sredstava koja porezna tijela mogu upotrebljavati kako bi reagirala na agresivno porezno planiranje, i dalje je potrebno ojačati određene posebne aspekte transparentnosti postojećeg okvira oporezivanja. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se u obzir uzele nove inicijative u području porezne transparentnosti na razini Unije, Direktiva Vijeća 2011/16/EU (3) u zadnjih je nekoliko godina više puta izmijenjena. U tom kontekstu Direktivom Vijeća 2014/107/EU (4) uveden je zajednički standard izvješćivanja („CRS”) koji je razvila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za informacije o financijskim računima unutar Unije. CRS-om se predviđa automatska razmjena informacija o financijskim računima poreznih nerezidenata i uspostavlja okvir za tu razmjenu na svjetskoj razini. Direktiva 2011/16/EU izmijenjena je Direktivom Vijeća (EU) 2015/2376 (5), kojom se predviđa automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom, te Direktivom Vijeća (EU) 2016/881 (6), kojom se predviđa obvezna automatska razmjena informacija među poreznim tijelima u pogledu izvješćivanja po zemljama o multinacionalnim poduzećima. S obzirom na koristi koje porezna tijela mogu imati od informacija o sprječavanju pranja novca, Direktivom Vijeća (EU) 2016/2258 (7) utvrđena je obveza država članica da poreznim tijelima omoguće pristup postupcima dubinske analize klijenata koje primjenjuju financijske institucije na temelju Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Iako je Direktiva 2011/16/EU nekoliko puta izmijenjena radi unaprjeđenja sredstava koja porezna tijela mogu upotrebljavati kako bi reagirala na agresivno porezno planiranje, i dalje je potrebno ojačati određene posebne aspekte transparentnosti postojećeg okvira oporezivanja.

| (2) | Države članice sve teže štite svoje nacionalne porezne osnovice od smanjenja jer su strukture poreznog planiranja postale vrlo složene te se njima često iskorištava povećana mobilnost kapitala i ljudi unutar unutarnjeg tržišta. Takve se strukture obično sastoje od aranžmana koji su razvijeni diljem različitih jurisdikcija s pomoću kojih se oporeziva dobit premješta u područja s povoljnijim poreznim režimima ili se smanjuje ukupna porezna obveza poreznog obveznika. Države članice zato često trpe znatna smanjenja poreznih prihoda, što ih sprječava da primjene porezne politike koje pogoduju rastu. Stoga je od ključne važnosti da porezna tijela država članica dobiju sveobuhvatne i relevantne informacije o potencijalno agresivnim poreznim aranžmanima. Takve bi informacije poreznim tijelima omogućile brzo reagiranje na štetne porezne prakse i uklanjanje praznina donošenjem zakonodavstva ili provedbom odgovarajućih procjena rizika i poreznih nadzora. Međutim, činjenica da porezna tijela ne reagiraju na aranžman koji je predmet izvješćivanja ne bi smjela podrazumijevati prihvaćanje valjanosti ili poreznog tretmana tog aranžmana. |
| --- | --- |

(2)

Države članice sve teže štite svoje nacionalne porezne osnovice od smanjenja jer su strukture poreznog planiranja postale vrlo složene te se njima često iskorištava povećana mobilnost kapitala i ljudi unutar unutarnjeg tržišta. Takve se strukture obično sastoje od aranžmana koji su razvijeni diljem različitih jurisdikcija s pomoću kojih se oporeziva dobit premješta u područja s povoljnijim poreznim režimima ili se smanjuje ukupna porezna obveza poreznog obveznika. Države članice zato često trpe znatna smanjenja poreznih prihoda, što ih sprječava da primjene porezne politike koje pogoduju rastu. Stoga je od ključne važnosti da porezna tijela država članica dobiju sveobuhvatne i relevantne informacije o potencijalno agresivnim poreznim aranžmanima. Takve bi informacije poreznim tijelima omogućile brzo reagiranje na štetne porezne prakse i uklanjanje praznina donošenjem zakonodavstva ili provedbom odgovarajućih procjena rizika i poreznih nadzora. Međutim, činjenica da porezna tijela ne reagiraju na aranžman koji je predmet izvješćivanja ne bi smjela podrazumijevati prihvaćanje valjanosti ili poreznog tretmana tog aranžmana.

| (3) | S obzirom na to da većina aranžmana potencijalno agresivnog poreznog planiranja obuhvaća više jurisdikcija, objavljivanjem informacija o tim aranžmanima ostvarili bi se dodatni pozitivni rezultati ako bi se te informacije razmjenjivale i među državama članicama. Konkretno, automatska razmjena informacija među poreznim tijelima ključna je kako bi se tim tijelima pružile potrebne informacije koje bi im omogućile poduzimanje mjera u slučajevima u kojima su uočene agresivne porezne prakse. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na to da većina aranžmana potencijalno agresivnog poreznog planiranja obuhvaća više jurisdikcija, objavljivanjem informacija o tim aranžmanima ostvarili bi se dodatni pozitivni rezultati ako bi se te informacije razmjenjivale i među državama članicama. Konkretno, automatska razmjena informacija među poreznim tijelima ključna je kako bi se tim tijelima pružile potrebne informacije koje bi im omogućile poduzimanje mjera u slučajevima u kojima su uočene agresivne porezne prakse.

| (4) | Imajući u vidu mogući doprinos transparentnog okvira za razvoj poslovnih aktivnosti u suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza na unutarnjem tržištu, upućen je poziv Komisiji da pokrene inicijative o obveznom objavljivanju informacija o potencijalnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja u skladu s mjerom 12. projekta OECD-a o sprječavanju smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS). Europski parlament u tom je kontekstu pozvao na oštrije mjere protiv posrednika koji pružaju pomoć u aranžmanima koji mogu dovesti do izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza. Ujedno je važno napomenuti da je Deklaracijom skupine G7 iz Barija od 13. svibnja 2017. o borbi protiv poreznog kriminaliteta i drugih nezakonitih financijskih tokova OECD bio pozvan da započne raspravu o mogućim načinima suprotstavljanja aranžmanima osmišljenim radi zaobilaženja izvješćivanja u okviru CRS-a ili u svrhu skrivanja stvarnih vlasnika iza netransparentnih struktura, pri čemu treba uzeti u obzir i predložak pravila o obveznom objavljivanju na temelju pristupa primijenjenog na aranžmane izbjegavanja iz izvješća o mjeri 12. BEPS-a. |
| --- | --- |

(4)

Imajući u vidu mogući doprinos transparentnog okvira za razvoj poslovnih aktivnosti u suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza na unutarnjem tržištu, upućen je poziv Komisiji da pokrene inicijative o obveznom objavljivanju informacija o potencijalnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja u skladu s mjerom 12. projekta OECD-a o sprječavanju smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS). Europski parlament u tom je kontekstu pozvao na oštrije mjere protiv posrednika koji pružaju pomoć u aranžmanima koji mogu dovesti do izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza. Ujedno je važno napomenuti da je Deklaracijom skupine G7 iz Barija od 13. svibnja 2017. o borbi protiv poreznog kriminaliteta i drugih nezakonitih financijskih tokova OECD bio pozvan da započne raspravu o mogućim načinima suprotstavljanja aranžmanima osmišljenim radi zaobilaženja izvješćivanja u okviru CRS-a ili u svrhu skrivanja stvarnih vlasnika iza netransparentnih struktura, pri čemu treba uzeti u obzir i predložak pravila o obveznom objavljivanju na temelju pristupa primijenjenog na aranžmane izbjegavanja iz izvješća o mjeri 12. BEPS-a.

| (5) | Potrebno je podsjetiti da su određeni financijski posrednici i drugi pružatelji usluga poreznog savjetovanja izgleda aktivno pomagali svojim klijentima u prikrivanju novca u offshore strukturama. Nadalje, iako je CRS koji je uveden Direktivom Vijeća 2014/107/EU važan korak u uspostavi okvira porezne transparentnosti u Uniji, barem kad je riječ o informacijama o financijskim računima, sustav se može dodatno poboljšati. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je podsjetiti da su određeni financijski posrednici i drugi pružatelji usluga poreznog savjetovanja izgleda aktivno pomagali svojim klijentima u prikrivanju novca u offshore strukturama. Nadalje, iako je CRS koji je uveden Direktivom Vijeća 2014/107/EU važan korak u uspostavi okvira porezne transparentnosti u Uniji, barem kad je riječ o informacijama o financijskim računima, sustav se može dodatno poboljšati.

| (6) | Izvješćivanjem o potencijalnim prekograničnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja može se djelotvorno doprinijeti naporima u stvaranju okružja pravednog oporezivanja na unutarnjem tržištu. Imajući to u vidu, korak u pravom smjeru bilo bi uvođenje obveze za posrednike o obavješćivanju poreznih tijela o određenim prekograničnim aranžmanima koji bi se mogli upotrijebiti za agresivno porezno planiranje. Kako bi se oblikovala cjelovitija politika bilo bi potrebno i da nakon izvješćivanja, kao sljedeći korak, porezna tijela razmjenjuju informacije s istovrsnim tijelima drugih država članica. Takvim aranžmanima ujedno bi se trebala unaprijediti djelotvornost CRS-a. Nadalje, bilo bi ključno Komisiji omogućiti pristup dostatnoj količini informacija kako bi mogla pratiti pravilno funkcioniranje ove Direktive. Takvim se pristupom Komisije informacijama države članice ne oslobađa obveze prijave državnih potpora Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Izvješćivanjem o potencijalnim prekograničnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja može se djelotvorno doprinijeti naporima u stvaranju okružja pravednog oporezivanja na unutarnjem tržištu. Imajući to u vidu, korak u pravom smjeru bilo bi uvođenje obveze za posrednike o obavješćivanju poreznih tijela o određenim prekograničnim aranžmanima koji bi se mogli upotrijebiti za agresivno porezno planiranje. Kako bi se oblikovala cjelovitija politika bilo bi potrebno i da nakon izvješćivanja, kao sljedeći korak, porezna tijela razmjenjuju informacije s istovrsnim tijelima drugih država članica. Takvim aranžmanima ujedno bi se trebala unaprijediti djelotvornost CRS-a. Nadalje, bilo bi ključno Komisiji omogućiti pristup dostatnoj količini informacija kako bi mogla pratiti pravilno funkcioniranje ove Direktive. Takvim se pristupom Komisije informacijama države članice ne oslobađa obveze prijave državnih potpora Komisiji.

| (7) | Potvrđuje se da bi izvješćivanjem o potencijalno prekograničnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja bilo više izgleda za postizanje predviđenog učinka odvraćanja ako bi se relevantne informacije poreznim tijelima dostavile u ranoj fazi, to jest prije nego što se takvi aranžmani stvarno provedu. Kako bi se olakšao rad uprava država članica, naknadne automatske razmjene informacija o takvim aranžmanima mogle bi se obavljati tromjesečno. |
| --- | --- |

(7)

Potvrđuje se da bi izvješćivanjem o potencijalno prekograničnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja bilo više izgleda za postizanje predviđenog učinka odvraćanja ako bi se relevantne informacije poreznim tijelima dostavile u ranoj fazi, to jest prije nego što se takvi aranžmani stvarno provedu. Kako bi se olakšao rad uprava država članica, naknadne automatske razmjene informacija o takvim aranžmanima mogle bi se obavljati tromjesečno.

| (8) | Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i spriječile praznine u predloženom okviru pravila, obvezu izvješćivanja trebalo bi propisati za sve aktere koji su obično uključeni u osmišljavanje, stavljanje na tržište, organiziranje ili upravljanje provedbom prekogranične transakcije o kojoj se izvješćuje ili niza takvih transakcija, kao i za one koji pružaju pomoć ili savjet. Trebalo bi imati na umu da u određenim slučajevima obvezu izvješćivanja ne bi bilo moguće primijeniti na posrednika zbog obveze čuvanja profesionalne tajne ili u slučaju da nema posrednika jer je, primjerice, porezni obveznik interno osmislio i proveo aranžman. Stoga bi bilo ključno da u takvim okolnostima porezna tijela ne propuste priliku za dobivanje informacija o aranžmanima koji se odnose na poreze i koji bi mogli biti povezani s agresivnim poreznim planiranjem. Stoga bi u takvim slučajevima bilo potrebno obvezu izvješćivanja prenijeti na poreznog obveznika koji ostvaruje korist od aranžmana. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i spriječile praznine u predloženom okviru pravila, obvezu izvješćivanja trebalo bi propisati za sve aktere koji su obično uključeni u osmišljavanje, stavljanje na tržište, organiziranje ili upravljanje provedbom prekogranične transakcije o kojoj se izvješćuje ili niza takvih transakcija, kao i za one koji pružaju pomoć ili savjet. Trebalo bi imati na umu da u određenim slučajevima obvezu izvješćivanja ne bi bilo moguće primijeniti na posrednika zbog obveze čuvanja profesionalne tajne ili u slučaju da nema posrednika jer je, primjerice, porezni obveznik interno osmislio i proveo aranžman. Stoga bi bilo ključno da u takvim okolnostima porezna tijela ne propuste priliku za dobivanje informacija o aranžmanima koji se odnose na poreze i koji bi mogli biti povezani s agresivnim poreznim planiranjem. Stoga bi u takvim slučajevima bilo potrebno obvezu izvješćivanja prenijeti na poreznog obveznika koji ostvaruje korist od aranžmana.

| (9) | Aranžmani agresivnog poreznog planiranja su se tijekom godina razvili i postali sve složeniji te se stalno mijenjaju i prilagođavaju obrambenim protumjerama poreznih tijela. Uzimajući to u obzir, bilo bi djelotvornije potencijalno agresivne aranžmane poreznog planiranja nastojati obuhvatiti s pomoću izrade popisa značajki i elemenata transakcije koji snažno ukazuju na izbjegavanje plaćanja poreza ili zlouporabu poreznih pravila, a ne definiranjem pojma agresivnog poreznog planiranja. Te se indikacije nazivaju „obilježja”. |
| --- | --- |

(9)

Aranžmani agresivnog poreznog planiranja su se tijekom godina razvili i postali sve složeniji te se stalno mijenjaju i prilagođavaju obrambenim protumjerama poreznih tijela. Uzimajući to u obzir, bilo bi djelotvornije potencijalno agresivne aranžmane poreznog planiranja nastojati obuhvatiti s pomoću izrade popisa značajki i elemenata transakcije koji snažno ukazuju na izbjegavanje plaćanja poreza ili zlouporabu poreznih pravila, a ne definiranjem pojma agresivnog poreznog planiranja. Te se indikacije nazivaju „obilježja”.

| (10) | Budući da bi glavni cilj ove Direktive vezano za izvješćivanje o potencijalnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja trebao biti osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, ključno je ne propisivati na razini Unije u mjeri većoj od potrebne za ostvarivanje predviđenih ciljeva. Stoga bi bilo potrebno ograničiti sva zajednička pravila izvješćivanja na prekogranične situacije, osobito one koje uključuju više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju. U takvim okolnostima može se zbog mogućeg učinka na funkcioniranje unutarnjeg tržišta opravdati potreba za donošenjem zajedničkog skupa pravila, umjesto da se to pitanje rješava na nacionalnoj razini. Država članica mogla bi donijeti dodatne nacionalne mjere izvješćivanja slične naravi, ali se nadležnim tijelima drugih država članica ne bi trebale automatski priopćavati informacije koje su dodatno prikupljene uz informacije o kojima se izvješćuje u skladu s ovom Direktivom. Te bi se informacije mogle razmjenjivati na zahtjev ili spontano u skladu s primjenjivim pravilima. |
| --- | --- |

(10)

Budući da bi glavni cilj ove Direktive vezano za izvješćivanje o potencijalnim aranžmanima agresivnog poreznog planiranja trebao biti osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, ključno je ne propisivati na razini Unije u mjeri većoj od potrebne za ostvarivanje predviđenih ciljeva. Stoga bi bilo potrebno ograničiti sva zajednička pravila izvješćivanja na prekogranične situacije, osobito one koje uključuju više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju. U takvim okolnostima može se zbog mogućeg učinka na funkcioniranje unutarnjeg tržišta opravdati potreba za donošenjem zajedničkog skupa pravila, umjesto da se to pitanje rješava na nacionalnoj razini. Država članica mogla bi donijeti dodatne nacionalne mjere izvješćivanja slične naravi, ali se nadležnim tijelima drugih država članica ne bi trebale automatski priopćavati informacije koje su dodatno prikupljene uz informacije o kojima se izvješćuje u skladu s ovom Direktivom. Te bi se informacije mogle razmjenjivati na zahtjev ili spontano u skladu s primjenjivim pravilima.

| (11) | S obzirom na to da bi aranžmani o kojima se izvješćuje trebali imati prekograničnu dimenziju, bilo bi važno razmjenjivati relevantne informacije s poreznim tijelima drugih država članica kako bi se osigurala najveća moguća djelotvornost ove Direktive u odvraćanju od praksi agresivnog poreznog planiranja. Mehanizam razmjene informacija u kontekstu prethodnih poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebao bi se upotrebljavati i za utvrđivanje obvezne i automatske razmjene informacija o kojima se izvješćuje o potencijalno agresivnim prekograničnim aranžmanima poreznog planiranja među poreznim tijelima u Uniji. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na to da bi aranžmani o kojima se izvješćuje trebali imati prekograničnu dimenziju, bilo bi važno razmjenjivati relevantne informacije s poreznim tijelima drugih država članica kako bi se osigurala najveća moguća djelotvornost ove Direktive u odvraćanju od praksi agresivnog poreznog planiranja. Mehanizam razmjene informacija u kontekstu prethodnih poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebao bi se upotrebljavati i za utvrđivanje obvezne i automatske razmjene informacija o kojima se izvješćuje o potencijalno agresivnim prekograničnim aranžmanima poreznog planiranja među poreznim tijelima u Uniji.

| (12) | Kako bi se olakšala automatska razmjena informacija i osnažila učinkovita uporaba resursa, razmjene informacija trebalo bi obavljati primjenom zajedničke komunikacijske mreže („CCN”) koju je razvila Unija. U tom kontekstu informacije bi se evidentirale u sigurnom središnjem direktoriju o administrativnoj suradnji u području oporezivanja. Države članice trebale bi primijeniti niz praktičnih aranžmana, uključujući mjere za standardiziranje upućivanja svih potrebnih informacija s pomoću izrade standardnog obrasca. To bi trebalo uključivati i utvrđivanje jezičnih zahtjeva za predviđenu razmjenu informacija te odgovarajuću nadogradnju CCN-a. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se olakšala automatska razmjena informacija i osnažila učinkovita uporaba resursa, razmjene informacija trebalo bi obavljati primjenom zajedničke komunikacijske mreže („CCN”) koju je razvila Unija. U tom kontekstu informacije bi se evidentirale u sigurnom središnjem direktoriju o administrativnoj suradnji u području oporezivanja. Države članice trebale bi primijeniti niz praktičnih aranžmana, uključujući mjere za standardiziranje upućivanja svih potrebnih informacija s pomoću izrade standardnog obrasca. To bi trebalo uključivati i utvrđivanje jezičnih zahtjeva za predviđenu razmjenu informacija te odgovarajuću nadogradnju CCN-a.

