# Euroopa Liidu L 118/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 118 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik14. mai 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 118

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik14. mai 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/700, 8. mai 2018, millega seoses teatavate Brasiilia ettevõtetega muudetakse loetelusid kolmandate riikide ettevõtete kohta, kust on lubatud importida teatavaid loomseid tooteid (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/701, 8. mai 2018, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2018 | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/702, 8. mai 2018, Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2721 all) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/703, 8. mai 2018, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015., 2016. ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärade vastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2726 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/704, 8. mai 2018, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärade vastavust rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2729 all)

   (
  1
  ) | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/700, 8. mai 2018, millega seoses teatavate Brasiilia ettevõtetega muudetakse loetelusid kolmandate riikide ettevõtete kohta, kust on lubatud importida teatavaid loomseid tooteid (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/701, 8. mai 2018, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2018

5

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/702, 8. mai 2018, Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2721 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2721 all)

7

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/703, 8. mai 2018, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015., 2016. ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärade vastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2726 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2726 all)

1

16

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/704, 8. mai 2018, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärade vastavust rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 2729 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2729 all)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/700,

8. mai 2018,

millega seoses teatavate Brasiilia ettevõtetega muudetakse loetelusid kolmandate riikide ettevõtete kohta, kust on lubatud importida teatavaid loomseid tooteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) ja eriti selle artikli 12 lõike 4 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Täpsemalt sätestatakse kõnealuse määruse artikli 12 lõikes 1, et loomseid tooteid võib importida liitu üksnes siis, kui need on pärit kolmandate riikide ettevõtetelt, mis on kantud kõnealuse artikli kohaselt koostatud ja ajakohastatud loeteludesse. Neid loetelusid saab lugeda tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi veebisaidil (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Täpsemalt sätestatakse kõnealuse määruse artikli 12 lõikes 1, et loomseid tooteid võib importida liitu üksnes siis, kui need on pärit kolmandate riikide ettevõtetelt, mis on kantud kõnealuse artikli kohaselt koostatud ja ajakohastatud loeteludesse. Neid loetelusid saab lugeda tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi veebisaidil (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 2 kohaselt on nõutav kolmanda riigi ettevõtete kandmine nendesse loeteludesse üksnes siis, kui kolmanda riigi pädevad asutused tagavad selle, et kõnealused ettevõtted täidavad kõnealuses artiklis kehtestatud nõudeid. Peale selle peavad asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 3 kohaselt neid ettevõtete loetelusid ajakohastama ja sellele vastavalt komisjonile edastama. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 2 kohaselt on nõutav kolmanda riigi ettevõtete kandmine nendesse loeteludesse üksnes siis, kui kolmanda riigi pädevad asutused tagavad selle, et kõnealused ettevõtted täidavad kõnealuses artiklis kehtestatud nõudeid. Peale selle peavad asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 3 kohaselt neid ettevõtete loetelusid ajakohastama ja sellele vastavalt komisjonile edastama.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 4 punkti c kohaselt on nõutav, et komisjon võtab vajalikud meetmed ettevõtete loetelude muutmiseks, kui ta sellise asjakohase teabe nagu ühenduse inspekteerimisaruanne või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) alusel loodud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu tulnud teatise põhjal leiab, et loetelu muutmine on vajalik. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 4 punkti c kohaselt on nõutav, et komisjon võtab vajalikud meetmed ettevõtete loetelude muutmiseks, kui ta sellise asjakohase teabe nagu ühenduse inspekteerimisaruanne või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) alusel loodud toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu tulnud teatise põhjal leiab, et loetelu muutmine on vajalik.

| (4) | Alates 2017. aasta märtsist on liikmesriigid toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu komisjoni teavitanud rohkearvulistest ja korduvatest tõsistest nõuetele mittevastavuse juhtumitest, nimelt Salmonella esinemisest mitmest Brasiilia ettevõttest pärit linnulihas ja linnulihavalmististes. Brasiilia pädevaid asutusi teavitati nendest liidu nõuetele mittevastavuse juhtumitest ja nõuti neilt vajalike parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2017. aasta märtsist on liikmesriigid toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu komisjoni teavitanud rohkearvulistest ja korduvatest tõsistest nõuetele mittevastavuse juhtumitest, nimelt Salmonella esinemisest mitmest Brasiilia ettevõttest pärit linnulihas ja linnulihavalmististes. Brasiilia pädevaid asutusi teavitati nendest liidu nõuetele mittevastavuse juhtumitest ja nõuti neilt vajalike parandusmeetmete võtmist.

| (5) | Brasiilia pädevatelt asutustelt saadud teave ja liidu piiril tehtud ametlike kontrollide tulemused ei näidanud, et leitud puuduste kõrvaldamiseks oleks võetud vajalikke meetmeid. Sellest tulenevalt ei ole piisavalt tagatud, et kõnealused ettevõtted praegu liidu nõuetele vastavad, ning nende tooted võivad seega kujutada endast ohtu rahvatervisele. Seega on vajalik nad välja jätta selliste ettevõtete loetelust, kust on lubatud linnulihatooteid liitu importida. |
| --- | --- |

(5)

Brasiilia pädevatelt asutustelt saadud teave ja liidu piiril tehtud ametlike kontrollide tulemused ei näidanud, et leitud puuduste kõrvaldamiseks oleks võetud vajalikke meetmeid. Sellest tulenevalt ei ole piisavalt tagatud, et kõnealused ettevõtted praegu liidu nõuetele vastavad, ning nende tooted võivad seega kujutada endast ohtu rahvatervisele. Seega on vajalik nad välja jätta selliste ettevõtete loetelust, kust on lubatud linnulihatooteid liitu importida.

| (6) | Brasiilia pädevate asutuste esitatud teabe kohaselt avastati 2018. aasta märtsis mitu Brasiilias liitu eksporditava liha ja lihatoodete laborisertifikaatidega seotud pettust. Seda arvesse võttes näitab käimasolev uurimine ja Brasiilia kohtute tegevus, et ei ole piisavalt tagatud, et äriühingud BRF S.A. ja SHB S.A., kellel on luba eksportida liitu liha ja lihatooteid, järgivad liidu asjaomaseid nõudeid. Seega võivad nende tooted kujutada endast ohtu rahvatervisele ja on asjakohane jätta nad välja jätta selliste ettevõtete loetelust, kust on lubatud liha ja lihatooteid liitu importida. |
| --- | --- |

(6)

Brasiilia pädevate asutuste esitatud teabe kohaselt avastati 2018. aasta märtsis mitu Brasiilias liitu eksporditava liha ja lihatoodete laborisertifikaatidega seotud pettust. Seda arvesse võttes näitab käimasolev uurimine ja Brasiilia kohtute tegevus, et ei ole piisavalt tagatud, et äriühingud BRF S.A. ja SHB S.A., kellel on luba eksportida liitu liha ja lihatooteid, järgivad liidu asjaomaseid nõudeid. Seega võivad nende tooted kujutada endast ohtu rahvatervisele ja on asjakohane jätta nad välja jätta selliste ettevõtete loetelust, kust on lubatud liha ja lihatooteid liitu importida.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 854/2004 artiklis 12 osutatud loetelusid ettevõtetest, kust on lubatud konkreetseid loomseid tooteid liitu importida, muudetakse vastavalt lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub teisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

1

(2)  https://ec.europa.eu/food/safety/international_affairs/trade/non-eu-countries_en

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

3

---

LISA

1)

| Heakskiidu number | Nimi | Linn | Piirkond | Tegevus | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |

Heakskiidu number

Nimi

Linn

Piirkond

Tegevus

Märkus

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

2)

| Heakskiidu number | Nimi | Linn | Piirkond | Tegevus | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | CP, SH | A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | CP, CS, SH | A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | CP, CS, SH | A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | CP, CS, SH | A |

Heakskiidu number

Nimi

Linn

Piirkond

Tegevus

Märkus

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

CP, SH

A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

CP, CS, SH

A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

CP, CS, SH

A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

CP, CS, SH

A

3)

| Heakskiidu number | Nimi | Linn | Piirkond | Tegevus | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | MP | 48, A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | MP | 48, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 516 | Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata | Cafelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 797 | Cooperativa Agroindustrial - Copagril | Marechal Cándido Rondon | Paraná | MP | 48, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | MP | 48, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | MP | 48, A |
| 2758 | Zanchetta Alimentos Ltda | Boituva | São Paulo | MP | 48, A |
| 3404 | Sao Salvador Alimentos S/A | Itaberai | Goias | MP | 48, A |
| 3409 | Bello Alimentos Ltda | Itaquirai | Mato Grosso do Sul | MP | A |
| 3887 | Coopavel - Cooperativa Agroindustrial | Cascavel | Paraná | MP | 48, A |
| 4232 | Avenorte Avicola Cianorte Ltda | Cianorte | Paraná | MP | A |
| 4444 | LAR Cooperativa Agroindustrial | Matelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | MP | 48, A |

Heakskiidu number

Nimi

Linn

Piirkond

Tegevus

Märkus

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

MP

48, A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

MP

48, A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

MP

48, A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

MP

48, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

MP

48, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

MP

48, A

516

Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata

Cafelandia

Paraná

MP

48, A

797

Cooperativa Agroindustrial - Copagril

Marechal Cándido Rondon

Paraná

MP

48, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

MP

48, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

MP

48, A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

MP

48, A

2758

Zanchetta Alimentos Ltda

Boituva

São Paulo

MP

48, A

3404

Sao Salvador Alimentos S/A

Itaberai

Goias

MP

48, A

3409

Bello Alimentos Ltda

Itaquirai

Mato Grosso do Sul

MP

A

3887

Coopavel - Cooperativa Agroindustrial

Cascavel

Paraná

MP

48, A

4232

Avenorte Avicola Cianorte Ltda

Cianorte

Paraná

MP

A

4444

LAR Cooperativa Agroindustrial

Matelandia

Paraná

MP

48, A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

MP

48, A

4)

| Heakskiidu number | Nimi | Linn | Piirkond | Tegevus | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | PP | 22, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 716 | BRF S. A. | Toledo | Paraná | PP | 22, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | PP | 22, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | PP | 22, A |

Heakskiidu number

Nimi

Linn

Piirkond

Tegevus

Märkus

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

PP

22, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

PP

22, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

PP

22, A

716

BRF S. A.

Toledo

Paraná

PP

22, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

PP

22, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

PP

22, A

Tegevuste selgitus

| CP | Lihatükeldamisettevõte |
| --- | --- |
| CS | Külmhooned |
| MP | Lihavalmististe ettevõte |
| PP | Töötlemisettevõte |
| SH | Tapamaja |

CP

Lihatükeldamisettevõte

CS

Külmhooned

MP

Lihavalmististe ettevõte

PP

Töötlemisettevõte

SH

Tapamaja

Märkuste selgitused

| 2. | Üksnes pakendatud liha |
| --- | --- |
| 48. | Välja arvatud linnuhakkliha ja mehaaniliselt eraldatud linnulihamass. |
| A | Kodulinnuliha |
| B | Veiseliha |

2.

Üksnes pakendatud liha

48.

Välja arvatud linnuhakkliha ja mehaaniliselt eraldatud linnulihamass.