| (13) | Radi smanjenja na najmanju moguću mjeru troškova i administrativnog opterećenja za porezne uprave i posrednike te radi osiguravanja djelotvornosti ove Direktive u odvraćanju od praksi agresivnog poreznog planiranja, područje primjene automatske razmjene informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje u Uniji trebalo bi uskladiti s međunarodnim kretanjima. Trebalo bi uvesti posebno obilježje za suprotstavljanje aranžmanima osmišljenim radi zaobilaženja obveza izvješćivanja koje uključuju automatsku razmjenu informacija. Za potrebe tog obilježja, sporazume o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima u okviru CRS-a trebalo bi smatrati istovjetnim obvezama izvješćivanja utvrđenima u članku 8. stavku 3.a Direktive 2014/107/EU i u njezinom Prilogu I. Pri provedbi dijelova ove Direktive koji se odnose na aranžmane izbjegavanja CRS-a i aranžmane koji uključuju pravne osobe ili pravne aranžmane ili druge slične strukture, države članice mogle bi se koristiti radom OECD-a za potrebe ilustracije ili tumačenja, posebice njegovim predloškom pravila o obveznom objavljivanju za suprotstavljanje aranžmanima izbjegavanja CRS-a i netransparentnim offshore strukturama, kao i pripadajućim komentarom, kako bi se osigurala dosljednost primjene u svim državama članicama, u mjeri u kojoj su ti tekstovi usklađeni s odredbama prava Unije. |
| --- | --- |

(13)

Radi smanjenja na najmanju moguću mjeru troškova i administrativnog opterećenja za porezne uprave i posrednike te radi osiguravanja djelotvornosti ove Direktive u odvraćanju od praksi agresivnog poreznog planiranja, područje primjene automatske razmjene informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje u Uniji trebalo bi uskladiti s međunarodnim kretanjima. Trebalo bi uvesti posebno obilježje za suprotstavljanje aranžmanima osmišljenim radi zaobilaženja obveza izvješćivanja koje uključuju automatsku razmjenu informacija. Za potrebe tog obilježja, sporazume o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima u okviru CRS-a trebalo bi smatrati istovjetnim obvezama izvješćivanja utvrđenima u članku 8. stavku 3.a Direktive 2014/107/EU i u njezinom Prilogu I. Pri provedbi dijelova ove Direktive koji se odnose na aranžmane izbjegavanja CRS-a i aranžmane koji uključuju pravne osobe ili pravne aranžmane ili druge slične strukture, države članice mogle bi se koristiti radom OECD-a za potrebe ilustracije ili tumačenja, posebice njegovim predloškom pravila o obveznom objavljivanju za suprotstavljanje aranžmanima izbjegavanja CRS-a i netransparentnim offshore strukturama, kao i pripadajućim komentarom, kako bi se osigurala dosljednost primjene u svim državama članicama, u mjeri u kojoj su ti tekstovi usklađeni s odredbama prava Unije.

| (14) | Iako države članice i dalje imaju nadležnost u području izravnog oporezivanja, primjereno je upućivati na nultu ili gotovo nultu stopu poreza na dobit, isključivo u svrhu jasnog definiranja područja primjene obilježja koje obuhvaća aranžmane koji uključuju prekogranične transakcije, o kojima bi u skladu s Direktivom 2011/16/EU trebali izvješćivati posrednici ili, prema potrebi, porezni obveznici, i o kojima bi nadležna tijela trebala automatski razmjenjivati informacije. Osim toga, primjereno je podsjetiti da prekogranični aranžmani agresivnog poreznog planiranja, čija je osnovna ili jedna od osnovnih svrha ostvarivanje porezne pogodnosti kojom se poništava cilj ili svrha mjerodavnoga poreznog prava, podliježu općem pravilu o suzbijanju zlouporabe kako je utvrđen u članku 6. Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (9). |
| --- | --- |

(14)

Iako države članice i dalje imaju nadležnost u području izravnog oporezivanja, primjereno je upućivati na nultu ili gotovo nultu stopu poreza na dobit, isključivo u svrhu jasnog definiranja područja primjene obilježja koje obuhvaća aranžmane koji uključuju prekogranične transakcije, o kojima bi u skladu s Direktivom 2011/16/EU trebali izvješćivati posrednici ili, prema potrebi, porezni obveznici, i o kojima bi nadležna tijela trebala automatski razmjenjivati informacije. Osim toga, primjereno je podsjetiti da prekogranični aranžmani agresivnog poreznog planiranja, čija je osnovna ili jedna od osnovnih svrha ostvarivanje porezne pogodnosti kojom se poništava cilj ili svrha mjerodavnoga poreznog prava, podliježu općem pravilu o suzbijanju zlouporabe kako je utvrđen u članku 6. Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (9).

| (15) | Kako bi se povećali izgledi za djelotvornost ove Direktive države članice trebale bi utvrditi sankcije za povrede nacionalnih pravila kojima se provodi ova Direktiva. Takve bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se povećali izgledi za djelotvornost ove Direktive države članice trebale bi utvrditi sankcije za povrede nacionalnih pravila kojima se provodi ova Direktiva. Takve bi sankcije trebale biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

| (16) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, osobito za automatsku razmjenu informacija među poreznim tijelima, provedbene ovlasti za donošenje standardnog obrasca s ograničenim brojem sastavnica, uključujući i jezična rješenja, trebalo bi dodijeliti Komisiji. Iz istog razloga Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje potrebnih praktičnih aranžmana za nadogradnju središnjeg direktorija o administrativnoj suradnji u području oporezivanja. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(16)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, osobito za automatsku razmjenu informacija među poreznim tijelima, provedbene ovlasti za donošenje standardnog obrasca s ograničenim brojem sastavnica, uključujući i jezična rješenja, trebalo bi dodijeliti Komisiji. Iz istog razloga Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje potrebnih praktičnih aranžmana za nadogradnju središnjeg direktorija o administrativnoj suradnji u području oporezivanja. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (17) | U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (11) provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi na temelju ove Direktive mora biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) te Uredbom (EZ) br. 45/2001. |
| --- | --- |

(17)

U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (11) provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi na temelju ove Direktive mora biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) te Uredbom (EZ) br. 45/2001.

| (18) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. |
| --- | --- |

(18)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

| (19) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta odvraćanjem od prekograničnih aranžmana agresivnog poreznog planiranja, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog toga što je usmjeren na mehanizme koji su razvijeni za moguće iskorištavanje tržišnih nedostataka nastalih međudjelovanjem različitih nacionalnih poreznih pravila on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, osobito s obzirom na to da je ograničena na prekogranične aranžmane koji se odnosi na više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta odvraćanjem od prekograničnih aranžmana agresivnog poreznog planiranja, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog toga što je usmjeren na mehanizme koji su razvijeni za moguće iskorištavanje tržišnih nedostataka nastalih međudjelovanjem različitih nacionalnih poreznih pravila on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, osobito s obzirom na to da je ograničena na prekogranične aranžmane koji se odnosi na više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju.

| (20) | Direktivu 2011/16/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(20)

Direktivu 2011/16/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Direktiva 2011/16/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 9. mijenja se kako slijedi:






  i. | u prvom podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za potrebe članka 8. stavka 1. te članaka 8.a, 8.aa i 8.ab sistemsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na dostupne informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćuje informacije koje su raspoložive u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 9. mijenja se kako slijedi:

i.

u prvom podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

| ii. | u prvom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | za potrebe svih odredaba ove Direktive osim članka 8. stavaka 1. i 3.a te članaka 8.a, 8.aa i 8.ab sistemsko priopćavanje prethodno definiranih informacija predviđeno u podtočkama (a) i (b) ove točke.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

u prvom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

| iii. | u drugom podstavku prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „U kontekstu članka 8. stavaka 3.a i 7.a, članka 21. stavka 2., članka 25. stavaka 2. i 3. i Priloga IV. svaki pojam ispisan kurzivom ima značenje iz odgovarajuće definicije iz Priloga I.”; |
| --- | --- |

iii.

u drugom podstavku prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„U kontekstu članka 8. stavaka 3.a i 7.a, članka 21. stavka 2., članka 25. stavaka 2. i 3. i Priloga IV. svaki pojam ispisan kurzivom ima značenje iz odgovarajuće definicije iz Priloga I.”;

| (b) | dodaju se sljedeće točke:






  „18. | ‚prekogranični aranžman’ znači aranžman koji se odnosi na više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju, pri čemu je ispunjen najmanje jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | sudionici u aranžmanu nisu svi rezidenti u porezne svrhe u istoj jurisdikciji; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće točke:

„18.

‚prekogranični aranžman’ znači aranžman koji se odnosi na više od jedne države članice ili na jednu državu članicu i treću zemlju, pri čemu je ispunjen najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

sudionici u aranžmanu nisu svi rezidenti u porezne svrhe u istoj jurisdikciji;

| (b) | jedan ili više sudionika u aranžmanu istodobno su rezidenti u porezne svrhe u više od jedne jurisdikcije; |
| --- | --- |

(b)

jedan ili više sudionika u aranžmanu istodobno su rezidenti u porezne svrhe u više od jedne jurisdikcije;

| (c) | jedan ili više sudionika u aranžmanu posluje u drugoj jurisdikciji preko stalne poslovne jedinice koja se nalazi u toj jurisdikciji, a taj je aranžman dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje te stalne poslovne jedinice; |
| --- | --- |

(c)

jedan ili više sudionika u aranžmanu posluje u drugoj jurisdikciji preko stalne poslovne jedinice koja se nalazi u toj jurisdikciji, a taj je aranžman dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje te stalne poslovne jedinice;

| (d) | jedan ili više sudionika u aranžmanu obavlja djelatnost u drugoj jurisdikciji, a da pritom nije rezident u porezne svrhe u toj jurisdikciji niti je u njoj uspostavio stalnu poslovnu jedinicu; |
| --- | --- |

(d)

jedan ili više sudionika u aranžmanu obavlja djelatnost u drugoj jurisdikciji, a da pritom nije rezident u porezne svrhe u toj jurisdikciji niti je u njoj uspostavio stalnu poslovnu jedinicu;

| (e) | takav aranžman može imati učinak na automatsku razmjenu informacija ili identifikaciju stvarnog vlasništva. |
| --- | --- |

(e)

takav aranžman može imati učinak na automatsku razmjenu informacija ili identifikaciju stvarnog vlasništva.

Za potrebe točaka od 18. do 25. ovog članka, članka 8.ab i Priloga IV. aranžmanom se ujedno smatra i niz aranžmana. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova.

| 19. | ‚prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje’ znači svaki prekogranični aranžman koji sadržava najmanje jedno od obilježja iz Priloga IV. |
| --- | --- |

19.

‚prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje’ znači svaki prekogranični aranžman koji sadržava najmanje jedno od obilježja iz Priloga IV.

| 20. | ‚obilježje’ znači svojstvo ili značajka prekograničnog aranžmana kako su navedeni u Prilogu IV., koji ukazuju na potencijalni rizik od izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

20.

‚obilježje’ znači svojstvo ili značajka prekograničnog aranžmana kako su navedeni u Prilogu IV., koji ukazuju na potencijalni rizik od izbjegavanja plaćanja poreza.

| 21. | ‚posrednik’ znači svaka osoba koja osmišljava, stavlja na tržište ili organizira prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje ili takav aranžman stavlja na raspolaganje s ciljem njegove provedbe ili upravlja njegovom provedbom.
  To ujedno znači svaka osoba koja, uzimajući u obzir relevantne činjenice i okolnosti i na temelju dostupnih informacija i relevantnog stručnog znanja i razumijevanja potrebnog za pružanje takvih usluga, zna ili bi se od nje u razumnoj mjeri moglo očekivati da zna da se obvezala na pružanje, izravno ili posredstvom drugih osoba, potpore, pomoći ili savjeta u pogledu osmišljavanja, stavljanja na tržište, organiziranja, stavljanja na raspolaganje s ciljem provedbe, ili upravljanja provedbom prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje. Svaka osoba ima pravo dostaviti dokaze o tome da nije znala i da se od nje u razumnoj mjeri nije moglo očekivati da zna da je bila uključena u prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje. U tu svrhu, ta se osoba može pozvati na sve relevantne činjenice i okolnosti, kao i na dostupne informacije i svoje relevantno stručno znanje i razumijevanje.
  Kako bi bila posrednik osoba mora ispunjavati najmanje jedan od sljedećih dodatnih uvjeta:






  (a) | rezident je u porezne svrhe u državi članici; |
| --- | --- | --- |

21.

‚posrednik’ znači svaka osoba koja osmišljava, stavlja na tržište ili organizira prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje ili takav aranžman stavlja na raspolaganje s ciljem njegove provedbe ili upravlja njegovom provedbom.

To ujedno znači svaka osoba koja, uzimajući u obzir relevantne činjenice i okolnosti i na temelju dostupnih informacija i relevantnog stručnog znanja i razumijevanja potrebnog za pružanje takvih usluga, zna ili bi se od nje u razumnoj mjeri moglo očekivati da zna da se obvezala na pružanje, izravno ili posredstvom drugih osoba, potpore, pomoći ili savjeta u pogledu osmišljavanja, stavljanja na tržište, organiziranja, stavljanja na raspolaganje s ciljem provedbe, ili upravljanja provedbom prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje. Svaka osoba ima pravo dostaviti dokaze o tome da nije znala i da se od nje u razumnoj mjeri nije moglo očekivati da zna da je bila uključena u prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje. U tu svrhu, ta se osoba može pozvati na sve relevantne činjenice i okolnosti, kao i na dostupne informacije i svoje relevantno stručno znanje i razumijevanje.

Kako bi bila posrednik osoba mora ispunjavati najmanje jedan od sljedećih dodatnih uvjeta:

(a)

rezident je u porezne svrhe u državi članici;

| (b) | u državi članici ima stalnu poslovnu jedinicu preko koje se pružaju usluge u vezi s aranžmanom; |
| --- | --- |

(b)

u državi članici ima stalnu poslovnu jedinicu preko koje se pružaju usluge u vezi s aranžmanom;

| (c) | osnovana je u državi članici ili je uređena zakonima države članice; |
| --- | --- |

(c)

osnovana je u državi članici ili je uređena zakonima države članice;

| (d) | registrirana je pri strukovnom udruženju u području pravnih, poreznih ili savjetodavnih usluga u državi članici. |
| --- | --- |

(d)

registrirana je pri strukovnom udruženju u području pravnih, poreznih ili savjetodavnih usluga u državi članici.

| 22. | ‚relevantni porezni obveznik’ znači svaka osoba kojoj se prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje stavlja na raspolaganje s ciljem njegove provedbe, ili koja je spremna provesti prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje, ili koja je provela prvi korak takvog aranžmana. |
| --- | --- |

22.

‚relevantni porezni obveznik’ znači svaka osoba kojoj se prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje stavlja na raspolaganje s ciljem njegove provedbe, ili koja je spremna provesti prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje, ili koja je provela prvi korak takvog aranžmana.

| 23. | za potrebe članka 8.ab ‚povezano društvo’ znači osoba koja je povezana s drugom osobom na najmanje jedan od sljedećih načina:






  (a) | osoba sudjeluje u upravljanju druge osobe tako što može ostvarivati znatan utjecaj na tu drugu osobu; |
| --- | --- | --- |

23.

za potrebe članka 8.ab ‚povezano društvo’ znači osoba koja je povezana s drugom osobom na najmanje jedan od sljedećih načina:

(a)

osoba sudjeluje u upravljanju druge osobe tako što može ostvarivati znatan utjecaj na tu drugu osobu;

| (b) | osoba sudjeluje u kontroli nad drugom osobom na temelju udjela glasačkih prava koji premašuje 25 %; |
| --- | --- |

(b)

osoba sudjeluje u kontroli nad drugom osobom na temelju udjela glasačkih prava koji premašuje 25 %;

| (c) | osoba sudjeluje u kapitalu druge osobe na temelju prava vlasništva koje izravno ili neizravno premašuje 25 % kapitala; |
| --- | --- |

(c)

osoba sudjeluje u kapitalu druge osobe na temelju prava vlasništva koje izravno ili neizravno premašuje 25 % kapitala;

| (d) | osoba ima pravo na najmanje 25 % dobiti druge osobe. |
| --- | --- |

(d)

osoba ima pravo na najmanje 25 % dobiti druge osobe.

Ako, kako je navedeno u točkama od (a) do (d), u upravljanju, kontroli, kapitalu ili dobiti iste osobe sudjeluje više od jedne osobe, sve dotične osobe smatraju se povezanim društvima.

Ako iste osobe sudjeluju, kako je navedeno u točkama od (a) do (d), u upravljanju, kontroli, kapitalu ili dobiti više osoba, sve dotične osobe smatraju se povezanim društvima.

Za potrebe ove točke smatra se da osoba koja djeluje zajedno s drugom osobom u pogledu glasačkih prava u subjektu ili u pogledu vlasništva kapitala subjekta ima udio u svim glasačkim pravima tog subjekta koje ima druga osoba odnosno da ima udio u vlasništvu kapitala tog subjekta koji drži druga osoba.

Kad je riječ o posrednim udjelima, ispunjenje zahtjeva iz točke (c) utvrđuje se množenjem stopa udjela po sukcesivnim redovima. Smatra se da osoba koja posjeduje više od 50 % glasačkih prava posjeduje 100 % tih prava.

Pojedinac, njegov bračni drug i njegov neposredni predak ili potomak smatraju se jednom osobom.

| 24. | ‚utrživi aranžman’ znači prekogranični aranžman koji je osmišljen, stavljen na tržište, spreman za provedbu ili je stavljen na raspolaganje s ciljem njegove provedbe, a da pritom ne treba znatnu prilagodbu. |
| --- | --- |

24.

‚utrživi aranžman’ znači prekogranični aranžman koji je osmišljen, stavljen na tržište, spreman za provedbu ili je stavljen na raspolaganje s ciljem njegove provedbe, a da pritom ne treba znatnu prilagodbu.

| 25. | ‚posebno prilagođeni aranžman’ znači svaki prekogranični aranžman koji nije utrživ aranžman.”. |
| --- | --- |

25.

‚posebno prilagođeni aranžman’ znači svaki prekogranični aranžman koji nije utrživ aranžman.”.

| 2. | Umeće se sljedeći članak:

  „Članak 8.ab
  Područje primjene i uvjeti obvezne automatske razmjene informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje

  1.   Svaka država članica poduzima mjere koje su potrebne kako bi se od posrednika zahtijevalo da informacije u vezi s prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje, koje su im poznate, u njihovu su posjedu ili se nalaze pod njihovom kontrolom, podnesu nadležnim tijelima u roku od trideset dana od:






  (a) | dana nakon što je prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje stavljen na raspolaganje s ciljem njegove provedbe; ili |
| --- | --- | --- |

2.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 8.ab

Područje primjene i uvjeti obvezne automatske razmjene informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje

1.   Svaka država članica poduzima mjere koje su potrebne kako bi se od posrednika zahtijevalo da informacije u vezi s prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje, koje su im poznate, u njihovu su posjedu ili se nalaze pod njihovom kontrolom, podnesu nadležnim tijelima u roku od trideset dana od:

(a)

dana nakon što je prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje stavljen na raspolaganje s ciljem njegove provedbe; ili

| (b) | dana nakon što je prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje spreman za provedbu; ili |
| --- | --- |

(b)

dana nakon što je prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje spreman za provedbu; ili

| (c) | trenutka kada je napravljen prvi korak u provedbi prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje, |
| --- | --- |

(c)

trenutka kada je napravljen prvi korak u provedbi prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje,

ovisno o tome što nastupi ranije.

Neovisno o prvom podstavku, posrednici iz članka 3. točke 21. drugog stavka ujedno su obvezni podnijeti informacije u roku od trideset dana počevši od dana nakon što su, izravno ili posredstvom drugih osoba, pružili potporu, pomoć ili savjet.

2.   U slučaju utrživih aranžmana, države članice poduzimaju mjere koje su potrebne kako bi se od posrednika zahtijevalo da svaka tri mjeseca sastavi periodično izvješće s ažuriranim informacijama o kojima se izvješćuje iz stavka 14. točaka (a), (d), (g) i (h), a koje su postale dostupne nakon podnošenja posljednjeg izvješća.