A

Kodulinnuliha

B

Veiseliha

---

| 14.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/701,

8. mai 2018,

millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2018

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 78 esimese lõigu punkti b ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 809/2014 (2) on kehtestatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise lõpptähtpäev, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise lõpptähtpäev ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise lõpptähtpäev. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 809/2014 (2) on kehtestatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise lõpptähtpäev, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise lõpptähtpäev ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise lõpptähtpäev.

| (2) | Liikmesriigid rakendavad oma otsetoetuste haldussüsteemis muudatusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/2393 (3) ning millega kaasneb muu hulgas infotehnoloogia süsteemide ümberkorraldamine, menetluste muutmine ja meetmete võtmine abisaajate teadlikkuse parandamiseks, et teavitada neid uutest õigusnõuetest. Lisaks on mõnes liikmesriigis georuumilise toetusetaotluse rakendamine ajakavast maha jäänud. Selle tulemusel on liikmesriikides tekkinud süsteemi haldamisega erakorralisi probleeme. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid rakendavad oma otsetoetuste haldussüsteemis muudatusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/2393 (3) ning millega kaasneb muu hulgas infotehnoloogia süsteemide ümberkorraldamine, menetluste muutmine ja meetmete võtmine abisaajate teadlikkuse parandamiseks, et teavitada neid uutest õigusnõuetest. Lisaks on mõnes liikmesriigis georuumilise toetusetaotluse rakendamine ajakavast maha jäänud. Selle tulemusel on liikmesriikides tekkinud süsteemi haldamisega erakorralisi probleeme.

| (3) | See olukord on mõjutanud toetusesaajate võimalust esitada ühist taotlust, toetuse- või maksetaotlusi ja toetusõiguste taotlusi või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlusi rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikega 1 ja artikli 22 lõikega 1 ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

See olukord on mõjutanud toetusesaajate võimalust esitada ühist taotlust, toetuse- või maksetaotlusi ja toetusõiguste taotlusi või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlusi rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikega 1 ja artikli 22 lõikega 1 ette nähtud tähtaja jooksul.

| (4) | Võttes arvesse kõnealust olukorda, on asjakohane teha rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikest 1 ja artikli 22 lõikest 1 erand, mis võimaldab liikmesriikidel määrata 2018. aastaks kindlaks ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäeva, mis on hilisem, kui on ette nähtud kõnealustes artiklites. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4, artikli 15 lõigetes 2 ja 2a osutatud kuupäevad on seotud nimetatud määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaga, tuleks teha samasugune erand eelkontrollide tulemustest ja ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kõnealust olukorda, on asjakohane teha rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikest 1 ja artikli 22 lõikest 1 erand, mis võimaldab liikmesriikidel määrata 2018. aastaks kindlaks ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäeva, mis on hilisem, kui on ette nähtud kõnealustes artiklites. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4, artikli 15 lõigetes 2 ja 2a osutatud kuupäevad on seotud nimetatud määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaga, tuleks teha samasugune erand eelkontrollide tulemustest ja ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamiseks.

| (5) | Kuna need erandid peaksid hõlmama ühtset taotlust, toetuse- ja maksetaotlusi, muudatuste tegemist ühtses taotluses või maksetaotluses ning toetusõiguste taotlusi taotlusaasta 2018 kohta, on asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse 2018. aastaks esitatud taotluste ja maksetaotluste suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Kuna need erandid peaksid hõlmama ühtset taotlust, toetuse- ja maksetaotlusi, muudatuste tegemist ühtses taotluses või maksetaotluses ning toetusõiguste taotlusi taotlusaasta 2018 kohta, on asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse 2018. aastaks esitatud taotluste ja maksetaotluste suhtes.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust ei tohi liikmesriikide poolt 2018. aastaks kindlaksmääratavad ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevad olla hilisemad kui 15. juuni.

Artikkel 2

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõikest 2 on neis liikmesriikides, kus kasutatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud erandit, vaja rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest 2018. aasta ühtses taotluses või maksetaotluses teatada pädevale asutusele hiljemalt 15. juuniks.

Artikkel 3

Artiklites 1 ja 2 sätestatud erandit kohaldatakse vaatlusalustes liikmesriikides ka vastavalt 26, 35 ja 10 kalendripäeva pikkuste ajavahemike arvutamiseks pärast rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4 ja artikli 15 lõikes 2a osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäeva.

Artikkel 4

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 22 lõikest 1 ei tohi liikmesriikide poolt 2018. aastaks kindlaks määratav toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäev olla hilisem kui 15. juuni.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse taotluste ja maksetaotluste suhtes, mis on esitatud 2018. aastaks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (ELT L 350, 29.12.2017, lk 15).

3

---

OTSUSED

| 14.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/7

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/702,

8. mai 2018,

Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2721 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

I.   FAKTID JA MENETLUS

FAKTID JA MENETLUS

| (1) | Komisjoni otsusega (EL) 2015/826 (1) kiideti heaks kaaliumnitriti E 249 ja naatriumnitriti E 250 (edaspidi „nitritid“) lisamist lihatoodetele käsitlevad Taani riiklikud õigusnormid, mis sisalduvad 27. mai 2013. aasta korralduses nr 542 lisaainete kohta (BEK nr. 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet), millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 25. novembri 2014. aasta kirjaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 114 lõikele 4. Need riiklikud õigusnormid kiideti heaks kuni 22. maini 2018. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega (EL) 2015/826 (1) kiideti heaks kaaliumnitriti E 249 ja naatriumnitriti E 250 (edaspidi „nitritid“) lisamist lihatoodetele käsitlevad Taani riiklikud õigusnormid, mis sisalduvad 27. mai 2013. aasta korralduses nr 542 lisaainete kohta (BEK nr. 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet), millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 25. novembri 2014. aasta kirjaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 114 lõikele 4. Need riiklikud õigusnormid kiideti heaks kuni 22. maini 2018.

1

BEK nr. 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (2) on sätestatud nitritite lihatoodetes kasutamise tasemed ja muud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (2) on sätestatud nitritite lihatoodetes kasutamise tasemed ja muud tingimused.

2

| (3) | Otsuse (EL) 2015/826 kohaselt peaks Taani olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (EL) 2015/826 kohaselt peaks Taani olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele.

| (4) | Taani teatas 10. novembri 2017. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamist. |
| --- | --- |

(4)

Taani teatas 10. novembri 2017. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamist.

1.   LIIDU ÕIGUSNORMID

LIIDU ÕIGUSNORMID

1.1.   ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 114 LÕIKED 4 JA 6

| (5) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 on ette nähtud: „Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.“ |
| --- | --- |

(5)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 on ette nähtud: „Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.“

| (6) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

1.2.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1333/2008

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 üldpõhimõtete kohaselt võidakse toidu lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, vastuvõetavus tervise seisukohast ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 üldpõhimõtete kohaselt võidakse toidu lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, vastuvõetavus tervise seisukohast ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. Toidu lisaainena võib lasta turule ja kasutada toidus vaid liidu loetellu kuuluvaid toidu lisaaineid kõnealuses loetelus esitatud kasutustingimustel. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. Toidu lisaainena võib lasta turule ja kasutada toidus vaid liidu loetellu kuuluvaid toidu lisaaineid kõnealuses loetelus esitatud kasutustingimustel.

| (9) | Nitriteid on lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas eluohtliku botulismi tekitaja Clostridium botulinum'i paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, millest mõned on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja teiselt poolt nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist. |
| --- | --- |

(9)

Nitriteid on lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas eluohtliku botulismi tekitaja Clostridium botulinum'i paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, millest mõned on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja teiselt poolt nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist.

Clostridium botulinum

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punktis 8.3 (lihatooted) on sätestatud tootmise ajal lisatava kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimumkogus. See maksimaalne lisatav kogus on enamiku lihatoodete puhul 150 mg/kg ja steriliseeritud lihatoodete puhul 100 mg/kg. Mõne üksiku teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatava soolatud lihatoote puhul on maksimaalne lisatav kogus 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punktis 8.3 (lihatooted) on sätestatud tootmise ajal lisatava kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimumkogus. See maksimaalne lisatav kogus on enamiku lihatoodete puhul 150 mg/kg ja steriliseeritud lihatoodete puhul 100 mg/kg. Mõne üksiku teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatava soolatud lihatoote puhul on maksimaalne lisatav kogus 180 mg/kg.

| (11) | Erandina üldreeglist on määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punkti 8.3.4 (traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatide osas lisasätted) toidugrupi puhul ette nähtud jääkide piirnormid tootmisprotsessi lõpus teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele, mida toodetakse traditsioonilistel valmistamisviisidel. Selliste toodete eri rühmade suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire peekoni, dry cured bacon'i ja teiste samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire singi ja teiste samalaadsete toodete puhul. |
| --- | --- |

(11)

Erandina üldreeglist on määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punkti 8.3.4 (traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatide osas lisasätted) toidugrupi puhul ette nähtud jääkide piirnormid tootmisprotsessi lõpus teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele, mida toodetakse traditsioonilistel valmistamisviisidel. Selliste toodete eri rühmade suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire peekoni, dry cured bacon'i ja teiste samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire singi ja teiste samalaadsete toodete puhul.

dry cured bacon

| (12) | Jääkide piirnormid on erandid maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitlevast üldeeskirjast. Kõnealused piirnormid kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamise viisiga kaasneva soolade lihasse imendumise tõttu. Määruses on kirjeldatud nimetatud toodete valmistamise protsessi, et oleks võimalik teha kindlaks „sarnased tooted“ ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad. |
| --- | --- |

(12)

Jääkide piirnormid on erandid maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitlevast üldeeskirjast. Kõnealused piirnormid kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamise viisiga kaasneva soolade lihasse imendumise tõttu. Määruses on kirjeldatud nimetatud toodete valmistamise protsessi, et oleks võimalik teha kindlaks „sarnased tooted“ ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad.

| (13) | Määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirnormid põhinevad toidu teaduskomitee 1990 (3). ja 1995. aasta (4) ning Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusel (5). Maksimaalsed lisatavad kogused tuginevad nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikele, mille kohaselt on steriliseeritud lihatoodetes lubatud nitritikogus kuni 100 mg/kg ja muudes lihatoodetes 150 mg/kg. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust Euroopa Liidus, oli liidu seadusandja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata. |
| --- | --- |

(13)

Määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirnormid põhinevad toidu teaduskomitee 1990 (3). ja 1995. aasta (4) ning Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamusel (5). Maksimaalsed lisatavad kogused tuginevad nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikele, mille kohaselt on steriliseeritud lihatoodetes lubatud nitritikogus kuni 100 mg/kg ja muudes lihatoodetes 150 mg/kg. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust Euroopa Liidus, oli liidu seadusandja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata.