3.   Ako je posrednik dužan nadležnim tijelima u više od jedne države članice podnijeti informacije o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje, takve informacije podnose se samo u državi članici koja je prva na popisu u nastavku:

| (a) | država članica u kojoj je posrednik rezident u porezne svrhe; |
| --- | --- |

(a)

država članica u kojoj je posrednik rezident u porezne svrhe;

| (b) | država članica u kojoj posrednik ima stalnu poslovnu jedinicu preko koje se pružaju usluge u vezi s aranžmanom; |
| --- | --- |

(b)

država članica u kojoj posrednik ima stalnu poslovnu jedinicu preko koje se pružaju usluge u vezi s aranžmanom;

| (c) | država članica u kojoj je posrednik osnovan ili je uređen njezinim zakonima; |
| --- | --- |

(c)

država članica u kojoj je posrednik osnovan ili je uređen njezinim zakonima;

| (d) | država članica u kojoj je posrednik registriran pri strukovnom udruženju u području pravnih, poreznih ili savjetodavnih usluga. |
| --- | --- |

(d)

država članica u kojoj je posrednik registriran pri strukovnom udruženju u području pravnih, poreznih ili savjetodavnih usluga.

4.   Ako u skladu sa stavkom 3. postoji više obveza izvješćivanja, posrednik se izuzima od obveze podnošenja informacija ako ima dokaz, u skladu s nacionalnim pravom, da su iste informacije podnesene u drugoj državi članici.

5.   Svaka država članica može poduzeti mjere koje su potrebne kako bi posrednicima omogućilo izuzeće od obveze podnošenja informacija o prekograničnom aranžmanu o kojem se izvješćuje, ako bi se obvezom izvješćivanja prekršila obveza čuvanja profesionalne tajne na temelju nacionalnog prava te države članice. U takvim okolnostima, svaka država članica poduzima mjere koje su potrebne kako bi se od posrednika zahtijevalo da bez odgode obavijeste sve druge posrednike ili, ako takvih posrednika nema, relevantnog poreznog obveznika o obvezama izvješćivanja kojima podliježu na temelju stavka 6.

Posrednici imaju pravo na izuzeće iz prvog podstavka samo u mjeri u kojoj posluju unutar ograničenja mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva kojim se uređuje njihova djelatnost.

6.   Ako nema posrednika ili ako je posrednik obavijestio relevantnog poreznog obveznika ili drugog posrednika o primjeni izuzeća iz stavka 5., svaka država članica poduzima mjere koje su potrebne kako bi drugi obaviješteni posrednik, ili, ako nema takvog posrednika, relevantni porezni obveznik snosio obvezu podnošenja informacija o prekograničnom aranžmanu o kojem se izvješćuje.

7.   Relevantni porezni obveznik koji ima obvezu izvješćivanja podnosi informacije u roku od trideset dana, počevši od dana nakon što je prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje stavljen tom relevantnom poreznom obvezniku na raspolaganje s ciljem njegove provedbe, ili nakon što je taj aranžman spreman za provedbu od strane relevantnog poreznog obveznika, ili trenutka kada je napravljen prvi korak u njegovoj provedbi u vezi s relevantnim poreznim obveznikom, ovisno o tome što nastupi ranije.

Ako je relevantni porezni obveznik obvezan nadležnim tijelima u više od jedne države članice podnijeti informacije o prekograničnom aranžmanu o kojem se izvješćuje, takve informacije podnose se samo nadležnim tijelima države članice koja je prva na popisu u nastavku:

| (a) | država članica u kojoj je relevantni porezni obveznik rezident u porezne svrhe; |
| --- | --- |

(a)

država članica u kojoj je relevantni porezni obveznik rezident u porezne svrhe;

| (b) | država članica u kojoj relevantni porezni obveznik ima stalnu poslovnu jedinicu koja ostvaruje koristi od aranžmana; |
| --- | --- |

(b)

država članica u kojoj relevantni porezni obveznik ima stalnu poslovnu jedinicu koja ostvaruje koristi od aranžmana;

| (c) | država članica u kojoj relevantni porezni obveznik prima dohodak ili ostvaruje dobit, iako relevantni porezni obveznik nije rezident u porezne svrhe i nema stalnu poslovnu jedinicu u bilo kojoj državi članici; |
| --- | --- |

(c)

država članica u kojoj relevantni porezni obveznik prima dohodak ili ostvaruje dobit, iako relevantni porezni obveznik nije rezident u porezne svrhe i nema stalnu poslovnu jedinicu u bilo kojoj državi članici;

| (d) | država članica u kojoj relevantni porezni obveznik obavlja djelatnost, iako relevantni porezni obveznik nije rezident u porezne svrhe i nema stalnu poslovnu jedinicu u bilo kojoj državi članici. |
| --- | --- |

(d)

država članica u kojoj relevantni porezni obveznik obavlja djelatnost, iako relevantni porezni obveznik nije rezident u porezne svrhe i nema stalnu poslovnu jedinicu u bilo kojoj državi članici.

8.   Ako na temelju stavka 7. postoji više obveza izvješćivanja, relevantni porezni obveznik izuzima se od obveze podnošenja informacija ako ima dokaz, u skladu s nacionalnim pravom, da su iste informacije podnesene u drugoj državi članici.

9.   Svaka država članica poduzima potrebne mjere kojima se zahtijeva da, ako postoji više od jednog posrednika, obvezu podnošenja informacija o prekograničnom aranžmanu o kojem se izvješćuje imaju svi posrednici koji sudjeluju u istom prekograničnom aranžmanu o kojem se izvješćuje.

Posrednik se izuzima od obveze podnošenja informacija samo u mjeri u kojoj ima dokaz, u skladu s nacionalnim pravom, da je iste informacije iz stavka 14. već podnio drugi posrednik.

10.   Svaka država članica poduzima potrebne mjere kojima se zahtijeva da, ako obvezu izvješćivanja ima relevantni porezni obveznik i ako postoji više od jednoga relevantnog poreznog obveznika, relevantni porezni obveznik koji podnosi informacije u skladu sa stavkom 6. bude onaj koji je prvi na popisu u nastavku:

| (a) | relevantni porezni obveznik koji je s posrednikom dogovorio prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje; |
| --- | --- |

(a)

relevantni porezni obveznik koji je s posrednikom dogovorio prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje;

| (b) | relevantni porezni obveznik koji upravlja provedbom aranžmana. |
| --- | --- |

(b)

relevantni porezni obveznik koji upravlja provedbom aranžmana.

Svaki relevantni porezni obveznik izuzima se od obveze podnošenja informacija samo u mjeri u kojoj ima dokaz, u skladu s nacionalnim pravom, da je iste informacije iz stavka 14. već podnio drugi relevantni porezni obveznik.

11.   Svaka država članica poduzima potrebne mjere kojima se zahtijeva da svaki relevantni porezni obveznik poreznoj upravi podnosi informacije o svojoj upotrebi aranžmana u svakoj od godina u kojima ga je upotrebljavao.

12.   Svaka država članica poduzima potrebne mjere kojima se od posrednikâ i relevantnih poreznih obveznika zahtijeva da podnose informacije o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje čiji je prvi korak proveden u razdoblju između datuma stupanja na snagu ove Direktive i datuma njezina početka primjene. Posrednici i relevantni porezni obveznici, prema potrebi, podnose informacije o tim prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje do 31. kolovoza 2020.

13.   Nadležno tijelo države članice u kojoj su podnesene informacije na temelju stavka od 1. do 12. ovog članka nadležnim tijelima svih drugih država članica priopćuje informacije iz stavka 14. ovog članka s pomoću automatske razmjene u skladu s praktičnim postupcima donesenima na temelju članka 21.

14.   Informacije koje nadležno tijelo države članice priopćuje na temelju stavka 13. sadržavaju sljedeće, ovisno o slučaju:

| (a) | identifikaciju posrednikâ i relevantnih poreznih obveznika, uključujući njihovo ime, datum i mjesto rođenja (u slučaju pojedinca), rezidentnost u porezne svrhe i porezni identifikacijski broj te, prema potrebi, osobe koje su povezana društva relevantnog poreznog obveznika; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciju posrednikâ i relevantnih poreznih obveznika, uključujući njihovo ime, datum i mjesto rođenja (u slučaju pojedinca), rezidentnost u porezne svrhe i porezni identifikacijski broj te, prema potrebi, osobe koje su povezana društva relevantnog poreznog obveznika;

| (b) | pojedinosti o obilježjima utvrđenim u Prilogu IV. zbog kojih nastaje obveza izvješćivanja o prekograničnom aranžmanu; |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o obilježjima utvrđenim u Prilogu IV. zbog kojih nastaje obveza izvješćivanja o prekograničnom aranžmanu;

| (c) | sažetak sadržaja prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje, uključujući upućivanje na ime pod kojim je općenito poznat, ako postoji, i opis relevantnih poslovnih aktivnosti ili aranžmana u apstraktnom smislu u kojem se ne otkrivaju poslovne, industrijske ili profesionalne tajne ni poslovni proces, ni informacije čije bi otkrivanje bilo u suprotnosti s javnim poretkom; |
| --- | --- |

(c)

sažetak sadržaja prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje, uključujući upućivanje na ime pod kojim je općenito poznat, ako postoji, i opis relevantnih poslovnih aktivnosti ili aranžmana u apstraktnom smislu u kojem se ne otkrivaju poslovne, industrijske ili profesionalne tajne ni poslovni proces, ni informacije čije bi otkrivanje bilo u suprotnosti s javnim poretkom;

| (d) | datum na koji je poduzet ili na koji će biti poduzet prvi korak u provedbi prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje; |
| --- | --- |

(d)

datum na koji je poduzet ili na koji će biti poduzet prvi korak u provedbi prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje;

| (e) | pojedinosti o nacionalnim odredbama koje čine temelj prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje; |
| --- | --- |

(e)

pojedinosti o nacionalnim odredbama koje čine temelj prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje;

| (f) | vrijednost prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje; |
| --- | --- |

(f)

vrijednost prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje;

| (g) | navođenje države članice relevantnog poreznog obveznika ili više njih i svih drugih država članica kojih bi se prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje mogao ticati; |
| --- | --- |

(g)

navođenje države članice relevantnog poreznog obveznika ili više njih i svih drugih država članica kojih bi se prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje mogao ticati;

| (h) | navođenje svih drugih osoba u državi članici na koje bi prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje mogao utjecati, uz navođenje država članica s kojima je ta osoba povezana. |
| --- | --- |

(h)

navođenje svih drugih osoba u državi članici na koje bi prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje mogao utjecati, uz navođenje država članica s kojima je ta osoba povezana.

15.   Činjenica da porezna uprava na reagira na prekogranični aranžman o kojem se izvješćuje ne podrazumijeva prihvaćanje valjanosti ili poreznog tretmana tog aranžmana.

16.   Kako bi olakšala razmjenu informacija iz stavka 13. ovog članka, Komisija donosi praktične postupke potrebne za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 14. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5.

17.   Komisija nema pristup informacijama iz stavka 14. točaka (a), (c) i (h).

18.   Automatska razmjena informacija provodi se u roku od jednog mjeseca od završetka tromjesečja u kojem su te informacije bile podnesene. Prve informacije priopćavanju se do 31. listopada 2020.”.

| 3. | U članku 20. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Komisija donosi standardne obrasce, uključujući jezična rješenja, u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2., u sljedećim slučajevima:






  (a) | za automatsku razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama na temelju članka 8.a prije 1. siječnja 2017.; |
| --- | --- | --- |

3.

U članku 20. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija donosi standardne obrasce, uključujući jezična rješenja, u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2., u sljedećim slučajevima:

(a)

za automatsku razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama na temelju članka 8.a prije 1. siječnja 2017.;

| (b) | za automatsku razmjenu informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje na temelju članka 8.ab prije 30. lipnja 2019. |
| --- | --- |

(b)

za automatsku razmjenu informacija o prekograničnim aranžmanima o kojima se izvješćuje na temelju članka 8.ab prije 30. lipnja 2019.

Ti standardni obrasci ne premašuju sastavnice za razmjenu informacija navedenih u članku 8.a stavku 6. i članku 8.ab stavku 14. ni druga srodna područja koja su povezana s tim sastavnicama koje su potrebne za ostvarivanje ciljeva iz članaka 8.a odnosno 8.ab.

Jezičnim rješenjima iz prvog podstavka ne smije se onemogućiti države članice da informacije iz članaka 8.a i 8.ab priopćuju na bilo kojem od službenih jezika Unije. Međutim, tim se jezičnim rješenjima može predvidjeti da se ključni elementi takvih informacija šalju i na nekom drugom službenom jeziku Unije.”.

| 4. | U članku 21. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Komisija do 31. prosinca 2017. izrađuje siguran središnji direktorij za države članice o administrativnoj suradnji u području oporezivanja u kojem se informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.a stavaka 1. i 2. evidentiraju radi ispunjenja zahtjeva za automatsku razmjenu iz tih stavaka te pruža tehničku i logističku potporu za njega.
  Komisija do 31. prosinca 2019. izrađuje siguran središnji direktorij za države članice o administrativnoj suradnji u području oporezivanja u kojem se informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.ab stavaka 13., 14. i 16. evidentiraju radi ispunjenja zahtjeva za automatsku razmjenu iz tih stavaka te pruža tehničku i logističku potporu za njega.
  Nadležna tijela svih država članica imaju pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija također ima pristup informacijama evidentiranima u tom direktoriju, no u okviru ograničenja utvrđenih u članku 8.a stavku 8. i članku 8.aab stavku 17. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.
  U razdoblju prije nego što taj sigurni središnji direktorij postane operativan automatska razmjena iz članka 8.a stavaka 1. i 2. te članka 8.ab stavaka 13., 14. i 16. provodi se u skladu sa stavkom 1. ovog članka i primjenjivim praktičnim postupcima.”. |
| --- | --- |

4.

U članku 21. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija do 31. prosinca 2017. izrađuje siguran središnji direktorij za države članice o administrativnoj suradnji u području oporezivanja u kojem se informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.a stavaka 1. i 2. evidentiraju radi ispunjenja zahtjeva za automatsku razmjenu iz tih stavaka te pruža tehničku i logističku potporu za njega.

Komisija do 31. prosinca 2019. izrađuje siguran središnji direktorij za države članice o administrativnoj suradnji u području oporezivanja u kojem se informacije koje se priopćuju u okviru članka 8.ab stavaka 13., 14. i 16. evidentiraju radi ispunjenja zahtjeva za automatsku razmjenu iz tih stavaka te pruža tehničku i logističku potporu za njega.

Nadležna tijela svih država članica imaju pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija također ima pristup informacijama evidentiranima u tom direktoriju, no u okviru ograničenja utvrđenih u članku 8.a stavku 8. i članku 8.aab stavku 17. Komisija donosi potrebne praktične postupke u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.

U razdoblju prije nego što taj sigurni središnji direktorij postane operativan automatska razmjena iz članka 8.a stavaka 1. i 2. te članka 8.ab stavaka 13., 14. i 16. provodi se u skladu sa stavkom 1. ovog članka i primjenjivim praktičnim postupcima.”.

| 5. | U članku 23. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice priopćuju Komisiji godišnju ocjenu djelotvornosti automatske razmjene informacija iz članaka 8., 8.a, 8.aa i 8.ab, kao i postignute praktične rezultate. Komisija provedbenim aktima donosi oblik i uvjete priopćavanja za tu godišnju ocjenu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.”. |
| --- | --- |

5.

U članku 23. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice priopćuju Komisiji godišnju ocjenu djelotvornosti automatske razmjene informacija iz članaka 8., 8.a, 8.aa i 8.ab, kao i postignute praktične rezultate. Komisija provedbenim aktima donosi oblik i uvjete priopćavanja za tu godišnju ocjenu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.”.

| 6. | Članak 25.a zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 25.a
  Sankcije
  Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive koje se odnose na članke 8.aa i 8.ab i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.”. |
| --- | --- |

6.

Članak 25.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.a

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive koje se odnose na članke 8.aa i 8.ab i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.”.

| 7. | Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 27.
  Izvješćivanje

  1.   Svakih pet godina nakon 1. siječnja 2013. Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću.


  2.   Svake dvije godine nakon 1. srpnja 2020. države članice i Komisija ocjenjuju relevantnost Priloga IV. i Komisija podnosi izvješće Vijeću. Uz izvješće se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog.”. |
| --- | --- |

7.

Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 27.

Izvješćivanje

1.   Svakih pet godina nakon 1. siječnja 2013. Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću.

2.   Svake dvije godine nakon 1. srpnja 2020. države članice i Komisija ocjenjuju relevantnost Priloga IV. i Komisija podnosi izvješće Vijeću. Uz izvješće se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog.”.

| 8. | Dodaje se Prilog IV., čiji je tekst utvrđen u Prilogu ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

8.

Dodaje se Prilog IV., čiji je tekst utvrđen u Prilogu ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice do 31. prosinca 2019. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 1. srpnja 2020.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

V. GORANOV

---

(1)  Mišljenje od 1. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Mišljenje od 18. siječnja 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 359, 16.12.2014., str. 1.).

4

(5)  Direktiva Vijeća (EU) 2015/2376 od 8. prosinca 2015. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 332, 18.12.2015., str. 1.).

5

(6)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.).

6

(7)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/2258 od 6. prosinca 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (SL L 342, 16.12.2016., str. 1).

7

(8)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

8

(9)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

10

(11)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

11

(12)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

12

---

PRILOG

„PRILOG IV.

OBILJEŽJA

Dio I.   Ispitivanje osnovne koristi

Opća obilježja u okviru kategorije A i posebna obilježja u okviru kategorije B i kategorije C stavka 1. točke (b) podtočke i. i stavka 1.točaka (c) i (d) mogu se uzeti u obzir samo ako zadovoljavaju „ispitivanje osnovne koristi”.

To se ispitivanje smatra zadovoljenim ako se može utvrditi da je ostvarivanje porezne pogodnosti osnovna korist ili jedna od osnovnih koristi za koje, uzimajući u obzir sve relevantne činjenice i okolnosti, osoba može razumno očekivati da će proizići iz aranžmana.

U kontekstu obilježja u okviru kategorije C stavka 1., prisutnost uvjeta utvrđenih u kategoriji C stavku 1. točki (b) podtočki i. i stavku 1. točki (c) ili (d) ne može samo po sebi biti razlog za zaključivanje da aranžman zadovoljava ispitivanje osnovne koristi.

Dio II.   Kategorije obilježja

A   Opća obilježja povezana s ispitivanjem osnovne koristi

| 1. | Aranžman u kojem se relevantni porezni obveznik ili sudionik u aranžmanu obvezuje ispuniti uvjet povjerljivosti kojim se od njega može zahtijevati da drugim posrednicima ili poreznim tijelima ne otkriva način na koji bi se tim aranžmanom mogla osigurati porezna pogodnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aranžman u kojem posrednik ima pravo na naknadu (ili udio, naknadu za trošak financiranja ili druge naknade) za aranžman i ta je naknada određena uzimajući u obzir:






  (a) | iznos porezne pogodnosti koja je proizišla iz aranžmana; ili |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

iznos porezne pogodnosti koja je proizišla iz aranžmana; ili

| (b) | pitanje je li ta porezna pogodnost zaista proizišla iz aranžmana. To bi uključivalo obvezu posrednika da djelomično ili u cijelosti izvrši povrat naknada ako se namjeravana porezna pogodnost proizišla iz aranžmana ne ostvari djelomično ili u cijelosti. |
| --- | --- |

(b)

pitanje je li ta porezna pogodnost zaista proizišla iz aranžmana. To bi uključivalo obvezu posrednika da djelomično ili u cijelosti izvrši povrat naknada ako se namjeravana porezna pogodnost proizišla iz aranžmana ne ostvari djelomično ili u cijelosti.

| 3. | Aranžman koji obuhvaća bitno standardiziranu dokumentaciju i/ili strukturu te je dostupan više nego jednom relevantnom poreznom obvezniku bez potrebe za bitnim prilagodbama radi provedbe. |
| --- | --- |

3.