3

4

5

2.   TEATATUD RIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

TEATATUD RIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

| (14) | Taani teatas 10. novembril 2017 riiklikest õigusnormidest, mis sisalduvad 4. septembri 2015. aasta korralduses nr 1044 toidu lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr. 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet). Kõnealuse korraldusega muudeti 27. mai 2013. aasta korraldust nr 542, millest oli eelnevalt komisjonile teatatud ja mida oli hinnatud otsuse (EL) 2015/826 raames. |
| --- | --- |

(14)

Taani teatas 10. novembril 2017 riiklikest õigusnormidest, mis sisalduvad 4. septembri 2015. aasta korralduses nr 1044 toidu lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr. 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet). Kõnealuse korraldusega muudeti 27. mai 2013. aasta korraldust nr 542, millest oli eelnevalt komisjonile teatatud ja mida oli hinnatud otsuse (EL) 2015/826 raames.

| (15) | Korralduse nr 1044 kohaselt võib nitriteid (E 249 ja E 250) kasutada lihatoodetes vaid selle 3. lisas esitatud tingimustel. Kõnealuses lisas esitatud toiduainerühmad vastavad toidugruppidele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisas, ning nendega asendatakse nimetatud lisa kohased kasutusviisid.






  Toiduaine | Lisatav nitritikogus (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1
  Kuumtöötlemata lihatooted | Kokku 60 mg/kg.
  Fermenteeritud salaamivorstides kokku 100 mg/kg. |
| 8.3.2
  Kuumtöödeldud lihatooted | Kokku 60 mg/kg.
  Täielikult või poolkonserveeritud toodetes kokku 150 mg/kg.
  Rullepølse's (lihast rulaadvorst) kokku 100 mg/kg.
  Traditsioonilistes Taani lihapallides ja maksapasteedis 0 mg/kg. |
| 8.3.4
  Traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatidega seotud lisasätted | Kokku 60 mg/kg.
  Wiltshire tüüpi peekonis ja seotud toodetes kokku 150 mg/kg.
  Traditsioonilises soolatud singis (spegeskinke) ja seotud toodetes 150 mg/kg. |

(15)

Korralduse nr 1044 kohaselt võib nitriteid (E 249 ja E 250) kasutada lihatoodetes vaid selle 3. lisas esitatud tingimustel. Kõnealuses lisas esitatud toiduainerühmad vastavad toidugruppidele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisas, ning nendega asendatakse nimetatud lisa kohased kasutusviisid.

Toiduaine

Lisatav nitritikogus (mg/kg)

8.3.1

Kuumtöötlemata lihatooted

Kokku 60 mg/kg.

Fermenteeritud salaamivorstides kokku 100 mg/kg.

8.3.2

Kuumtöödeldud lihatooted

Kokku 60 mg/kg.

Täielikult või poolkonserveeritud toodetes kokku 150 mg/kg.

Rullepølse's (lihast rulaadvorst) kokku 100 mg/kg.

Traditsioonilistes Taani lihapallides ja maksapasteedis 0 mg/kg.

8.3.4

Traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatidega seotud lisasätted

Kokku 60 mg/kg.

Wiltshire tüüpi peekonis ja seotud toodetes kokku 150 mg/kg.

Traditsioonilises soolatud singis (spegeskinke) ja seotud toodetes 150 mg/kg.

| (16) | Seega kehtib paljude lihatoodete puhul nitritite (E 249 ja E 250) madalam piirnorm 60 mg/kg, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 1333/2008 vastavad piirnormid on 100 või 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Seega kehtib paljude lihatoodete puhul nitritite (E 249 ja E 250) madalam piirnorm 60 mg/kg, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 1333/2008 vastavad piirnormid on 100 või 150 mg/kg.

3.   MENETLUS

MENETLUS

| (17) | Taani teatas 10. novembri 2017. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamist. |
| --- | --- |

(17)

Taani teatas 10. novembri 2017. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamist.

| (18) | Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas, (6) et teavitada huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ja taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 28. märtsi 2018. aasta kirjaga teatest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi. Komisjon sai tähtaja jooksul märkused Küproselt.
  Küpros ei ole vastu Taani taotlusele säilitada rangemad riiklikud normid nitritite lihatoodetes kasutamisele ja tunnustab Taani seisukohta, et taotletud normid on vajalikud rahvatervise kaitseks. Küpros võib taotluse heaks kiita tingimusel, et kõnealused normid ei kujuta endast kaubandustõket, ebaproportsionaalset takistust siseturu toimimisele ega muudes liikmesriikides toodetud ja Taanis turustatud toodete võimalikku diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas, (6) et teavitada huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ja taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 28. märtsi 2018. aasta kirjaga teatest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi. Komisjon sai tähtaja jooksul märkused Küproselt.

Euroopa Liidu Teatajas

6

Küpros ei ole vastu Taani taotlusele säilitada rangemad riiklikud normid nitritite lihatoodetes kasutamisele ja tunnustab Taani seisukohta, et taotletud normid on vajalikud rahvatervise kaitseks. Küpros võib taotluse heaks kiita tingimusel, et kõnealused normid ei kujuta endast kaubandustõket, ebaproportsionaalset takistust siseturu toimimisele ega muudes liikmesriikides toodetud ja Taanis turustatud toodete võimalikku diskrimineerimist.

4.   NITRITITE UUESTIHINDAMINE

NITRITITE UUESTIHINDAMINE

| (19) | Komisjoni määruse (EL) nr 257/2010 (7) kohaselt pidi Euroopa Toiduohutusamet kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) ohutust uuesti hindama. Selle hindamise käigus uuris Euroopa Toiduohutusamet toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti varasemaid arvamusi ning võimaluse korral algset toimikut, huvitatud ettevõtjate ja/või muude huvitatud isikute esitatud andmeid ning komisjoni ja liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud andmeid, samuti uuris ta pärast kummagi toidu lisaaine eelmist hindamist avaldatud asjakohast kirjandust. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni määruse (EL) nr 257/2010 (7) kohaselt pidi Euroopa Toiduohutusamet kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) ohutust uuesti hindama. Selle hindamise käigus uuris Euroopa Toiduohutusamet toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusameti varasemaid arvamusi ning võimaluse korral algset toimikut, huvitatud ettevõtjate ja/või muude huvitatud isikute esitatud andmeid ning komisjoni ja liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud andmeid, samuti uuris ta pärast kummagi toidu lisaaine eelmist hindamist avaldatud asjakohast kirjandust.

7

| (20) | Taani eelmise teate (8) toetuseks esitatud teave, milles käsitleti lihatoodete tarbimist, kokkupuudet nitrititega, botulismi esinemist ning nitrosamiinide moodustumist töödeldud lihatoodetes, esitati Euroopa Toiduohutusametile, et viimane võtaks seda ohutuse uuesti hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

(20)

Taani eelmise teate (8) toetuseks esitatud teave, milles käsitleti lihatoodete tarbimist, kokkupuudet nitrititega, botulismi esinemist ning nitrosamiinide moodustumist töödeldud lihatoodetes, esitati Euroopa Toiduohutusametile, et viimane võtaks seda ohutuse uuesti hindamisel arvesse.

8

| (21) | Euroopa Toiduohutusamet esitas 15. juunil 2017 teadusliku arvamuse kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) uuestihindamise kohta (9). Toiduohutusamet määras, et nitritiooni lubatud päevane tarbitav kogus on 0,07 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, ning selgitas, et nitriti toidu lisaainena kasutamine ei too tavaliselt inimeste puhul kaasa lubatud päevase tarbitava koguse ületamist (laste kõrgeima protsentiili puhul täheldati siiski kõnealuse koguse mõningast ületamist). Kui liideti kõik allikad, mille kaudu võib toidu kaudu nitrititega kokku puutuda, st toidu lisaained, nitritite esinemine looduses ja saastumine, siis oleks lubatud päevane tarbitav kogus imikute, maimikute ja teiste laste puhul ületatud keskmise kokkupuute korral ja muude vanuserühmade puhul suurima kokkupuute korral. Toidu lisaainena kasutatavate nitritite osakaal üldises kokkupuutes oli ligikaudu 17 % (vahemik 1,5–36 %). |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Toiduohutusamet esitas 15. juunil 2017 teadusliku arvamuse kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) uuestihindamise kohta (9). Toiduohutusamet määras, et nitritiooni lubatud päevane tarbitav kogus on 0,07 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, ning selgitas, et nitriti toidu lisaainena kasutamine ei too tavaliselt inimeste puhul kaasa lubatud päevase tarbitava koguse ületamist (laste kõrgeima protsentiili puhul täheldati siiski kõnealuse koguse mõningast ületamist). Kui liideti kõik allikad, mille kaudu võib toidu kaudu nitrititega kokku puutuda, st toidu lisaained, nitritite esinemine looduses ja saastumine, siis oleks lubatud päevane tarbitav kogus imikute, maimikute ja teiste laste puhul ületatud keskmise kokkupuute korral ja muude vanuserühmade puhul suurima kokkupuute korral. Toidu lisaainena kasutatavate nitritite osakaal üldises kokkupuutes oli ligikaudu 17 % (vahemik 1,5–36 %).

9

| (22) | Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kokkupuude endogeensete nitrosamiinidega ei olnud kuigi murettekitav. Mis puudutab kokkupuudet eksogeensete nitrosamiinidega, leidis Toiduohutusamet lihatoodetele lisatud nitritite ja teatavate toksikoloogiliselt väga ohtlike lenduvate nitrosamiinide moodustumise vahelise seose hindamiseks tehtava süstemaatilise ülevaate tulemuste põhjal, et ei ole võimalik selgelt eristada kõnealuseid seadusega ettenähtud piirides lisatud nitrititest tekkivaid N-nitrosoühendeid nendest, mis esinevad toidu koostises ilma nitritite lisamiseta. Seepärast arvutati üldine kokkupuude, kuigi see ei ole seotud üksnes nitritite kasutamisega toidu lisaainena. Teataval määral tekitas muret rohke üldine kokkupuude eksogeensete nitrosamiinidega kõikides vanuserühmades peale vanemaealiste inimeste. |
| --- | --- |

(22)

Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kokkupuude endogeensete nitrosamiinidega ei olnud kuigi murettekitav. Mis puudutab kokkupuudet eksogeensete nitrosamiinidega, leidis Toiduohutusamet lihatoodetele lisatud nitritite ja teatavate toksikoloogiliselt väga ohtlike lenduvate nitrosamiinide moodustumise vahelise seose hindamiseks tehtava süstemaatilise ülevaate tulemuste põhjal, et ei ole võimalik selgelt eristada kõnealuseid seadusega ettenähtud piirides lisatud nitrititest tekkivaid N-nitrosoühendeid nendest, mis esinevad toidu koostises ilma nitritite lisamiseta. Seepärast arvutati üldine kokkupuude, kuigi see ei ole seotud üksnes nitritite kasutamisega toidu lisaainena. Teataval määral tekitas muret rohke üldine kokkupuude eksogeensete nitrosamiinidega kõikides vanuserühmades peale vanemaealiste inimeste.

| (23) | Toiduohutusamet kinnitas ka tõendid, mis võimaldavad siduda N-nitrosodimetüülamiini esinemist toidus kolorektaalvähi tekkega, ja teatavad tõendid, millest nähtub, et on seos i) toiduga omistatud nitritite ja maovähi vahel ning ii) töödeldud lihast saadava summaarse nitriti ja nitraadi ja kolorektaalvähi vahel. |
| --- | --- |

(23)

Toiduohutusamet kinnitas ka tõendid, mis võimaldavad siduda N-nitrosodimetüülamiini esinemist toidus kolorektaalvähi tekkega, ja teatavad tõendid, millest nähtub, et on seos i) toiduga omistatud nitritite ja maovähi vahel ning ii) töödeldud lihast saadava summaarse nitriti ja nitraadi ja kolorektaalvähi vahel.