B   Posebna obilježja povezana s ispitivanjem osnovne koristi

| 1. | Aranžman na temelju kojega sudionik u aranžmanu poduzima umjetne korake koji obuhvaćaju stjecanje poduzeća koje posluje s gubitkom, prekid glavne djelatnosti tog poduzeća i upotrebu njegovih gubitaka radi smanjenja svoje porezne obveze, među ostalim prijenosom tih gubitaka u drugu jurisdikciju ili ubrzanom primjenom tih gubitaka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aranžman koji ima učinak pretvaranja prihoda u kapital, darove ili druge kategorije prihoda koje se oporezuju nižom poreznom stopom ili su oslobođene od poreza. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aranžman koji uključuje kružne transakcije koje za posljedicu imaju fiktivno trgovanje financijskim sredstvima (round-tripping), i to uključivanjem posrednih subjekata bez druge primarne komercijalne funkcije ili transakcija koje se međusobno prebijaju ili poništavaju ili koje imaju slične značajke. |
| --- | --- |

3.

C   Posebna obilježja povezana s prekograničnim transakcijama

| 1. | Aranžman koji uključuje prekogranična plaćanja između dvaju ili više povezanih društava koja se mogu odbiti od poreza, pri čemu je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | primatelj nije rezident u porezne svrhe ni u jednoj poreznoj jurisdikciji; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

primatelj nije rezident u porezne svrhe ni u jednoj poreznoj jurisdikciji;

| (b) | iako je primatelj rezident u porezne svrhe u određenoj jurisdikciji, ta jurisdikcija:






  i. | ne propisuje obvezu plaćanja poreza na dobit ili propisuje plaćanje nulte ili gotovo nulte stope poreza na dobit; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

iako je primatelj rezident u porezne svrhe u određenoj jurisdikciji, ta jurisdikcija:

i.

ne propisuje obvezu plaćanja poreza na dobit ili propisuje plaćanje nulte ili gotovo nulte stope poreza na dobit; ili

| ii. | uvrštena je na popis jurisdikcija trećih zemalja koje su države članice zajedno ili u okviru OECD-a ocijenile kao nekooperativne; |
| --- | --- |

ii.

uvrštena je na popis jurisdikcija trećih zemalja koje su države članice zajedno ili u okviru OECD-a ocijenile kao nekooperativne;

| (c) | plaćanje je u cijelosti izuzeto od poreza u jurisdikciji u kojoj je primatelj rezident u porezne svrhe; |
| --- | --- |

(c)

plaćanje je u cijelosti izuzeto od poreza u jurisdikciji u kojoj je primatelj rezident u porezne svrhe;

| (d) | plaćanje podliježe povlaštenom poreznom režimu u jurisdikciji u kojoj je primatelj rezident u porezne svrhe. |
| --- | --- |

(d)

plaćanje podliježe povlaštenom poreznom režimu u jurisdikciji u kojoj je primatelj rezident u porezne svrhe.

| 2. | Odbici za istu amortizaciju imovine potražuju se u više od jedne jurisdikcije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oslobođenje od dvostrukog oporezivanja u pogledu iste stavke prihoda ili kapitala potražuje se u više od jedne jurisdikcije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Postoji aranžman koji obuhvaća prijenose imovine i u kojem postoji materijalna razlika u iznosu koji se smatra plativim u zamjenu za imovinu u uključenim jurisdikcijama. |
| --- | --- |

4.

D   Posebna obilježja u vezi s automatskom razmjenom informacija i stvarnim vlasništvom

| 1. | Aranžman kojim se može dovesti u pitanje obveza izvješćivanja u skladu s propisima kojima se provodi zakonodavstvo Unije ili bilo kojim jednakovrijednim sporazumima o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima, uključujući sporazume s trećim zemljama, ili kojim se iskorištava nepostojanje takvog zakonodavstva ili sporazumâ. Takvi aranžmani uključuju barem sljedeće:






  (a) | upotrebu računa, proizvoda ili ulaganja koje nije, ili se za njega tvrdi da nije, financijski račun, ali ima značajke koje su u bitnoj mjeri slične značajkama financijskog računa; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

upotrebu računa, proizvoda ili ulaganja koje nije, ili se za njega tvrdi da nije, financijski račun, ali ima značajke koje su u bitnoj mjeri slične značajkama financijskog računa;

| (b) | prijenos financijskih računa ili imovine ili upotrebu jurisdikcija koje ne obvezuje automatska razmjena informacija o financijskim računima s državom rezidentnosti relevantnog poreznog obveznika; |
| --- | --- |

(b)

prijenos financijskih računa ili imovine ili upotrebu jurisdikcija koje ne obvezuje automatska razmjena informacija o financijskim računima s državom rezidentnosti relevantnog poreznog obveznika;

| (c) | ponovnu klasifikaciju prihoda i kapitala u proizvode ili plaćanja koji ne podliježu automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima; |
| --- | --- |

(c)

ponovnu klasifikaciju prihoda i kapitala u proizvode ili plaćanja koji ne podliježu automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima;

| (d) | prijenos ili konverziju financijske institucije ili financijskog računa ili njihove imovine u financijsku instituciju ili financijski račun ili imovinu koji ne podliježu izvješćivanju u skladu s automatskom razmjenom informacija o financijskim računima; |
| --- | --- |

(d)

prijenos ili konverziju financijske institucije ili financijskog računa ili njihove imovine u financijsku instituciju ili financijski račun ili imovinu koji ne podliježu izvješćivanju u skladu s automatskom razmjenom informacija o financijskim računima;

| (e) | upotrebu pravnih subjekata, aranžmana ili struktura kojima se uklanja ili se za njih tvrdi da uklanjaju izvješćivanje jednog ili više imatelja računa ili osoba koje imaju kontrolu u skladu s automatskom razmjenom informacija o financijskim računima; |
| --- | --- |

(e)

upotrebu pravnih subjekata, aranžmana ili struktura kojima se uklanja ili se za njih tvrdi da uklanjaju izvješćivanje jednog ili više imatelja računa ili osoba koje imaju kontrolu u skladu s automatskom razmjenom informacija o financijskim računima;

| (f) | aranžmani kojima se dovode u pitanje postupci dubinske analize ili iskorištavaju slabosti postupaka dubinske analize kojima se financijske institucije služe radi ispunjavanja svojih obveza izvješćivanja informacija o financijskim računima, uključujući upotrebu jurisdikcija s neprimjerenim ili slabim sustavima provedbe zakonodavstva o sprečavanju pranja novca ili sa slabim zahtjevima u pogledu transparentnosti za pravne osobe ili pravne aranžmane. |
| --- | --- |

(f)

aranžmani kojima se dovode u pitanje postupci dubinske analize ili iskorištavaju slabosti postupaka dubinske analize kojima se financijske institucije služe radi ispunjavanja svojih obveza izvješćivanja informacija o financijskim računima, uključujući upotrebu jurisdikcija s neprimjerenim ili slabim sustavima provedbe zakonodavstva o sprečavanju pranja novca ili sa slabim zahtjevima u pogledu transparentnosti za pravne osobe ili pravne aranžmane.

| 2. | Aranžman koji uključuje netransparentan lanac pravnog ili stvarnog vlasništva uz upotrebu osoba, pravnih aranžmana ili struktura:






  (a) | koje ne obavljaju znatnu gospodarsku djelatnost s pomoću odgovarajućeg osoblja, opreme, imovine i zgrada; i |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

koje ne obavljaju znatnu gospodarsku djelatnost s pomoću odgovarajućeg osoblja, opreme, imovine i zgrada; i

| (b) | koje su osnovane ili pod kontrolom ili se njima upravlja ili imaju rezidentnost ili poslovni nastan u bilo kojoj jurisdikciji koja nije jurisdikcija rezidentnosti jednog ili više stvarnih vlasnika imovine koju drže takve osobe, pravni aranžmani ili strukture; i |
| --- | --- |

(b)

koje su osnovane ili pod kontrolom ili se njima upravlja ili imaju rezidentnost ili poslovni nastan u bilo kojoj jurisdikciji koja nije jurisdikcija rezidentnosti jednog ili više stvarnih vlasnika imovine koju drže takve osobe, pravni aranžmani ili strukture; i

| (c) | pri čemu se ne može identificirati stvarne vlasnike takvih osoba, pravnih aranžmana ili struktura, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(c)

pri čemu se ne može identificirati stvarne vlasnike takvih osoba, pravnih aranžmana ili struktura, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849.

E   Posebna obilježja povezana s transfernim cijenama

| 1. | Aranžman koji uključuje upotrebu jednostranih pravila sigurne luke. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aranžman koji uključuje prijenos nematerijalne imovine čiju je vrijednost teško utvrditi. Pojam nematerijalne imovine čiju je vrijednost teško utvrditi obuhvaća nematerijalnu imovinu ili prava u okviru nematerijalne imovine za koju, u trenutku njihova prijenosa između povezanih društava:






  (a) | ne postoje pouzdane usporedive vrijednosti; i |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ne postoje pouzdane usporedive vrijednosti; i

| (b) | u vrijeme pokretanja transakcije, predviđanja budućih novčanih tokova ili prihoda za koje se očekuje da će proizići iz prenesene nematerijalne imovine ili pretpostavke koje se primjenjuju pri utvrđivanju vrijednosti nematerijalne imovine vrlo su nepouzdani, zbog čega je teško predvidjeti razinu konačnog uspjeha nematerijalne imovine u trenutku prijenosa. |
| --- | --- |

(b)

u vrijeme pokretanja transakcije, predviđanja budućih novčanih tokova ili prihoda za koje se očekuje da će proizići iz prenesene nematerijalne imovine ili pretpostavke koje se primjenjuju pri utvrđivanju vrijednosti nematerijalne imovine vrlo su nepouzdani, zbog čega je teško predvidjeti razinu konačnog uspjeha nematerijalne imovine u trenutku prijenosa.

| 3. | Aranžman koji uključuje prekogranični prijenos funkcija i/ili rizika i/ili imovine unutar grupe ako predviđena godišnja dobit prije kamata i poreza (EBIT) tijekom trogodišnjeg razdoblja nakon prijenosa, prenositelja ili prenositeljâ, iznosi manje od 50 % predviđenoga godišnjeg EBIT-a tog prenositelja ili tih prenositeljâ u slučaju da prijenos nije izvršen. |
| --- | --- |

3.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 5.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 139/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/823

оd 4. lipnja 2018.

o prekidu djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Republike Turske

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 19. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

Mjere na snazi

| (1) | Nakon antisubvencijskog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/309 (2) uvela konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske („mjere na snazi”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon antisubvencijskog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/309 (2) uvela konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske („mjere na snazi”).

2

1.2.   Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju

| (2) | Udruženje egejskih izvoznika („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 13. ožujka 2017. zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(2)

Udruženje egejskih izvoznika („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 13. ožujka 2017. zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju kompenzacijskih mjera.

| (3) | Zahtjev je sadržavao dokaze da je izmjena u provedbi programa izravnih subvencija za proizvodnju uvedena 2016. rezultirala znatnim smanjenjem razine subvencija za proizvođače pastrve u Turskoj te stoga mjere za kompenzaciju subvencioniranja više nisu potrebne. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da je ta izmjena trajna. Stoga je smatrao da je mjere na snazi potrebno revidirati. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev je sadržavao dokaze da je izmjena u provedbi programa izravnih subvencija za proizvodnju uvedena 2016. rezultirala znatnim smanjenjem razine subvencija za proizvođače pastrve u Turskoj te stoga mjere za kompenzaciju subvencioniranja više nisu potrebne. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da je ta izmjena trajna. Stoga je smatrao da je mjere na snazi potrebno revidirati.

1.3.   Pokretanje djelomične privremene revizije

Pokretanje djelomične privremene revizije

| (4) | Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje djelomične privremene revizije Komisija je 20. srpnja 2017. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (3) najavila pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Nakon što je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje djelomične privremene revizije Komisija je 20. srpnja 2017. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (3) najavila pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

3

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije

Razdoblje ispitnog postupka revizije

| (5) | Razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo je od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. Kako bi ocijenila je li od početnog ispitnog postupka subvencioniranje proizvođača pastrve smanjeno i je li ta promjena trajna, Komisija je analizirala i podatke o kretanju ukupnih iznosa subvencija koje je Turska dodijelila proizvođačima pastrve od razdoblja početnog ispitnog postupka (od 1. siječnja do 31. prosinca 2013.). |
| --- | --- |

(5)

Razdoblje ispitnog postupka revizije trajalo je od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. Kako bi ocijenila je li od početnog ispitnog postupka subvencioniranje proizvođača pastrve smanjeno i je li ta promjena trajna, Komisija je analizirala i podatke o kretanju ukupnih iznosa subvencija koje je Turska dodijelila proizvođačima pastrve od razdoblja početnog ispitnog postupka (od 1. siječnja do 31. prosinca 2013.).

1.5.   Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

| (6) | Komisija je o pokretanju djelomične privremene revizije obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u Turskoj koji su joj poznati, proizvođače iz Unije, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi, udruženja koja zastupaju proizvođače iz Unije i turske vlasti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o pokretanju djelomične privremene revizije obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u Turskoj koji su joj poznati, proizvođače iz Unije, korisnike i trgovce za koje se zna da se postupak na njih odnosi, udruženja koja zastupaju proizvođače iz Unije i turske vlasti.

| (7) | Zainteresiranim stranama pružena je prilika da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresiranim stranama pružena je prilika da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (8) | Dvije zainteresirane stranke dostavile su podneske braneći potrebu da se mjere koje su na snazi zadrže. Jedna od stranaka, Dansko udruženje za akvakulturu (koje je u početnom ispitnom postupku zastupalo podnositelja pritužbe), smatrala je da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 19. Osnovne uredbe. Tvrdila je da su informacije u zahtjevu nepotpune i da pružaju netočnu sliku subvencioniranja proizvođača pastrve u Turskoj te da se izmjene koje je uvela Turska ne mogu smatrati „trajnima”. Druga stranka, Španjolsko udruženje za akvakulturu, također je tvrdila da je kompenzacijske mjere potrebno zadržati i da su cijene pastrva uvezenih iz Turske niže od cijena proizvođača pastrve u Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Dvije zainteresirane stranke dostavile su podneske braneći potrebu da se mjere koje su na snazi zadrže. Jedna od stranaka, Dansko udruženje za akvakulturu (koje je u početnom ispitnom postupku zastupalo podnositelja pritužbe), smatrala je da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 19. Osnovne uredbe. Tvrdila je da su informacije u zahtjevu nepotpune i da pružaju netočnu sliku subvencioniranja proizvođača pastrve u Turskoj te da se izmjene koje je uvela Turska ne mogu smatrati „trajnima”. Druga stranka, Španjolsko udruženje za akvakulturu, također je tvrdila da je kompenzacijske mjere potrebno zadržati i da su cijene pastrva uvezenih iz Turske niže od cijena proizvođača pastrve u Uniji.

1.6.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Turske

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Turske

| (9) | S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla odabrati uzorak proizvođača izvoznika u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla odabrati uzorak proizvođača izvoznika u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.

| (10) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Turske koji su joj poznati zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, od Misije Republike Turske pri Europskoj Uniji zatražila je da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da kontaktira s njima. Informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka poslane su na adrese više od 70 trgovačkih društava u Turskoj. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Turske koji su joj poznati zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, od Misije Republike Turske pri Europskoj Uniji zatražila je da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da kontaktira s njima. Informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka poslane su na adrese više od 70 trgovačkih društava u Turskoj.

| (11) | Zatražene informacije dostavilo je 27 proizvođača izvoznika i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak od pet proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika, od kojih su tri bili proizvođači izvoznici s najvećim obujmom izvoza u Uniju, a dva manji proizvođači izvoznici/grupe proizvođača izvoznika. Komisija je predloženi uzorak ocijenila reprezentativnim. |
| --- | --- |

(11)

Zatražene informacije dostavilo je 27 proizvođača izvoznika i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak od pet proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika, od kojih su tri bili proizvođači izvoznici s najvećim obujmom izvoza u Uniju, a dva manji proizvođači izvoznici/grupe proizvođača izvoznika. Komisija je predloženi uzorak ocijenila reprezentativnim.

| (12) | Komisija je zainteresirane stranke pozvala da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Dvije grupe proizvođača izvoznika, grupa KLC i grupa Sagun, zatražile su da ih se uključi u uzorak. Kako bi na odgovarajući način ispitala učinke izmjene programa na sektor, Komisija je grupu KLC zbog veličine njezina izvoza odlučila pridodati uzorku. Međutim, budući da je vrijeme za ispitni postupak bilo ograničeno, Komisija je odlučila odbiti zahtjev za uključenje grupe Sagun (4) u uzorak. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zainteresirane stranke pozvala da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Dvije grupe proizvođača izvoznika, grupa KLC i grupa Sagun, zatražile su da ih se uključi u uzorak. Kako bi na odgovarajući način ispitala učinke izmjene programa na sektor, Komisija je grupu KLC zbog veličine njezina izvoza odlučila pridodati uzorku. Međutim, budući da je vrijeme za ispitni postupak bilo ograničeno, Komisija je odlučila odbiti zahtjev za uključenje grupe Sagun (4) u uzorak.

4

| (13) | Tako su konačni uzorak činili sljedeći proizvođači izvoznici/grupe proizvođača izvoznika i njihova povezana trgovačka društva:






  — | grupa ADA SU, |
| --- | --- | --- |

(13)

Tako su konačni uzorak činili sljedeći proizvođači izvoznici/grupe proizvođača izvoznika i njihova povezana trgovačka društva:

—

grupa ADA SU,

| — | grupa ALIMA, |
| --- | --- |

—

grupa ALIMA,

| — | grupa GMS, |
| --- | --- |

—

grupa GMS,

| — | grupa KLC, |
| --- | --- |

—

grupa KLC,

| — | Mittos Su Ürünleri, |
| --- | --- |

—

Mittos Su Ürünleri,

| — | grupa Özpekler. |
| --- | --- |

—

grupa Özpekler.

| (14) | U ukupnom obujmu uvoza proizvoda iz postupka revizije izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, trgovačka društva iz konačnog uzorka činila su približno 71 %. Komisija je smatrala da je taj uzorak reprezentativan i da će joj omogućiti da pravilno analizira učinke koje su izmjene koje je uvela Turska imale na sva trgovačka društva u tom sektoru. |
| --- | --- |

(14)

U ukupnom obujmu uvoza proizvoda iz postupka revizije izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, trgovačka društva iz konačnog uzorka činila su približno 71 %. Komisija je smatrala da je taj uzorak reprezentativan i da će joj omogućiti da pravilno analizira učinke koje su izmjene koje je uvela Turska imale na sva trgovačka društva u tom sektoru.