5.   KOMISJONIPOOLNE JÄRELEVALVE

KOMISJONIPOOLNE JÄRELEVALVE

| (24) | Komisjon viis 2014. aastal lõpule kättesaadaval teabel põhineva uuringu, milles jälgis nitriteid käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Uuring põhines kõigile liikmesriikidele esitatud küsimustiku vastustel. Uuringust selgus, et vaatamata mõningatele eranditele on steriliseerimata lihatoodetele lisatavate nitritite tavaline kogus ELi piirnormist väiksem, kuid Taani piirnormist suurem. Aruandes järeldati, et tuleks kaaluda nitritite suhtes praegu kehtivate piirnormide muutmise võimalust. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon viis 2014. aastal lõpule kättesaadaval teabel põhineva uuringu, milles jälgis nitriteid käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Uuring põhines kõigile liikmesriikidele esitatud küsimustiku vastustel. Uuringust selgus, et vaatamata mõningatele eranditele on steriliseerimata lihatoodetele lisatavate nitritite tavaline kogus ELi piirnormist väiksem, kuid Taani piirnormist suurem. Aruandes järeldati, et tuleks kaaluda nitritite suhtes praegu kehtivate piirnormide muutmise võimalust.

| (25) | Seepärast võttis komisjon ette ad hoc uuringu selle kohta, kuidas tööstuses kasutatakse nitriteid eri lihatootekategooriate puhul. 2016. aastal lõpule viidud uuringust nähtus, et on võimalik läbi vaadata praegu ELi õigusaktidega lubatud nitritite piirnormid. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast võttis komisjon ette ad hoc uuringu selle kohta, kuidas tööstuses kasutatakse nitriteid eri lihatootekategooriate puhul. 2016. aastal lõpule viidud uuringust nähtus, et on võimalik läbi vaadata praegu ELi õigusaktidega lubatud nitritite piirnormid.

ad hoc

| (26) | Komisjon peab arvesse võtma liikmesriikide vastustel põhineva uuringu järeldusi, nitritite tööstuses kasutamise kohta tehtud ad hoc uuringut, Euroopa Toiduohutusameti poolt läbiviidud uuestihindamist ja Taani esitatud andmeid, et kaaluda, kas määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohased nitritite piirnormid tuleks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peab arvesse võtma liikmesriikide vastustel põhineva uuringu järeldusi, nitritite tööstuses kasutamise kohta tehtud ad hoc uuringut, Euroopa Toiduohutusameti poolt läbiviidud uuestihindamist ja Taani esitatud andmeid, et kaaluda, kas määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohased nitritite piirnormid tuleks läbi vaadata.

ad hoc

II.   HINNANG

HINNANG

1.   VASTUVÕETAVUS

VASTUVÕETAVUS

| (27) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada rangemad siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning kui komisjon kiidab kõnealused meetmed heaks. |
| --- | --- |

(27)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada rangemad siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning kui komisjon kiidab kõnealused meetmed heaks.

| (28) | Taani teade on seotud riiklike õigusnormidega, mis erinevad määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa sätetest kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) kohta. Nimetatud kehtivad Taani õigusnormid olid põhimõtteliselt olemas juba siis, kui kõnealused piirnormid sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/52/EÜ (10). |
| --- | --- |

(28)

Taani teade on seotud riiklike õigusnormidega, mis erinevad määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa sätetest kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) kohta. Nimetatud kehtivad Taani õigusnormid olid põhimõtteliselt olemas juba siis, kui kõnealused piirnormid sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/52/EÜ (10).

10

| (29) | Taani korraldusega nr 1044 lubatakse lihatoodetele lisada nitriteid ainult sel juhul, kui lisamisel ei ületata konkreetseid piirnorme. Sõltuvalt asjaomastest toodetest on need maksimaalsed kogused 0, 60, 100 või 150 mg/kg, mis on teatavate toodete puhul väiksemad määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud kogustest. Lisaks ei näe Taani õigusnormid erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008 ette mingeid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest ega luba seega turule lasta teatavaid traditsioonilise tootmisprotsessi teel saadud lihatooteid, mis pärinevad teistest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(29)

Taani korraldusega nr 1044 lubatakse lihatoodetele lisada nitriteid ainult sel juhul, kui lisamisel ei ületata konkreetseid piirnorme. Sõltuvalt asjaomastest toodetest on need maksimaalsed kogused 0, 60, 100 või 150 mg/kg, mis on teatavate toodete puhul väiksemad määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud kogustest. Lisaks ei näe Taani õigusnormid erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008 ette mingeid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest ega luba seega turule lasta teatavaid traditsioonilise tootmisprotsessi teel saadud lihatooteid, mis pärinevad teistest liikmesriikidest.

| (30) | Taani õigusnormid on seega määruse (EÜ) nr 1333/2008 sätetest rangemad selle poolest, et maksimaalsed lisatavad kogused on mitme tooteliigi omadest väiksemad (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja selle poolest, et nende sätetega ei lubata lasta teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule jääkide piirnormide alusel. |
| --- | --- |

(30)

Taani õigusnormid on seega määruse (EÜ) nr 1333/2008 sätetest rangemad selle poolest, et maksimaalsed lisatavad kogused on mitme tooteliigi omadest väiksemad (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja selle poolest, et nende sätetega ei lubata lasta teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule jääkide piirnormide alusel.