1.7.   Upitnici i posjeti radi provjere

Upitnici i posjeti radi provjere

| (15) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima kako bi ocijenila učinak izmjene u provedbi programa izravnih subvencija koju je uvela Turska. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima kako bi ocijenila učinak izmjene u provedbi programa izravnih subvencija koju je uvela Turska.

| (16) | Komisija je poslala upitnike na adrese šest proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u uzorku te Turskoj. Sve su te stranke dostavile potpuno ispunjene upitnike. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je poslala upitnike na adrese šest proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u uzorku te Turskoj. Sve su te stranke dostavile potpuno ispunjene upitnike.

| (17) | Komisija je obavila provjere u poslovnim prostorima jedne od grupa proizvođača izvoznika u uzorku, konkretno u poslovnim prostorima grupe Alima. Komisija je obavila i posjet radi provjere u poslovnim prostorima turskih vlasti. S obzirom na zaključke iz poglavlja 4.3.4. Komisija je odlučila ne posjetiti preostala trgovačka društva u uzorku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je obavila provjere u poslovnim prostorima jedne od grupa proizvođača izvoznika u uzorku, konkretno u poslovnim prostorima grupe Alima. Komisija je obavila i posjet radi provjere u poslovnim prostorima turskih vlasti. S obzirom na zaključke iz poglavlja 4.3.4. Komisija je odlučila ne posjetiti preostala trgovačka društva u uzorku.

1.8.   Objava podataka

Objava podataka

| (18) | Komisija je 21. veljače 2018. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja iz ispitnog postupka i pozvala ih da dostave pisane primjedbe i/ili zatraže saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima do 18. ožujka 2018. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je 21. veljače 2018. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja iz ispitnog postupka i pozvala ih da dostave pisane primjedbe i/ili zatraže saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanja u trgovinskim postupcima do 18. ožujka 2018.

| (19) | Turska, podnositelj zahtjeva, četiri proizvođača izvoznika u uzorku i Dansko udruženje za akvakulturu dostavili su primjedbe nakon objave. Saslušanje između Komisije, Turske i podnositelja zahtjeva pred Komisijom održano je 23. ožujka 2018. Saslušanje između Komisije i Danskog udruženja za akvakulturu održano je 16. travnja 2018. |
| --- | --- |

(19)

Turska, podnositelj zahtjeva, četiri proizvođača izvoznika u uzorku i Dansko udruženje za akvakulturu dostavili su primjedbe nakon objave. Saslušanje između Komisije, Turske i podnositelja zahtjeva pred Komisijom održano je 23. ožujka 2018. Saslušanje između Komisije i Danskog udruženja za akvakulturu održano je 16. travnja 2018.

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (20) | Proizvod iz postupka revizije jest kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss):






  — | živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili |
| --- | --- | --- |

(20)

Proizvod iz postupka revizije jest kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili

| — | svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena: |
| --- | --- |

—

svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena:

| — | u obliku cijele ribe (s glavom), bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili |
| --- | --- |

—

u obliku cijele ribe (s glavom), bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili

| — | bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili |
| --- | --- |

—

bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili

| — | u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje, |
| --- | --- |

—

u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje,

podrijetlom iz Turske i trenutačno razvrstana u oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 i ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 i 0305430011) („proizvod iz postupka revizije”).

| (21) | Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da su proizvodi proizvedeni u Uniji i proizvodi proizvedeni u Turskoj istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da su proizvodi proizvedeni u Uniji i proizvodi proizvedeni u Turskoj istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIJE PROTIV KOJIH SU U POČETNOM ISPITNOM POSTUPKU UVEDENE KOMPENZACIJSKE MJERE

SUBVENCIJE PROTIV KOJIH SU U POČETNOM ISPITNOM POSTUPKU UVEDENE KOMPENZACIJSKE MJERE

| (22) | Komisija je u početnom ispitnom postupku ispitala niz mjera od kojih su turski proizvođači izvoznici pastrve ostvarili ili mogli ostvariti korist tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (2013.) (vidjeti uvodnu izjavu 37. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1195/2014 (5) o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe). |
| --- | --- |

(22)

Komisija je u početnom ispitnom postupku ispitala niz mjera od kojih su turski proizvođači izvoznici pastrve ostvarili ili mogli ostvariti korist tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (2013.) (vidjeti uvodnu izjavu 37. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1195/2014 (5) o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe).

5

| (23) | Glavne subvencije od kojih su turski proizvođači pastrve ostvarili korist tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka bile su izravne subvencije dodijeljene svim proizvođačima pastrve po kilogramu, u rasponu od 7 % do 9,6 %. Uz to, dva trgovačka društva odabrana u uzorak u početnom ispitnom postupku ostvarila su korist od subvencioniranih zajmova. Komisija je utvrdila da je iznos subvencioniranja u obliku subvencioniranih zajmova za jedno od tih trgovačkih društava (Kilic) bio 0,1 %, a za drugo (Özpekler) 0,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Glavne subvencije od kojih su turski proizvođači pastrve ostvarili korist tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka bile su izravne subvencije dodijeljene svim proizvođačima pastrve po kilogramu, u rasponu od 7 % do 9,6 %. Uz to, dva trgovačka društva odabrana u uzorak u početnom ispitnom postupku ostvarila su korist od subvencioniranih zajmova. Komisija je utvrdila da je iznos subvencioniranja u obliku subvencioniranih zajmova za jedno od tih trgovačkih društava (Kilic) bio 0,1 %, a za drugo (Özpekler) 0,3 %.

| (24) | Komisija je utvrdila da je ostvarena korist od svih ostalih subvencijskih mjera ispitanih u razdoblju početnog ispitnog postupka bila zanemariva ili je nije bilo. Stoga su se mjerama uvedenima za proizvođače pastrve uglavnom kompenzirale izravne subvencije. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je utvrdila da je ostvarena korist od svih ostalih subvencijskih mjera ispitanih u razdoblju početnog ispitnog postupka bila zanemariva ili je nije bilo. Stoga su se mjerama uvedenima za proizvođače pastrve uglavnom kompenzirale izravne subvencije.

| (25) | U razdoblju početnog ispitnog postupka (2013.) izravne subvencije proizvođačima pastrve dodjeljivale su se na temelju Odluke br. 2013/4463 od 7. ožujka 2013. o poljoprivrednim subvencijama za 2013. („odluka iz 2013.”). Ta se odluka odnosila na pastrvu proizvedenu 2013. |
| --- | --- |

(25)

U razdoblju početnog ispitnog postupka (2013.) izravne subvencije proizvođačima pastrve dodjeljivale su se na temelju Odluke br. 2013/4463 od 7. ožujka 2013. o poljoprivrednim subvencijama za 2013. („odluka iz 2013.”). Ta se odluka odnosila na pastrvu proizvedenu 2013.

| (26) | Na temelju odluke iz 2013. subvencije su dodijeljene svim proizvođačima pastrve koji su posjedovali važeću dozvolu za proizvodnju koja se odnosila na jedinicu za uzgoj ribe. Dozvola za proizvodnju mogla se odnositi na proizvodnju u moru, u umjetnom jezeru ili na proizvodnju u unutrašnjosti. Proizvođač pastrve mogao je imati nekoliko dozvola za proizvodnju (odnosno nekoliko jedinica za uzgoj ribe) unutar istog umjetnog jezera ili na istom području u moru. Na temelju odluke iz 2013. proizvodnja na temelju svake od tih dozvola bila je prihvatljiva za subvencije u sljedećim granicama: za svaku svoju dozvolu za proizvodnju proizvođači pastrve dobivali su 0,65 turskih lira („TL”) po kilogramu pastrve za proizvodnju do 250 tona godišnje, za proizvodnju od 251 tone do 500 tona proizvođači pastrve dobivali su polovinu tog iznosa (0,325 TL/kg), a za proizvodnju veću od 500 tona nisu se dobivale nikakve subvencije. |
| --- | --- |

(26)

Na temelju odluke iz 2013. subvencije su dodijeljene svim proizvođačima pastrve koji su posjedovali važeću dozvolu za proizvodnju koja se odnosila na jedinicu za uzgoj ribe. Dozvola za proizvodnju mogla se odnositi na proizvodnju u moru, u umjetnom jezeru ili na proizvodnju u unutrašnjosti. Proizvođač pastrve mogao je imati nekoliko dozvola za proizvodnju (odnosno nekoliko jedinica za uzgoj ribe) unutar istog umjetnog jezera ili na istom području u moru. Na temelju odluke iz 2013. proizvodnja na temelju svake od tih dozvola bila je prihvatljiva za subvencije u sljedećim granicama: za svaku svoju dozvolu za proizvodnju proizvođači pastrve dobivali su 0,65 turskih lira („TL”) po kilogramu pastrve za proizvodnju do 250 tona godišnje, za proizvodnju od 251 tone do 500 tona proizvođači pastrve dobivali su polovinu tog iznosa (0,325 TL/kg), a za proizvodnju veću od 500 tona nisu se dobivale nikakve subvencije.

4.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

4.1.   Opće informacije

Opće informacije

| (27) | Subvencije za proizvodnju pastrve uređuju se odlukom koju turska vlada donosi jednom godišnje. Odlukom se utvrđuju osnovni uvjeti i iznosi subvencija za akvakulturnu proizvodnju u Turskoj. Zatim se postupci i načela u pogledu provedbe te odluke dalje određuju priopćenjima koja svake godine izdaje Ministarstvo prehrane, poljoprivrede i stočarstva. |
| --- | --- |

(27)

Subvencije za proizvodnju pastrve uređuju se odlukom koju turska vlada donosi jednom godišnje. Odlukom se utvrđuju osnovni uvjeti i iznosi subvencija za akvakulturnu proizvodnju u Turskoj. Zatim se postupci i načela u pogledu provedbe te odluke dalje određuju priopćenjima koja svake godine izdaje Ministarstvo prehrane, poljoprivrede i stočarstva.

| (28) | Budući da su razdobljem ispitnog postupka revizije obuhvaćene druga polovina 2016. i prva polovina 2017., Komisija je najprije pregledala iznose subvencija koje su proizvođačima pastrve dodijeljene ili su trebale biti dodijeljene za 2016. i 2017. te uvjete za njihovu dodjelu (vidjeti poglavlje 4.2.). |
| --- | --- |

(28)

Budući da su razdobljem ispitnog postupka revizije obuhvaćene druga polovina 2016. i prva polovina 2017., Komisija je najprije pregledala iznose subvencija koje su proizvođačima pastrve dodijeljene ili su trebale biti dodijeljene za 2016. i 2017. te uvjete za njihovu dodjelu (vidjeti poglavlje 4.2.).

| (29) | Zatim je Komisija analizirala ukupno kretanje iznosa subvencija koje je Turska dodijelila od početnog ispitnog postupka do danas (vidjeti poglavlje 4.3.). Komisija je nakon toga procijenila je li došlo do znatne promjene u razini subvencioniranja i može li se ta promjena smatrati trajnom (vidjeti poglavlje 4.4.). |
| --- | --- |

(29)

Zatim je Komisija analizirala ukupno kretanje iznosa subvencija koje je Turska dodijelila od početnog ispitnog postupka do danas (vidjeti poglavlje 4.3.). Komisija je nakon toga procijenila je li došlo do znatne promjene u razini subvencioniranja i može li se ta promjena smatrati trajnom (vidjeti poglavlje 4.4.).

4.2.   Subvencije dodijeljene za proizvodnju pastrve 2016. i 2017.

Subvencije dodijeljene za proizvodnju pastrve 2016. i 2017.

4.2.1.   Subvencije za proizvodnju pastrve 2016.

Subvencije za proizvodnju pastrve 2016.

| (30) | Subvencije proizvođačima pastrve za 2016. dodijeljene su na temelju Odluke br. 2016/8791 (6) o poljoprivrednim potporama koje će se odobriti 2016. („odluka iz 2016.”). Nadalje, u Priopćenju br. 2016/33 (7) o potporama u akvakulturi detaljno se navode uvjeti koje treba ispuniti za dodjelu subvencija. |
| --- | --- |

(30)

Subvencije proizvođačima pastrve za 2016. dodijeljene su na temelju Odluke br. 2016/8791 (6) o poljoprivrednim potporama koje će se odobriti 2016. („odluka iz 2016.”). Nadalje, u Priopćenju br. 2016/33 (7) o potporama u akvakulturi detaljno se navode uvjeti koje treba ispuniti za dodjelu subvencija.

6

7

| (31) | Iako je iznos subvencioniranja u TL/kg ostao na razinama iz 2013., iz subvencioniranja su novim člankom 4.16. isključena ribogojilišta s dozvolama koja su „smještena u istom potencijalnom području koje je odredilo Ministarstvo, u istom umjetnom jezeru ili u područnom umjetnom jezeru u istoj zoni”. |
| --- | --- |

(31)

Iako je iznos subvencioniranja u TL/kg ostao na razinama iz 2013., iz subvencioniranja su novim člankom 4.16. isključena ribogojilišta s dozvolama koja su „smještena u istom potencijalnom području koje je odredilo Ministarstvo, u istom umjetnom jezeru ili u područnom umjetnom jezeru u istoj zoni”.

| (32) | U skladu s tim člankom, a suprotno stanju iz razdoblja početnog ispitnog postupka, ako je proizvođač pastrve imao više dozvola za proizvodnju (ili „jedinica za uzgoj ribe”) u istoj potencijalnoj zoni u moru, kako ju je definiralo Ministarstvo, u istom umjetnom jezeru ili u istim umjetnim jezerima u istim područjima, a koje pripadaju istoj osobi ili istom poduzeću/trgovačkom društvu, te su se dozvole ili jedinice za uzgoj ribe smatrale jednom dozvolom ili jedinicom koja pripada tom trgovačkom društvu, a izravne subvencije morale su se isplaćivati u skladu s tim tumačenjem. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se zbog tog članka obujam proizvodnje koja ispunjava uvjete za subvencije smanjio i da su proizvođači pastrve zbog toga primili manje subvencija. Međutim, Komisija je primijetila da uz taj uvjet postoje dva ograničenja. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s tim člankom, a suprotno stanju iz razdoblja početnog ispitnog postupka, ako je proizvođač pastrve imao više dozvola za proizvodnju (ili „jedinica za uzgoj ribe”) u istoj potencijalnoj zoni u moru, kako ju je definiralo Ministarstvo, u istom umjetnom jezeru ili u istim umjetnim jezerima u istim područjima, a koje pripadaju istoj osobi ili istom poduzeću/trgovačkom društvu, te su se dozvole ili jedinice za uzgoj ribe smatrale jednom dozvolom ili jedinicom koja pripada tom trgovačkom društvu, a izravne subvencije morale su se isplaćivati u skladu s tim tumačenjem. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da se zbog tog članka obujam proizvodnje koja ispunjava uvjete za subvencije smanjio i da su proizvođači pastrve zbog toga primili manje subvencija. Međutim, Komisija je primijetila da uz taj uvjet postoje dva ograničenja.

| (33) | Prvo, u ispitnom postupku pokazalo se da se, prema informacijama koje je dostavila Turska, ograničenje predviđeno člankom 4.16. odluke iz 2016. odnosilo samo na proizvodnju pastrve u umjetnim jezerima ili moru, ali ne i na proizvodnju u unutrašnjosti, koja, prema informacijama koje je dostavila Turska, čini oko 20 % ukupne proizvodnje pastrve (8). Turska je nakon objave potvrdila i da se 65 % ukupnih proizvodnih pogona (ribogojilišta) nalazi u unutrašnjosti, a samo njih 35 % nalazi se na umjetnim jezerima ili moru. |
| --- | --- |

(33)

Prvo, u ispitnom postupku pokazalo se da se, prema informacijama koje je dostavila Turska, ograničenje predviđeno člankom 4.16. odluke iz 2016. odnosilo samo na proizvodnju pastrve u umjetnim jezerima ili moru, ali ne i na proizvodnju u unutrašnjosti, koja, prema informacijama koje je dostavila Turska, čini oko 20 % ukupne proizvodnje pastrve (8). Turska je nakon objave potvrdila i da se 65 % ukupnih proizvodnih pogona (ribogojilišta) nalazi u unutrašnjosti, a samo njih 35 % nalazi se na umjetnim jezerima ili moru.

8

| (34) | Ograničenje predviđeno člankom 4.16. odluke iz 2016. stoga nije utjecalo na 20 % proizvodnje pastrve ni na 65 % proizvodnih pogona ili ribogojilišta. To je, na primjer, vrijedilo za jedno trgovačko društvo u uzorku, Mittos, koje je imalo vlastito ribogojilište u unutrašnjosti. Uz to, ribogojilišta druge grupe trgovačkih društava u uzorku, grupe Özpekler, nalazila su se na različitim umjetnim jezerima. Stoga su, prema informacijama koje su dostavila ta trgovačka društva/te grupe trgovačkih društava (i koje su provjerene na razini vlade), oba ispunila uvjete za dodjelu subvencija za nepromijenjen broj dozvola za proizvodnju (šest u jednom slučaju i tri u drugom) za 2015. (prije zakonodavne izmjene) i 2016. (kad je novo zakonodavstvo već stupilo na snagu). Stoga zakonodavna izmjena nije imala znatan učinak na ta društva. |
| --- | --- |

(34)

Ograničenje predviđeno člankom 4.16. odluke iz 2016. stoga nije utjecalo na 20 % proizvodnje pastrve ni na 65 % proizvodnih pogona ili ribogojilišta. To je, na primjer, vrijedilo za jedno trgovačko društvo u uzorku, Mittos, koje je imalo vlastito ribogojilište u unutrašnjosti. Uz to, ribogojilišta druge grupe trgovačkih društava u uzorku, grupe Özpekler, nalazila su se na različitim umjetnim jezerima. Stoga su, prema informacijama koje su dostavila ta trgovačka društva/te grupe trgovačkih društava (i koje su provjerene na razini vlade), oba ispunila uvjete za dodjelu subvencija za nepromijenjen broj dozvola za proizvodnju (šest u jednom slučaju i tri u drugom) za 2015. (prije zakonodavne izmjene) i 2016. (kad je novo zakonodavstvo već stupilo na snagu). Stoga zakonodavna izmjena nije imala znatan učinak na ta društva.

| (35) | Drugo, ograničenje se primjenjivalo po pravnom subjektu, što znači da se u slučaju grupe sastavljene od povezanih trgovačkih društava svako od tih društava moglo prijaviti za dodjelu subvencija, do granica utvrđenih odlukom. To znači da je, ako su grupu trgovačkih društava činili različiti pravni subjekti s proizvodnim ribogojilištima (dozvolama) u istoj zoni, svako trgovačko društvo te grupe moglo ostvariti korist od subvencija, čak i ako su se njegova ribogojilišta nalazila u istoj zoni kao i ona ostalih povezanih društava. Turska je potvrdila da je tako bilo u slučaju jedne grupe u uzorku, odnosno grupe Alima. Oba povezana trgovačka društva u toj grupi ispunila su uvjete za prijavu za subvencije, iako su im se ribogojilišta nalazila u istoj zoni. |
| --- | --- |

(35)

Drugo, ograničenje se primjenjivalo po pravnom subjektu, što znači da se u slučaju grupe sastavljene od povezanih trgovačkih društava svako od tih društava moglo prijaviti za dodjelu subvencija, do granica utvrđenih odlukom. To znači da je, ako su grupu trgovačkih društava činili različiti pravni subjekti s proizvodnim ribogojilištima (dozvolama) u istoj zoni, svako trgovačko društvo te grupe moglo ostvariti korist od subvencija, čak i ako su se njegova ribogojilišta nalazila u istoj zoni kao i ona ostalih povezanih društava. Turska je potvrdila da je tako bilo u slučaju jedne grupe u uzorku, odnosno grupe Alima. Oba povezana trgovačka društva u toj grupi ispunila su uvjete za prijavu za subvencije, iako su im se ribogojilišta nalazila u istoj zoni.

| (36) | Zbog svega navedenog uvedeno ograničenje nije rezultiralo znatnim smanjenjem broja primatelja. Prema informacijama koje je dostavila Turska, broj dozvola za uzgoj koje ispunjavaju uvjete za izravne subvencije smanjio se s 947 dozvola za uzgoj 2015. na 837 dozvola za uzgoj 2016. te 817 dozvola za uzgoj 2017. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 34., pojedinačno promatrano, dok je u slučaju nekih trgovačkih društava broj dozvola za proizvodnju koji ispunjavaju uvjete za subvencije 2016. bio manji nego 2015., u slučaju drugih, npr. grupe Özpekler ili trgovačkog društva Mittos, broj dozvola za proizvodnju koje ispunjavaju uvjete za subvencije ostao je isti prije i poslije izmjene. |
| --- | --- |

(36)

Zbog svega navedenog uvedeno ograničenje nije rezultiralo znatnim smanjenjem broja primatelja. Prema informacijama koje je dostavila Turska, broj dozvola za uzgoj koje ispunjavaju uvjete za izravne subvencije smanjio se s 947 dozvola za uzgoj 2015. na 837 dozvola za uzgoj 2016. te 817 dozvola za uzgoj 2017. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 34., pojedinačno promatrano, dok je u slučaju nekih trgovačkih društava broj dozvola za proizvodnju koji ispunjavaju uvjete za subvencije 2016. bio manji nego 2015., u slučaju drugih, npr. grupe Özpekler ili trgovačkog društva Mittos, broj dozvola za proizvodnju koje ispunjavaju uvjete za subvencije ostao je isti prije i poslije izmjene.

| (37) | Uz zakonodavnu izmjenu uvedenu člankom 4.16. odluke iz 2016., Turska je istom odlukom uvela i novu izravnu subvenciju za zatvorene sustave proizvodnje od 1. siječnja 2016. (9). U članku 4.16. odluke navedeno je da je cilj bio „maksimalno iskoristiti raspoložive vodne resurse u zemlji kako bi se osigurao uzgoj proizvoda akvakulture i različitih vrsta organizama na lokacijama s ograničenom količinom vode”. |
| --- | --- |

(37)

Uz zakonodavnu izmjenu uvedenu člankom 4.16. odluke iz 2016., Turska je istom odlukom uvela i novu izravnu subvenciju za zatvorene sustave proizvodnje od 1. siječnja 2016. (9). U članku 4.16. odluke navedeno je da je cilj bio „maksimalno iskoristiti raspoložive vodne resurse u zemlji kako bi se osigurao uzgoj proizvoda akvakulture i različitih vrsta organizama na lokacijama s ograničenom količinom vode”.

9

| (38) | Subvencija za zatvorene sustave proizvodnje mogla se dodijeliti i proizvođačima ostalih ribljih vrsta navedenih u odluci, primjerice komarče i lubina. Iznos subvencije određen je na 0,5 TL po kilogramu ribe proizvedene u tom sustavu, neovisno o vrsti proizvedene ribe. |
| --- | --- |

(38)

Subvencija za zatvorene sustave proizvodnje mogla se dodijeliti i proizvođačima ostalih ribljih vrsta navedenih u odluci, primjerice komarče i lubina. Iznos subvencije određen je na 0,5 TL po kilogramu ribe proizvedene u tom sustavu, neovisno o vrsti proizvedene ribe.

4.2.2.   Subvencije koje će se odobriti za proizvodnju pastrve za 2017.

Subvencije koje će se odobriti za proizvodnju pastrve za 2017.

| (39) | U skladu s praksom da se nova odluka i novo priopćenje kojima se uređuju subvencije za proizvođače pastrve donose svake godine, odluka iz 2016. zamijenjena je 2017. Odlukom br. 2017/10465 (10) o poljoprivrednim potporama koje će se odobriti za 2017. („odluka iz 2017.”). Nadalje, u Priopćenju br. 2017/38 (11) o potporama u akvakulturi detaljno se navode uvjeti koje treba ispuniti za dodjelu subvencija. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s praksom da se nova odluka i novo priopćenje kojima se uređuju subvencije za proizvođače pastrve donose svake godine, odluka iz 2016. zamijenjena je 2017. Odlukom br. 2017/10465 (10) o poljoprivrednim potporama koje će se odobriti za 2017. („odluka iz 2017.”). Nadalje, u Priopćenju br. 2017/38 (11) o potporama u akvakulturi detaljno se navode uvjeti koje treba ispuniti za dodjelu subvencija.

10

11

| (40) | U odluci iz 2017. zadržane su odredbe iz članka 4.16. o broju dozvola koje ispunjavaju uvjete za subvencije. Odlukom je istodobno uvedeno povećanje iznosa izravnih subvencija za proizvodnju pastrve. Novi iznosi subvencija bili su sljedeći:






  — | za proizvodnju do 250 tona određena je subvencija od 0,75 TL/kg (u odnosu na 0,65 TL/kg 2016.), |
| --- | --- | --- |

(40)

U odluci iz 2017. zadržane su odredbe iz članka 4.16. o broju dozvola koje ispunjavaju uvjete za subvencije. Odlukom je istodobno uvedeno povećanje iznosa izravnih subvencija za proizvodnju pastrve. Novi iznosi subvencija bili su sljedeći:

—

za proizvodnju do 250 tona određena je subvencija od 0,75 TL/kg (u odnosu na 0,65 TL/kg 2016.),

| — | za proizvodnju između 250 i 500 tona određena je subvencija od 0,375 TL/kg (u odnosu na 0,325 TL/kg 2016.), |
| --- | --- |

—

za proizvodnju između 250 i 500 tona određena je subvencija od 0,375 TL/kg (u odnosu na 0,325 TL/kg 2016.),

| — | za proizvodnju iznad 500 tona nema subvencija. |
| --- | --- |

—

za proizvodnju iznad 500 tona nema subvencija.

| (41) | Odlukom iz 2017. uvedene su i nove subvencije. Prema informacijama koje je dostavila Turska, tim novim subvencijama djelomično su zamijenjene i nadopunjene izravne subvencije protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, a cilj je bio poticanje potrošnje ribe u Turskoj, poštovanje standardâ očuvanja okoliša, suzbijanje bolesti i bolja kvaliteta hrane, poticanje diversifikacije i sljedivosti. Nove subvencije bile su sljedeće:






  — | subvencije za pastrvu mase veće od 1 kg, |
| --- | --- | --- |

(41)

Odlukom iz 2017. uvedene su i nove subvencije. Prema informacijama koje je dostavila Turska, tim novim subvencijama djelomično su zamijenjene i nadopunjene izravne subvencije protiv kojih su u početnom ispitnom postupku uvedene kompenzacijske mjere, a cilj je bio poticanje potrošnje ribe u Turskoj, poštovanje standardâ očuvanja okoliša, suzbijanje bolesti i bolja kvaliteta hrane, poticanje diversifikacije i sljedivosti. Nove subvencije bile su sljedeće:

—

subvencije za pastrvu mase veće od 1 kg,

| — | subvencije za označivanje ribe, |
| --- | --- |

—

subvencije za označivanje ribe,

| — | subvencije za dobru uzgojnu praksu. |
| --- | --- |

—

subvencije za dobru uzgojnu praksu.

| (42) | Subvencije za proizvodnju pastrve čija masa premašuje 1 kg bile su namijenjene promicanju diversifikacije proizvoda. Iznos subvencije određen je na 0,25 TL/kg za proizvodnju do 250 tona te na polovinu tog iznosa (0,125 TL/kg) za proizvodnju od 250 do 500 tona. Ograničenje u pogledu ispunjenja uvjeta predviđeno u članku 4.16. i objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. primjenjuje se i za tu vrstu subvencije. |
| --- | --- |

(42)

Subvencije za proizvodnju pastrve čija masa premašuje 1 kg bile su namijenjene promicanju diversifikacije proizvoda. Iznos subvencije određen je na 0,25 TL/kg za proizvodnju do 250 tona te na polovinu tog iznosa (0,125 TL/kg) za proizvodnju od 250 do 500 tona. Ograničenje u pogledu ispunjenja uvjeta predviđeno u članku 4.16. i objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. primjenjuje se i za tu vrstu subvencije.

| (43) | Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da se subvencija za pastrvu mase veće od 1 kg na predmetni proizvod odnosi samo ako je njezina masa između 1 i 1,2 kg. Tvrdili su da pastrva mase veće od 1,2 kg više nije obuhvaćena definicijom predmetnog proizvoda. Nadalje, Turska je navela da će Ministarstvo poljoprivrede u sljedećem Priopćenju o utvrđivanju uvjeta za programe subvencija za proizvodnju 2018. tu subvenciju ograničiti na pastrvu mase veće od 1,25 kg. Stoga se subvencija za pastrvu iznad 1 kg ne bi trebala uzeti u obzir pri ocjeni kretanja iznosa subvencija za proizvođače pastrve za 2017. i 2018. |
| --- | --- |

(43)

Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da se subvencija za pastrvu mase veće od 1 kg na predmetni proizvod odnosi samo ako je njezina masa između 1 i 1,2 kg. Tvrdili su da pastrva mase veće od 1,2 kg više nije obuhvaćena definicijom predmetnog proizvoda. Nadalje, Turska je navela da će Ministarstvo poljoprivrede u sljedećem Priopćenju o utvrđivanju uvjeta za programe subvencija za proizvodnju 2018. tu subvenciju ograničiti na pastrvu mase veće od 1,25 kg. Stoga se subvencija za pastrvu iznad 1 kg ne bi trebala uzeti u obzir pri ocjeni kretanja iznosa subvencija za proizvođače pastrve za 2017. i 2018.

| (44) | Komisija se složila da pastrva koja se prodaje u obliku cijele ribe i čija je masa 1,2 kg ili više nije predmetni proizvod. Stoga se protiv subvencija dodijeljenih za proizvodnju takve ribe, koja bi se isporučivala isključivo na neko drugo tržište, u okviru postojećih mjera ne mogu uvesti kompenzacijske pristojbe. |
| --- | --- |

(44)

Komisija se složila da pastrva koja se prodaje u obliku cijele ribe i čija je masa 1,2 kg ili više nije predmetni proizvod. Stoga se protiv subvencija dodijeljenih za proizvodnju takve ribe, koja bi se isporučivala isključivo na neko drugo tržište, u okviru postojećih mjera ne mogu uvesti kompenzacijske pristojbe.

| (45) | Međutim, pri proizvodnji pastrve mase između 1 kg i 1,2 kg 2017. su ostvarene koristi od programa i ta je proizvodnja bila obuhvaćena opsegom proizvoda. Nadalje, člankom 4. točkom (f) Priopćenja br. 2017/38 subvencija se uzgajivačima ribe dodjeljuje „nakon ulova”. Čak i kad bi Turska namjeravala subvenciju za 2018. ograničiti na pastrvu mase veće od 1,25 kg, u odluci ne postoji pravni kriterij kojim bi se subvencija isključila kad se pastrva prodaje u drugom obliku. Prema zaprimljenim informacijama u industriji se obično dio velike ulovljene pastrve prerađuje i prodaje kao predmetni proizvod, na primjer u obliku fileta. Stoga odgovarajući iznos programa subvencija koristi predmetnom proizvodu. Nadalje, Komisija se u svojoj analizi može osloniti samo na relevantne konačne zakonodavne i upravne akte koji su na snazi u zemlji izvoznici. Budući da Priopćenje o utvrđivanju uvjeta za 2018. još nije doneseno, planirani uvjeti koje je Turska objasnila u ovoj se fazi ne mogu uzeti u obzir. Komisija je, stoga, odbila isključiti taj program iz svoje ukupne analize te je, umjesto toga, dodatno pojasnila svoje zaključke u pogledu gospodarskog učinka programa (vidjeti uvodnu izjavu 67.). |
| --- | --- |

(45)

Međutim, pri proizvodnji pastrve mase između 1 kg i 1,2 kg 2017. su ostvarene koristi od programa i ta je proizvodnja bila obuhvaćena opsegom proizvoda. Nadalje, člankom 4. točkom (f) Priopćenja br. 2017/38 subvencija se uzgajivačima ribe dodjeljuje „nakon ulova”. Čak i kad bi Turska namjeravala subvenciju za 2018. ograničiti na pastrvu mase veće od 1,25 kg, u odluci ne postoji pravni kriterij kojim bi se subvencija isključila kad se pastrva prodaje u drugom obliku. Prema zaprimljenim informacijama u industriji se obično dio velike ulovljene pastrve prerađuje i prodaje kao predmetni proizvod, na primjer u obliku fileta. Stoga odgovarajući iznos programa subvencija koristi predmetnom proizvodu. Nadalje, Komisija se u svojoj analizi može osloniti samo na relevantne konačne zakonodavne i upravne akte koji su na snazi u zemlji izvoznici. Budući da Priopćenje o utvrđivanju uvjeta za 2018. još nije doneseno, planirani uvjeti koje je Turska objasnila u ovoj se fazi ne mogu uzeti u obzir. Komisija je, stoga, odbila isključiti taj program iz svoje ukupne analize te je, umjesto toga, dodatno pojasnila svoje zaključke u pogledu gospodarskog učinka programa (vidjeti uvodnu izjavu 67.).

| (46) | Subvencije za označivanje ribe uvedene su u cilju poticanja sljedivosti i kvalitete ribe. Iznos subvencije određen je na 0,02 TL po komadu za proizvodnju do 250 tona te na polovinu tog iznosa (0,01 TL) za proizvodnju između 250 i 500 tona. To ograničenje primjenjuje se po dozvoli za proizvodnju. Ograničenje u pogledu ispunjenja uvjeta predviđeno u članku 4.16. i objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. primjenjuje se i za tu vrstu subvencije. Subvencija za označivanje ribe može se dodijeliti i proizvođačima ostalih ribljih vrsta navedenih u odluci, primjerice komarče i lubina. Zainteresirane stranke nisu osporavale taj zaključak nakon objave. |
| --- | --- |

(46)

Subvencije za označivanje ribe uvedene su u cilju poticanja sljedivosti i kvalitete ribe. Iznos subvencije određen je na 0,02 TL po komadu za proizvodnju do 250 tona te na polovinu tog iznosa (0,01 TL) za proizvodnju između 250 i 500 tona. To ograničenje primjenjuje se po dozvoli za proizvodnju. Ograničenje u pogledu ispunjenja uvjeta predviđeno u članku 4.16. i objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35. primjenjuje se i za tu vrstu subvencije. Subvencija za označivanje ribe može se dodijeliti i proizvođačima ostalih ribljih vrsta navedenih u odluci, primjerice komarče i lubina. Zainteresirane stranke nisu osporavale taj zaključak nakon objave.

| (47) | Subvencije za dobru uzgojnu praksu odnose se na ispunjavanje određenih standarda povezanih sa zaštitom okoliša, sigurnošću hrane, dobrobiti ribe i sljedivošću. Kako bi ispunilo uvjete za dobivanje subvencije, svako trgovačko društvo moralo se podvrgnuti reviziji. Po završetku revizije mogla se izdati potvrda. Ustanove koje nadziru ispunjavanje standarda morale su imati ovlaštenje Ministarstva. Rok do kojeg su trgovačka društva morala predati prijave kako bi ispunila uvjete za subvencije za pastrvu proizvedenu 2017. bio je 31. ožujka 2018. Iznos subvencije određen je na 0,25 TL/kg za proizvodnju do 250 tona. To ograničenje primjenjuje se po pravnom subjektu. Zainteresirane stranke nisu osporavale taj zaključak nakon objave. |
| --- | --- |

(47)

Subvencije za dobru uzgojnu praksu odnose se na ispunjavanje određenih standarda povezanih sa zaštitom okoliša, sigurnošću hrane, dobrobiti ribe i sljedivošću. Kako bi ispunilo uvjete za dobivanje subvencije, svako trgovačko društvo moralo se podvrgnuti reviziji. Po završetku revizije mogla se izdati potvrda. Ustanove koje nadziru ispunjavanje standarda morale su imati ovlaštenje Ministarstva. Rok do kojeg su trgovačka društva morala predati prijave kako bi ispunila uvjete za subvencije za pastrvu proizvedenu 2017. bio je 31. ožujka 2018. Iznos subvencije određen je na 0,25 TL/kg za proizvodnju do 250 tona. To ograničenje primjenjuje se po pravnom subjektu. Zainteresirane stranke nisu osporavale taj zaključak nakon objave.

4.2.3.   Zaključak

Zaključak

| (48) | Čini se da se nakon zakonodavne izmjene uvedene člankom 4.16. odluke iz 2016. obujam proizvodnje pastrve koja ispunjava uvjete za dodjelu izravnih subvencija smanjio. Međutim, prema informacijama koje je dostavila Turska i informacijama dostupnima u evidenciji bilo je teško odrediti stvarni učinak zakonodavne izmjene iz 2016. u smislu obujma i vrijednosti proizvodnje koja ispunjava uvjete za dodjelu subvencija u usporedbi sa sustavom koji je bio na snazi prije stupanja na snagu te odluke te je taj učinak ovisio o obujmu proizvodnje na temelju svake od dozvola. |
| --- | --- |

(48)

Čini se da se nakon zakonodavne izmjene uvedene člankom 4.16. odluke iz 2016. obujam proizvodnje pastrve koja ispunjava uvjete za dodjelu izravnih subvencija smanjio. Međutim, prema informacijama koje je dostavila Turska i informacijama dostupnima u evidenciji bilo je teško odrediti stvarni učinak zakonodavne izmjene iz 2016. u smislu obujma i vrijednosti proizvodnje koja ispunjava uvjete za dodjelu subvencija u usporedbi sa sustavom koji je bio na snazi prije stupanja na snagu te odluke te je taj učinak ovisio o obujmu proizvodnje na temelju svake od dozvola.

| (49) | Učinak se razlikovao i na razini pojedinačnih trgovačkih društava, ovisno o posebnim okolnostima povezanima s njihovom proizvodnjom. Trgovačka društva koja su u starom režimu imala više dozvola u istom području ili zoni od 2016. su mogla dobiti izravne subvencije samo za jednu od tih dozvola. Međutim, razina izravnih subvencija dodijeljenih ostalim trgovačkim društvima s proizvodnjom u unutrašnjosti (kao što je Mittos) ili onima koja posluju u različitim zonama ili područjima (kao što je grupa Özpekler) bila je ista ili čak veća nego prije 2016. jer su ta društva imala više dozvola. Osim toga, budući da se ograničenje iz članka 4.16. odluke iz 2016. primjenjivalo po pravnom subjektu, utjecaj zakonodavne izmjene na grupe trgovačkih društava ovisio je i o njihovoj strukturi. Stoga, iako je zakonodavna izmjena najviše utjecala na grupe društava kao što su grupa GMS i grupa KLC, njezin utjecaj na trgovačka društva ili grupe društava kao što su Alima, Mittos i Özpekler te na sva manja trgovačka društva koja čine više od 65 % društava bio je ograničen ili ga uopće nije bilo. |
| --- | --- |

(49)

Učinak se razlikovao i na razini pojedinačnih trgovačkih društava, ovisno o posebnim okolnostima povezanima s njihovom proizvodnjom. Trgovačka društva koja su u starom režimu imala više dozvola u istom području ili zoni od 2016. su mogla dobiti izravne subvencije samo za jednu od tih dozvola. Međutim, razina izravnih subvencija dodijeljenih ostalim trgovačkim društvima s proizvodnjom u unutrašnjosti (kao što je Mittos) ili onima koja posluju u različitim zonama ili područjima (kao što je grupa Özpekler) bila je ista ili čak veća nego prije 2016. jer su ta društva imala više dozvola. Osim toga, budući da se ograničenje iz članka 4.16. odluke iz 2016. primjenjivalo po pravnom subjektu, utjecaj zakonodavne izmjene na grupe trgovačkih društava ovisio je i o njihovoj strukturi. Stoga, iako je zakonodavna izmjena najviše utjecala na grupe društava kao što su grupa GMS i grupa KLC, njezin utjecaj na trgovačka društva ili grupe društava kao što su Alima, Mittos i Özpekler te na sva manja trgovačka društva koja čine više od 65 % društava bio je ograničen ili ga uopće nije bilo.

| (50) | Nadalje, Komisija je utvrdila da se 2017. stvaran iznos izravnih subvencija proizvođačima pastrve povećao (vidjeti uvodnu izjavu 40.). Osim toga, odlukama iz 2016. i 2017. uveden je niz novih subvencija od kojih proizvođači pastrve mogu ostvariti korist (vidjeti poglavlja 4.2.1. i 4.2.2.). |
| --- | --- |

(50)

Nadalje, Komisija je utvrdila da se 2017. stvaran iznos izravnih subvencija proizvođačima pastrve povećao (vidjeti uvodnu izjavu 40.). Osim toga, odlukama iz 2016. i 2017. uveden je niz novih subvencija od kojih proizvođači pastrve mogu ostvariti korist (vidjeti poglavlja 4.2.1. i 4.2.2.).

| (51) | Stoga, iako su ograničenja uvedena 2016. možda dovela do smanjenja subvencioniranja u obliku izravnih subvencija, Turska je istodobno uvela nove subvencije i/ili izmijenila postojeće subvencijske mjere. Zbog toga je bilo važno odgovoriti na pitanje hoće li se ograničenje uvedeno odlukom iz 2016. kompenzirati povećanim iznosom izravnih subvencija i novouvedenim subvencijama ili ne. Ako hoće, ukupna razina subvencioniranja mogla bi biti jednaka razini subvencioniranja izračunanoj u vrijeme uvođenja prvotnih kompenzacijskih pristojbi, ili veća. Čak i ako je određeni proizvođač 2016. ostvario manju korist od izravnih subvencija jer su njegove različite dozvole ili uzgojne jedinice smatrane jednom, to ne mora značiti da je zakonodavna izmjena iz 2016. rezultirala smanjenjem ukupne razine subvencioniranja u odnosu na stanje prije te izmjene (vidjeti uvodne izjave od 62. do 65.). |
| --- | --- |

(51)

Stoga, iako su ograničenja uvedena 2016. možda dovela do smanjenja subvencioniranja u obliku izravnih subvencija, Turska je istodobno uvela nove subvencije i/ili izmijenila postojeće subvencijske mjere. Zbog toga je bilo važno odgovoriti na pitanje hoće li se ograničenje uvedeno odlukom iz 2016. kompenzirati povećanim iznosom izravnih subvencija i novouvedenim subvencijama ili ne. Ako hoće, ukupna razina subvencioniranja mogla bi biti jednaka razini subvencioniranja izračunanoj u vrijeme uvođenja prvotnih kompenzacijskih pristojbi, ili veća. Čak i ako je određeni proizvođač 2016. ostvario manju korist od izravnih subvencija jer su njegove različite dozvole ili uzgojne jedinice smatrane jednom, to ne mora značiti da je zakonodavna izmjena iz 2016. rezultirala smanjenjem ukupne razine subvencioniranja u odnosu na stanje prije te izmjene (vidjeti uvodne izjave od 62. do 65.).

| (52) | Stoga je Komisija smatrala da mora ocijeniti utjecaj svih subvencijskih mjera od kojih su proizvođači pastrve u Turskoj mogli ostvariti koristi (ili bi ih mogli ostvariti u budućnosti), kao i ukupnu razinu subvencioniranja na nacionalnoj razini. Komisija, stoga, nije ispitala specifične učinke izmjene zakonodavstva u razdoblju ispitnog postupka za svako trgovačko društvo u uzorku pojedinačno, nego je procjenu provela na globalnoj razini te je svoje zaključke potvrdila pozivanjem na informacije koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku. |
| --- | --- |

(52)

Stoga je Komisija smatrala da mora ocijeniti utjecaj svih subvencijskih mjera od kojih su proizvođači pastrve u Turskoj mogli ostvariti koristi (ili bi ih mogli ostvariti u budućnosti), kao i ukupnu razinu subvencioniranja na nacionalnoj razini. Komisija, stoga, nije ispitala specifične učinke izmjene zakonodavstva u razdoblju ispitnog postupka za svako trgovačko društvo u uzorku pojedinačno, nego je procjenu provela na globalnoj razini te je svoje zaključke potvrdila pozivanjem na informacije koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku.

| (53) | Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da bi Komisija trebala ponovno izračunati pojedinačne marže subvencija za trgovačka društva u uzorku. Komisija se nije složila s tim argumentom. Podnositelj zahtjeva zatražio je ponovnu procjenu smanjenja razine subvencija za sve proizvođače pastrve u Turskoj nakon zakonodavne izmjene iz 2016. Budući da promjena okolnosti na nacionalnoj razini nije bila dugotrajna, Komisija je smatrala da je neprimjereno izračunati odgovarajuće pojedinačne iznose subvencija. Činilo se da izvršene promjene nisu bile dostatne kako bi se dokazalo da je iznos subvencioniranja znatno izmijenjen i da je trajan. Nadalje, ispitivanjem razine subvencioniranja na nacionalnoj razini te procijenjenih iznosa subvencija za 2018. potvrđen je isti zaključak. |
| --- | --- |

(53)

Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da bi Komisija trebala ponovno izračunati pojedinačne marže subvencija za trgovačka društva u uzorku. Komisija se nije složila s tim argumentom. Podnositelj zahtjeva zatražio je ponovnu procjenu smanjenja razine subvencija za sve proizvođače pastrve u Turskoj nakon zakonodavne izmjene iz 2016. Budući da promjena okolnosti na nacionalnoj razini nije bila dugotrajna, Komisija je smatrala da je neprimjereno izračunati odgovarajuće pojedinačne iznose subvencija. Činilo se da izvršene promjene nisu bile dostatne kako bi se dokazalo da je iznos subvencioniranja znatno izmijenjen i da je trajan. Nadalje, ispitivanjem razine subvencioniranja na nacionalnoj razini te procijenjenih iznosa subvencija za 2018. potvrđen je isti zaključak.

4.3.   Kretanje subvencija dodijeljenih za proizvodnju pastrve na nacionalnoj razini

Kretanje subvencija dodijeljenih za proizvodnju pastrve na nacionalnoj razini

4.3.1.   Subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve u razdoblju od 2013. do 2016.

Subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve u razdoblju od 2013. do 2016.

| (54) | U razdoblju od 2013. do 2016. proizvođačima pastrve dodijeljeni su sljedeći iznosi subvencija:

  Tablica


  Izravne subvencije za proizvođače pastrve | Godina proizvodnje |
| --- | --- | --- |
| | 2013. (razdoblje početnog ispitnog postupka) | 2014. | 2015. | 2016. |
| Iznos subvencije (TL) | 62 992 720 | 53 599 382 | 50 093 952 | 39 762 389 |
| Indeks | 100 | 85 | 80 | 63 |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 128 059 | 112 345 | 106 598 | 104 356 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 81 |
| Izvor: informacije koje je dostavila Turska. |

(54)

U razdoblju od 2013. do 2016. proizvođačima pastrve dodijeljeni su sljedeći iznosi subvencija:

Tablica

Tablica

Izravne subvencije za proizvođače pastrve

Izravne subvencije za proizvođače pastrve

Godina proizvodnje

2013. (razdoblje početnog ispitnog postupka)

2014.

2015.

2016.

Iznos subvencije (TL)

62 992 720

53 599 382

50 093 952

39 762 389

Indeks

Indeks

100

100

85

85

80

80

63

63

Obujam proizvodnje (u tonama)

128 059

112 345

106 598

104 356

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

81

81

Izvor: informacije koje je dostavila Turska.

Izvor:

| (55) | Od 2013. do 2016. ukupan iznos subvencija za proizvodnju pastrve smanjen je za 37 %. |
| --- | --- |

(55)

Od 2013. do 2016. ukupan iznos subvencija za proizvodnju pastrve smanjen je za 37 %.

| (56) | Do najvećeg smanjenja iznosa subvencija (20 %) došlo je u razdoblju od 2013. do 2015., odnosno prije zakonodavne izmjene uvedene odlukom iz 2016. Smanjenje do kojeg je došlo u tom razdoblju bilo je u skladu sa smanjenjem proizvodnje pastrve (17 %) u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(56)

Do najvećeg smanjenja iznosa subvencija (20 %) došlo je u razdoblju od 2013. do 2015., odnosno prije zakonodavne izmjene uvedene odlukom iz 2016. Smanjenje do kojeg je došlo u tom razdoblju bilo je u skladu sa smanjenjem proizvodnje pastrve (17 %) u istom razdoblju.

| (57) | Smanjenje iznosa subvencija u razdoblju od 2015. do 2016. (prije i poslije izmjene) iznosilo je 20,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Smanjenje iznosa subvencija u razdoblju od 2015. do 2016. (prije i poslije izmjene) iznosilo je 20,6 %.

4.3.2.   Subvencije koje je Turska dodijelila za 2016.

Subvencije koje je Turska dodijelila za 2016.

| (58) | Ukupne stvarne izravne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve za 2016. iznosile su 39 762 389 TL. |
| --- | --- |

(58)

Ukupne stvarne izravne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve za 2016. iznosile su 39 762 389 TL.

4.3.3.   Subvencije koje je Turska dodijelila za 2017.

Subvencije koje je Turska dodijelila za 2017.

| (59) | Provedba svih subvencijskih mjera od kojih su proizvođači pastrve mogli ostvariti korist 2017. u vrijeme provjere još nije bila okončana. Stoga je Komisija svoje privremene zaključke temeljila na predviđenim proračunskim sredstvima za 2017. za svaku od mjera na globalnoj razini. |
| --- | --- |

(59)

Provedba svih subvencijskih mjera od kojih su proizvođači pastrve mogli ostvariti korist 2017. u vrijeme provjere još nije bila okončana. Stoga je Komisija svoje privremene zaključke temeljila na predviđenim proračunskim sredstvima za 2017. za svaku od mjera na globalnoj razini.

| (60) | Proračunska sredstva namijenjena izravnim subvencijama za 2017. iznosila su 52 500 000 TL. Prema privremenim informacijama koje je Turska dostavila u vrijeme provjere bilo je predviđeno da će se potrošiti 90 % tih sredstava (47 250 000 TL). |
| --- | --- |

(60)

Proračunska sredstva namijenjena izravnim subvencijama za 2017. iznosila su 52 500 000 TL. Prema privremenim informacijama koje je Turska dostavila u vrijeme provjere bilo je predviđeno da će se potrošiti 90 % tih sredstava (47 250 000 TL).

| (61) | Osim toga, za nove subvencijske mjere uvedene 2017. planirana su sljedeća proračunska sredstva:






  — | zatvoreni sustavi proizvodnje – 500 000 TL, |
| --- | --- | --- |

(61)

Osim toga, za nove subvencijske mjere uvedene 2017. planirana su sljedeća proračunska sredstva:

—

zatvoreni sustavi proizvodnje – 500 000 TL,

| — | označivanje ribe – 10 000 000 TL, |
| --- | --- |

—

označivanje ribe – 10 000 000 TL,

| — | dobra uzgojna praksa – 2 000 000 TL, |
| --- | --- |

—

dobra uzgojna praksa – 2 000 000 TL,

| — | proizvodnja pastrve pojedinačne mase veće od 1 kg – 1 875 000 TL. |
| --- | --- |

—

proizvodnja pastrve pojedinačne mase veće od 1 kg – 1 875 000 TL.

| (62) | Proračunom za zatvorene sustave proizvodnje, označivanje ribe i dobru uzgojnu praksu bile su obuhvaćene i subvencije za proizvodnju drugih vrsta ribe, kao što su komarča i lubin. Prema statističkim podacima o ukupnom obujmu proizvodnje u akvakulturi 2016. koje je dostavila Turska proizvodnja pastrve činila je 41,2 % proizvodnje ribe koja je ispunila uvjete za dodjelu subvencija. |
| --- | --- |

(62)

Proračunom za zatvorene sustave proizvodnje, označivanje ribe i dobru uzgojnu praksu bile su obuhvaćene i subvencije za proizvodnju drugih vrsta ribe, kao što su komarča i lubin. Prema statističkim podacima o ukupnom obujmu proizvodnje u akvakulturi 2016. koje je dostavila Turska proizvodnja pastrve činila je 41,2 % proizvodnje ribe koja je ispunila uvjete za dodjelu subvencija.

| (63) | Na temelju planiranih proračunskih sredstava, omjera potrošenih sredstava od 90 % i činjenice da su neke mjere trebale koristiti proizvodnji drugih vrsta osim pastrve Komisija je najprije procijenila da je ukupan iznos subvencija dodijeljenih proizvođačima pastrve 2017. mogao premašiti 50 milijuna TL. Ta se procjena temeljila na informacijama koje je dostavila Turska, prema kojima se očekivalo da će biti potrošeno 90 % proračunskih sredstava predviđenih za izravne subvencije. Uz to, Komisija je isti postotak proračunske potrošnje primijenila kako bi procijenila iznose subvencija dodatnih subvencijskih mjera uvedenih 2017. (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Naposljetku, za proračunske linije koje uključuju ostale vrste ribe prihvatljive za subvencije (to jest subvencije za zatvorene sustave proizvodnje, pastrvu pojedinačne mase veće od jednog kilograma, označivanje ribe i dobru uzgojnu praksu) Komisija je primijenila omjer od 41,2 % koji odgovara udjelu pastrve u ukupnoj proizvodnji ribe prihvatljive za dodjelu subvencija. |
| --- | --- |

(63)

Na temelju planiranih proračunskih sredstava, omjera potrošenih sredstava od 90 % i činjenice da su neke mjere trebale koristiti proizvodnji drugih vrsta osim pastrve Komisija je najprije procijenila da je ukupan iznos subvencija dodijeljenih proizvođačima pastrve 2017. mogao premašiti 50 milijuna TL. Ta se procjena temeljila na informacijama koje je dostavila Turska, prema kojima se očekivalo da će biti potrošeno 90 % proračunskih sredstava predviđenih za izravne subvencije. Uz to, Komisija je isti postotak proračunske potrošnje primijenila kako bi procijenila iznose subvencija dodatnih subvencijskih mjera uvedenih 2017. (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Naposljetku, za proračunske linije koje uključuju ostale vrste ribe prihvatljive za subvencije (to jest subvencije za zatvorene sustave proizvodnje, pastrvu pojedinačne mase veće od jednog kilograma, označivanje ribe i dobru uzgojnu praksu) Komisija je primijenila omjer od 41,2 % koji odgovara udjelu pastrve u ukupnoj proizvodnji ribe prihvatljive za dodjelu subvencija.

| (64) | Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da nijedan turski proizvođač pastrve 2017. nije ostvario korist od subvencije za zatvoreni sustav proizvodnje ili označivanje ribe, uglavnom zbog početnih troškova ulaganja i nepraktičnosti tih dviju mjera. Najviša korist za dobru uzgojnu praksu 2017. mogla je iznositi samo 592 250 TL te je stvarno potrošeno 83 % planiranih proračunskih sredstava u odnosu na 90 % sredstava, što je bila prvotna procjena turskih vlasti. |
| --- | --- |

(64)

Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave su tvrdili da nijedan turski proizvođač pastrve 2017. nije ostvario korist od subvencije za zatvoreni sustav proizvodnje ili označivanje ribe, uglavnom zbog početnih troškova ulaganja i nepraktičnosti tih dviju mjera. Najviša korist za dobru uzgojnu praksu 2017. mogla je iznositi samo 592 250 TL te je stvarno potrošeno 83 % planiranih proračunskih sredstava u odnosu na 90 % sredstava, što je bila prvotna procjena turskih vlasti.

| (65) | Komisija je u skladu s tim pristala na ponovnu procjenu ukupnog iznosa subvencija dodijeljenih proizvođačima pastrve na temelju stvarnih iznosa koje su ti proizvođači primili 2017. Na temelju tih novih iznosa subvencijskih mjera ukupne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve za 2017. iznosile su oko 48,5 milijuna TL. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je u skladu s tim pristala na ponovnu procjenu ukupnog iznosa subvencija dodijeljenih proizvođačima pastrve na temelju stvarnih iznosa koje su ti proizvođači primili 2017. Na temelju tih novih iznosa subvencijskih mjera ukupne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve za 2017. iznosile su oko 48,5 milijuna TL.

| (66) | Nadalje, Turska je tvrdila da program subvencija za pastrvu mase veće od 1 kg ne bi trebalo uključiti u izračun koristi za proizvođače pastrve. U skladu s izračunima predstavljenima na saslušanju iznos subvencija dodijeljenih za proizvodnju predmetnog proizvoda 2017. iznosio bi oko 43 milijuna TL. |
| --- | --- |

(66)

Nadalje, Turska je tvrdila da program subvencija za pastrvu mase veće od 1 kg ne bi trebalo uključiti u izračun koristi za proizvođače pastrve. U skladu s izračunima predstavljenima na saslušanju iznos subvencija dodijeljenih za proizvodnju predmetnog proizvoda 2017. iznosio bi oko 43 milijuna TL.

| (67) | Međutim, Komisija je primijetila da taj program može koristiti trima različitim vrstama pastrve: 1. pastrvi mase između 1 i 1,2 kg, 2. pastrvi mase veće od 1,2 kg koja nakon prerade može završiti kao predmetni proizvod i 3. pastrvi mase veće od 1,2 kg koja se isporučuje na drukčije tržište u odnosu na predmetni proizvod. Budući da nisu postojali precizni podaci o načinu raspodjele proračunskih sredstava za subvenciju, Komisija nije mogla izračunati precizan iznos za svaku od tih triju vrsta. U svakom slučaju, čak i ako se pretpostavi da bi se 100 % te subvencije isplatilo samo trećoj vrsti i da, stoga, ne bi utjecalo na predmetni proizvod,ukupan zaključak ne bi se promijenio. Iznos od 43 milijuna TL za 2017. i dalje bi predstavljao povećanje od 4 milijuna TL u usporedbi s 2016. Tim bi se povećanjem kompenzirao znatan dio utjecaja smanjenja iz 2016. koje je podnositelj zahtjeva utvrdio kao promjenu koja opravdava reviziju mjera. |
| --- | --- |

(67)

Međutim, Komisija je primijetila da taj program može koristiti trima različitim vrstama pastrve: 1. pastrvi mase između 1 i 1,2 kg, 2. pastrvi mase veće od 1,2 kg koja nakon prerade može završiti kao predmetni proizvod i 3. pastrvi mase veće od 1,2 kg koja se isporučuje na drukčije tržište u odnosu na predmetni proizvod. Budući da nisu postojali precizni podaci o načinu raspodjele proračunskih sredstava za subvenciju, Komisija nije mogla izračunati precizan iznos za svaku od tih triju vrsta. U svakom slučaju, čak i ako se pretpostavi da bi se 100 % te subvencije isplatilo samo trećoj vrsti i da, stoga, ne bi utjecalo na predmetni proizvod,ukupan zaključak ne bi se promijenio. Iznos od 43 milijuna TL za 2017. i dalje bi predstavljao povećanje od 4 milijuna TL u usporedbi s 2016. Tim bi se povećanjem kompenzirao znatan dio utjecaja smanjenja iz 2016. koje je podnositelj zahtjeva utvrdio kao promjenu koja opravdava reviziju mjera.

4.3.4.   Zaključak

Zaključak

| (68) | Od razdoblja početnog ispitnog postupka (2013.) do 2016. subvencije za proizvođače pastrve smanjile su se za 37 %. Međutim, smanjenje iznosa subvencija nakon 2013. nije se odnosilo samo na zakonodavnu izmjenu iz 2016., nego je to bio i rezultat ukupnog smanjenja proizvodnje pastrve (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 54.). Nakon 2016. razina subvencija za proizvođače pastrve ponovno se povećala. |
| --- | --- |

(68)

Od razdoblja početnog ispitnog postupka (2013.) do 2016. subvencije za proizvođače pastrve smanjile su se za 37 %. Međutim, smanjenje iznosa subvencija nakon 2013. nije se odnosilo samo na zakonodavnu izmjenu iz 2016., nego je to bio i rezultat ukupnog smanjenja proizvodnje pastrve (vidjeti tablicu u uvodnoj izjavi 54.). Nakon 2016. razina subvencija za proizvođače pastrve ponovno se povećala.

| (69) | Ukupne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve 2017. su dosegle od 43 do 48,5 milijuna TL. Komisija je stoga zaključila da se iznos subvencija nakon 2016. približava iznosu prije zakonodavne izmjene. |
| --- | --- |

(69)

Ukupne subvencije dodijeljene proizvođačima pastrve 2017. su dosegle od 43 do 48,5 milijuna TL. Komisija je stoga zaključila da se iznos subvencija nakon 2016. približava iznosu prije zakonodavne izmjene.

| (70) | Komisija je stoga zaključila da je smanjenje postojećih subvencija nakon zakonodavne izmjene iz 2016. privremeno i da su se od 2016. ukupni iznosi subvencija te razina potpore proizvodnji po toni ponovno povećali. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je stoga zaključila da je smanjenje postojećih subvencija nakon zakonodavne izmjene iz 2016. privremeno i da su se od 2016. ukupni iznosi subvencija te razina potpore proizvodnji po toni ponovno povećali.

4.4.   Trajnost zakonodavnih izmjena

Trajnost zakonodavnih izmjena

| (71) | S obzirom na zaključke iz poglavlja 4.3.4. Komisija stoga zadržava stajalište da je smanjenje subvencioniranja proizvođača pastrve 2016. bilo tek privremeno. Budući da Turska svake godine revidira uvjete i iznose subvencija, Komisija zadržava i stajalište da se uvedene izmjene ne mogu smatrati dugotrajnima, posebno zbog sljedećeg:






  — | iznos izravne subvencije po toni povećao se 2017., |
| --- | --- | --- |

(71)

S obzirom na zaključke iz poglavlja 4.3.4. Komisija stoga zadržava stajalište da je smanjenje subvencioniranja proizvođača pastrve 2016. bilo tek privremeno. Budući da Turska svake godine revidira uvjete i iznose subvencija, Komisija zadržava i stajalište da se uvedene izmjene ne mogu smatrati dugotrajnima, posebno zbog sljedećeg:

—

iznos izravne subvencije po toni povećao se 2017.,

| — | četiri nove vrste subvencijskih mjera uvedene su 2017., |
| --- | --- |

—

četiri nove vrste subvencijskih mjera uvedene su 2017.,

| — | nova subvencija za suzbijanje bolesti juvenilne ribe (riblje mlađi) uvedena je 2018. |
| --- | --- |

—

nova subvencija za suzbijanje bolesti juvenilne ribe (riblje mlađi) uvedena je 2018.

Nadalje, Komisija je procijenila da ukupne subvencije za proizvođače pastrve za 2018. mogu dosegnuti najviše 56 milijuna TL, tj. oko 6 milijuna TL više od iznosa iz 2015., odnosno godine prije zakonodavne izmjene (12).

12

| (72) | Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave tvrdili su da se subvencija za suzbijanje bolesti juvenilne ribe uvedena 2018. ne odnosi na predmetni proizvod. Međutim, nisu potkrijepili svoju tvrdnju. Komisija smatra da ne postoji konkretan razlog zbog kojeg se subvencija ne bi odnosila na predmetni proizvod. Zanimljivo je da je čak i Ministarstvo poljoprivrede tijekom provjere tu novu subvencijsku mjeru predstavilo kao subvenciju za proizvođače pastrve. Komisija je stoga odbila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(72)

Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave tvrdili su da se subvencija za suzbijanje bolesti juvenilne ribe uvedena 2018. ne odnosi na predmetni proizvod. Međutim, nisu potkrijepili svoju tvrdnju. Komisija smatra da ne postoji konkretan razlog zbog kojeg se subvencija ne bi odnosila na predmetni proizvod. Zanimljivo je da je čak i Ministarstvo poljoprivrede tijekom provjere tu novu subvencijsku mjeru predstavilo kao subvenciju za proizvođače pastrve. Komisija je stoga odbila tu tvrdnju.

| (73) | Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave tvrdili su i da bi subvencije za zatvorenu proizvodnju i označivanje ribe trebalo isključiti iz procjene jer se nisu primjenjivale 2017. te jer je njihova upotreba skupa i nepraktična (vidjeti uvodnu izjavu 64.). Komisija je u tom pogledu primijetila da je subvencija za označivanje ribe 2017. iznosila 0,02 TL/komad za proizvodnju do 250 tona, ali se čini da se 2018. povećala na 0,03 TL/komad (13). Stoga se čini da Turska povećava privlačnost mjera. Komisija je stoga odbila argument da bi te nove subvencijske mjere trebalo isključiti iz procjena subvencija za 2018. i za bližu budućnost. |
| --- | --- |

(73)

Turska i podnositelj zahtjeva nakon objave tvrdili su i da bi subvencije za zatvorenu proizvodnju i označivanje ribe trebalo isključiti iz procjene jer se nisu primjenjivale 2017. te jer je njihova upotreba skupa i nepraktična (vidjeti uvodnu izjavu 64.). Komisija je u tom pogledu primijetila da je subvencija za označivanje ribe 2017. iznosila 0,02 TL/komad za proizvodnju do 250 tona, ali se čini da se 2018. povećala na 0,03 TL/komad (13). Stoga se čini da Turska povećava privlačnost mjera. Komisija je stoga odbila argument da bi te nove subvencijske mjere trebalo isključiti iz procjena subvencija za 2018. i za bližu budućnost.

13

| (74) | Nadalje, prema informacijama kojima raspolaže Komisija, da bi svoju poslovnu praksu uskladili s kriterijima koje je potrebno ispuniti za dobivanje novouvedenih subvencijskih mjera, proizvođači pastrve moraju izvršiti početna ulaganja i/ili podvrgnuti se reviziji. Stoga, čak i ako se proračunska sredstva za te mjere u prvoj godini (prvim godinama) primjene ne potroše, vjerojatno će se u narednim godinama, nakon što trgovačka društva usklade svoje poslovanje s uvjetima za dobivanje novčanih sredstava, iskoristiti u većoj mjeri. |
| --- | --- |

(74)

Nadalje, prema informacijama kojima raspolaže Komisija, da bi svoju poslovnu praksu uskladili s kriterijima koje je potrebno ispuniti za dobivanje novouvedenih subvencijskih mjera, proizvođači pastrve moraju izvršiti početna ulaganja i/ili podvrgnuti se reviziji. Stoga, čak i ako se proračunska sredstva za te mjere u prvoj godini (prvim godinama) primjene ne potroše, vjerojatno će se u narednim godinama, nakon što trgovačka društva usklade svoje poslovanje s uvjetima za dobivanje novčanih sredstava, iskoristiti u većoj mjeri.

| (75) | Turska i podnositelj zahtjeva na kraju su tvrdili da je Komisija trebala uzeti u obzir deprecijaciju turske lire od 90 % tijekom proteklih godina. Oni smatraju da je deprecijacija trajna. |
| --- | --- |

(75)

Turska i podnositelj zahtjeva na kraju su tvrdili da je Komisija trebala uzeti u obzir deprecijaciju turske lire od 90 % tijekom proteklih godina. Oni smatraju da je deprecijacija trajna.

| (76) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Deprecijacija turske lire, slobodno konvertibilne valute s promjenjivim tečajem, ne može se pripisati Turskoj. Nadalje, tečajevi valute mogu se tijekom određenog razdoblja kretati na određeni način, ali ta se kretanja mogu i preokrenuti tijekom drugog razdoblja. Stoga nedostaju nužna stabilnost i predvidljivost kako bi promjena okolnosti bila trajna. |
| --- | --- |

(76)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Deprecijacija turske lire, slobodno konvertibilne valute s promjenjivim tečajem, ne može se pripisati Turskoj. Nadalje, tečajevi valute mogu se tijekom određenog razdoblja kretati na određeni način, ali ta se kretanja mogu i preokrenuti tijekom drugog razdoblja. Stoga nedostaju nužna stabilnost i predvidljivost kako bi promjena okolnosti bila trajna.

4.5.   Zaključak

Zaključak

| (77) | S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zadržala stajalište da sustav provedbe izravnih subvencija karakterizira stalno mijenjanje pravne osnove, uvjeta za dodjelu subvencija i stvarnih iznosa subvencioniranja. Čak i ako stvarni iznosi za 2018. budu odstupali od Komisijinih procjena, sustav provedbe subvencijskih mjera stalno se mijenja tako da se te promjene ne mogu smatrati trajnima. U tom je kontekstu Komisija zadržala i stajalište da je smanjenje subvencioniranja utvrđeno za razdoblje od 2013. do 2016. bilo tek privremeno jer je procijenila da će iznosi subvencija za 2017. i 2018. dosegnuti razinu usporedivu s razinom subvencioniranja u 2013. Komisija je stoga suprotno navodima podnositelja zahtjeva zaključila da se smanjenje utvrđeno 2016. ne može smatrati trajnim. |
| --- | --- |

(77)

S obzirom na navedena razmatranja Komisija je zadržala stajalište da sustav provedbe izravnih subvencija karakterizira stalno mijenjanje pravne osnove, uvjeta za dodjelu subvencija i stvarnih iznosa subvencioniranja. Čak i ako stvarni iznosi za 2018. budu odstupali od Komisijinih procjena, sustav provedbe subvencijskih mjera stalno se mijenja tako da se te promjene ne mogu smatrati trajnima. U tom je kontekstu Komisija zadržala i stajalište da je smanjenje subvencioniranja utvrđeno za razdoblje od 2013. do 2016. bilo tek privremeno jer je procijenila da će iznosi subvencija za 2017. i 2018. dosegnuti razinu usporedivu s razinom subvencioniranja u 2013. Komisija je stoga suprotno navodima podnositelja zahtjeva zaključila da se smanjenje utvrđeno 2016. ne može smatrati trajnim.

5.   PREKID DJELOMIČNE PRIVREMENE REVIZIJE

PREKID DJELOMIČNE PRIVREMENE REVIZIJE

| (78) | Na temelju zaključaka Komisije o izmjenama provedbe programa izravnih subvencija za proizvođače pastrve u Turskoj i činjenice da te izmjene nisu trajne, zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju smatrao se neosnovanim te bi ispitni postupak djelomične privremene revizije stoga trebalo prekinuti. |
| --- | --- |

(78)

Na temelju zaključaka Komisije o izmjenama provedbe programa izravnih subvencija za proizvođače pastrve u Turskoj i činjenice da te izmjene nisu trajne, zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju smatrao se neosnovanim te bi ispitni postupak djelomične privremene revizije stoga trebalo prekinuti.

| (79) | Iz prethodno navedenoga slijedi da bi mjere na snazi uvedene Provedbenom uredbom (EU) 2015/309 trebalo zadržati. |
| --- | --- |

(79)

Iz prethodno navedenoga slijedi da bi mjere na snazi uvedene Provedbenom uredbom (EU) 2015/309 trebalo zadržati.

| (80) | Sve su zainteresirane stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo prekinuti ispitni postupak. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani. |
| --- | --- |

(80)

Sve su zainteresirane stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo prekinuti ispitni postupak. Nakon te objave omogućen im je i rok za dostavu primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

| (81) | Uredba je u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (14), |
| --- | --- |

(81)

Uredba je u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (14),

14

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prekida se djelomična privremena revizija kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske bez mijenjanja razine kompenzacijskih mjera na snazi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/309 od 26. veljače 2015. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske (SL L 56, 27.2.2015., str. 12.).

2

(3)  Obavijest o pokretanju djelomične privremene revizije kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske (SL C 234, 20.7.2017., str. 6.).

3

(4)  Veličina izvoza grupe Sagun u Uniju u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je jednaka približno jednoj trećini izvoza u Uniju grupe KLC.

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1195/2014 оd 29. listopada 2014. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske, SL L 319, 6.11.2014., str. 1.

5

(6)  Turska Odluka br. 2016/8791 o poljoprivrednim subvencijama za 2016. od 25. travnja 2016. (provedena retroaktivno od 1. siječnja 2016.).

6

(7)  Priopćenje br. 2016/33 pod nazivom „Priopćenje o potporama u akvakulturi” o provedbi Odluke br. 2016/8791 objavljeno je u Službenom listu 3. kolovoza 2016.

7

(8)  Turske su vlasti tijekom provjere navele da se 30 % proizvodnje pastrve odnosi na proizvodnju u unutrašnjosti, a 70 % na proizvodnju u umjetnim jezerima ili moru. Ta je informacija ispravljena nakon objave.

8

(9)  
  „Potpuno kontrolirani sustav za akvakulturu koji se temelji na načelu ponovnog iskorištavanja vode upotrijebljene u proizvodnji tako što se ta voda podvrgava postupcima kao što su eliminacija izlučevina i ostataka hrane s pomoću niza mehaničkih i bioloških sredstava, obogaćivanje kisikom kako bi se postigla bolja kvaliteta i kemijska struktura, isparavanje ugljikova dioksida, tretiranje ozonom i/ili UV zračenjem, čime se omogućuje manja potrošnja vode te osigurava veća proizvodnja, bolji rast i mogućnost boljeg iskorištavanja hrane, više mjesta i slobode te mogućnost dobivanja proizvoda uz manji utjecaj na okoliš.” (Priopćenje Ministarstva prehrane, poljoprivrede i stočarstva br. 2016/33, članak 4. točka (ç)).

9

(10)  Turska Odluka br. 2017/10465 o poljoprivrednim subvencijama za 2017. od 5. lipnja 2017. (provodi se retroaktivno od 1. siječnja 2017.).

10

(11)  Priopćenje br. 2017/38 pod nazivom „Priopćenje o potporama u akvakulturi” o provedbi Odluke br. 2017/10465 objavljeno je u Službenom listu 14. listopada 2017.

11

(12)  Procjena je izvršena na temelju obujma proizvodnje iz 2017. primjenom stope potrošnje od 83 % iz 2017. Na mjere za koje je predviđeno da će koristiti drugim vrstama Komisija je primijenila stopu od 43,6 %, koliki je bio udio proizvodnje pastrve među vrstama prihvatljivima za subvencioniranje.

12

(13)  Turska Odluka br. 2018/11460 o poljoprivrednim subvencijama za 2018. od 21. veljače 2018. (provodi se retroaktivno od 1. siječnja 2018.).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

14

---

ODLUKE

| 5.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 139/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 139/25

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/824

оd 4. lipnja 2018.

o prekidu antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz ferosilicija podrijetlom iz Egipta i Ukrajine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,

budući da:

A   POKRETANJE POSTUPKA

POKRETANJE POSTUPKA

| (1) | Dana 2. kolovoza 2017. Europska komisija („Komisija”) pokrenula je antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju ferosilicija podrijetlom iz Egipta i Ukrajine i objavila obavijest o njegovu pokretanju u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Dana 2. kolovoza 2017. Europska komisija („Komisija”) pokrenula je antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju ferosilicija podrijetlom iz Egipta i Ukrajine i objavila obavijest o njegovu pokretanju u Službenom listu Europske unije (2).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je podnijelo društvo Euroalliages („podnositelj pritužbe”) u ime četiri proizvođača iz Unije, odnosno Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ i Huta Laziska SA koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje ferosilicija u Uniji. Pritužba je sadržavala uvjerljive dokaze o štetnom dampingu, koji su se smatrali dostatnima da se opravda pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(2)

Ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je podnijelo društvo Euroalliages („podnositelj pritužbe”) u ime četiri proizvođača iz Unije, odnosno Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ i Huta Laziska SA koji čine više od 90 % ukupne proizvodnje ferosilicija u Uniji. Pritužba je sadržavala uvjerljive dokaze o štetnom dampingu, koji su se smatrali dostatnima da se opravda pokretanje postupka.

| (3) | Komisija je o pokretanju postupka obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače izvoznike u Egiptu i Ukrajini, poznate uvoznike, korisnike i ostale strane za koje se zna da su zainteresirane te predstavnike Egipta i Ukrajine. Zainteresirane strane imale su mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o pokretanju postupka obavijestila podnositelja pritužbe, poznate proizvođače izvoznike u Egiptu i Ukrajini, poznate uvoznike, korisnike i ostale strane za koje se zna da su zainteresirane te predstavnike Egipta i Ukrajine. Zainteresirane strane imale su mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (4) | Od prosinca 2017. do veljače 2018. obavljene su provjere u prostorima četiriju proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika koji surađuju iz Egipta i Ukrajine i jednog povezanog uvoznika koji surađuje iz Unije. |
| --- | --- |

(4)

Od prosinca 2017. do veljače 2018. obavljene su provjere u prostorima četiriju proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika koji surađuju iz Egipta i Ukrajine i jednog povezanog uvoznika koji surađuje iz Unije.

B   POVLAČENJE ZAHTJEVA I PREKID POSTUPKA

POVLAČENJE ZAHTJEVA I PREKID POSTUPKA

| (5) | Podnositelj pritužbe 27. veljače 2018. obavijestio je e-poštom Komisiju o povlačenju svoje pritužbe. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelj pritužbe 27. veljače 2018. obavijestio je e-poštom Komisiju o povlačenju svoje pritužbe.

| (6) | Na temelju članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe postupak se može prekinuti ako se pritužba povuče uz uvjet da takav prekid nije protivan interesu Unije. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe postupak se može prekinuti ako se pritužba povuče uz uvjet da takav prekid nije protivan interesu Unije.

| (7) | Ispitnim postupkom nisu otkriveni razlozi zbog kojih bi navedeni prekid bio protivan interesu Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi se taj ispitni postupak trebao prekinuti. |
| --- | --- |

(7)

Ispitnim postupkom nisu otkriveni razlozi zbog kojih bi navedeni prekid bio protivan interesu Unije. Stoga je Komisija zaključila da bi se taj ispitni postupak trebao prekinuti.

| (8) | Zainteresirane strane o tome su obaviještene te im je omogućeno da se očituju. Međutim, Komisija nije zaprimila primjedbe kojima bi se pokazalo da bi navedeni prekid bio protivan interesu Unije. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresirane strane o tome su obaviještene te im je omogućeno da se očituju. Međutim, Komisija nije zaprimila primjedbe kojima bi se pokazalo da bi navedeni prekid bio protivan interesu Unije.

| (9) | Komisija stoga zaključuje da je antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz u Uniju ferosilicija, feroslitine s najmanjim masenim udjelom silicija od 20 %, ali ne većim od 96 % i najmanjim masenim udjelom željeza od 4 %, podrijetlom iz Egipta i Ukrajine potrebno prekinuti bez uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(9)

Komisija stoga zaključuje da je antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz u Uniju ferosilicija, feroslitine s najmanjim masenim udjelom silicija od 20 %, ali ne većim od 96 % i najmanjim masenim udjelom željeza od 4 %, podrijetlom iz Egipta i Ukrajine potrebno prekinuti bez uvođenja mjera.

| (10) | Ova je Odluka u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, |
| --- | --- |

(10)

Ova je Odluka u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prekida se antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz ferosilicija, feroslitine s najmanjim masenim udjelom silicija od 20 %, ali ne većim od 96 % i najmanjim masenim udjelom željeza od 4 %, podrijetlom iz Egipta i Ukrajine, trenutačno razvrstanog u oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 i 7202 29 90.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL C 251, 2.8.2017., str. 5.

2

---