| (31) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 lisati teatele põhjendus ühe või mitme ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud olulise vajaduse kohta, käesoleval juhul vajaduse kohta kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi memorandumis ja Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamises antakse lisateavet, mis käsitleb lihatoodete tarbimist ja importi, kokkupuudet nitrititega, Taani turul olevates lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, botulismi esinemist ning nitrosamiinide teket töödeldud lihatoodetes. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 lisati teatele põhjendus ühe või mitme ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud olulise vajaduse kohta, käesoleval juhul vajaduse kohta kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi memorandumis ja Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamises antakse lisateavet, mis käsitleb lihatoodete tarbimist ja importi, kokkupuudet nitrititega, Taani turul olevates lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, botulismi esinemist ning nitrosamiinide teket töödeldud lihatoodetes.

| (32) | Eespool kirjeldatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba säilitada oma riiklikud õigusnormid nitritite kasutamise kohta lihatoodetes, on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetav. |
| --- | --- |

(32)

Eespool kirjeldatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba säilitada oma riiklikud õigusnormid nitritite kasutamise kohta lihatoodetes, on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetav.

2.   PÕHJENDUSTE HINDAMINE

PÕHJENDUSTE HINDAMINE

| (33) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud õigusnormid. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud õigusnormid.

| (34) | Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud õigusnormid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud õigusnormid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(34)

Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud õigusnormid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud õigusnormid on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (35) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. Tõendamiskohustus on riiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil. |
| --- | --- |

(35)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. Tõendamiskohustus on riiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil.

| (36) | Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud õigusnormid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike õigusnormide hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(36)

Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud õigusnormid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike õigusnormide hindamisel arvesse võtta.

2.1.   TAANI SEISUKOHT

| (37) | Taani väidab, et tema õigusaktid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et neis on sätestatud nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus, kui on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1333/2008, ja nendega ei lubata turule lasta traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani märgib, et tema õigusnormid on kehtestatud täielikus kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamustega, ning leiab ühtlasi, et nimetatud õigusnormid on õigustatud Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamuse ja ameti viimasele, 15. juuni 2017. aasta arvamusele Taani antud hinnangu kohaselt. |
| --- | --- |

(37)

Taani väidab, et tema õigusaktid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et neis on sätestatud nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus, kui on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1333/2008, ja nendega ei lubata turule lasta traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani märgib, et tema õigusnormid on kehtestatud täielikus kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamustega, ning leiab ühtlasi, et nimetatud õigusnormid on õigustatud Euroopa Toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamuse ja ameti viimasele, 15. juuni 2017. aasta arvamusele Taani antud hinnangu kohaselt.

| (38) | Taani leiab, et üldisest teaduslikust hinnangust nähtub, et a) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks vähendada nii palju kui võimalik, kasutades diferentseeritud koguseid vastavalt eri toiduainetega seotud tehnilistele vajadustele, b) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks reguleerida pigem lisatavate koguste kui jääkkoguste osas ning c) vajalik säilitamisaste saavutatakse Euroopa Toiduohutusameti (2003) soovitatud koguseid kasutades. Sellega seoses leiab Taani, et ta järgib oma riiklikes õigusnormides nimetatud soovitusi läbivalt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 1333/2008 neid nitritite osas ei järgita. |
| --- | --- |

(38)

Taani leiab, et üldisest teaduslikust hinnangust nähtub, et a) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks vähendada nii palju kui võimalik, kasutades diferentseeritud koguseid vastavalt eri toiduainetega seotud tehnilistele vajadustele, b) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks reguleerida pigem lisatavate koguste kui jääkkoguste osas ning c) vajalik säilitamisaste saavutatakse Euroopa Toiduohutusameti (2003) soovitatud koguseid kasutades. Sellega seoses leiab Taani, et ta järgib oma riiklikes õigusnormides nimetatud soovitusi läbivalt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 1333/2008 neid nitritite osas ei järgita.

| (39) | Taani hinnangul on mure määrusega (EÜ) nr 1333/2008 lubatud nitritikoguste kasutamise pärast seotud eelkõige suurema nitrosamiinide moodustumise riskiga. Vastupidiselt hiljutisele Toiduohutusameti arvamusele leiab Taani, et nii lenduvate kui mittelenduvate nitrosamiinide moodustumine sõltub lisatud nitritite hulgast, samas kui Toiduohutusamet tunnistab seost üksnes viimatinimetatu puhul. On teaduslikult tõestatud, et paljud lenduvad nitrosamiinid on kantserogeensed ja genotoksilised ning hiljutised epidemioloogilised uuringud osutavad lihatoodete tarbimise ja erinevate vähktõve vormide vahelisele seosele. See toetab piirangute kehtestamist nitritite kui toidu lisaainete kasutamisele. Taani märgib ka, et ettevaatusmarginaal lubatud päevase tarbitava koguseni ei ole suur väikelaste puhul, kes puutuvad Taani elanikkonna kohta tehtud praeguste tarbimisarvutuste kohaselt kõige rohkem nitrititega kokku. |
| --- | --- |

(39)

Taani hinnangul on mure määrusega (EÜ) nr 1333/2008 lubatud nitritikoguste kasutamise pärast seotud eelkõige suurema nitrosamiinide moodustumise riskiga. Vastupidiselt hiljutisele Toiduohutusameti arvamusele leiab Taani, et nii lenduvate kui mittelenduvate nitrosamiinide moodustumine sõltub lisatud nitritite hulgast, samas kui Toiduohutusamet tunnistab seost üksnes viimatinimetatu puhul. On teaduslikult tõestatud, et paljud lenduvad nitrosamiinid on kantserogeensed ja genotoksilised ning hiljutised epidemioloogilised uuringud osutavad lihatoodete tarbimise ja erinevate vähktõve vormide vahelisele seosele. See toetab piirangute kehtestamist nitritite kui toidu lisaainete kasutamisele. Taani märgib ka, et ettevaatusmarginaal lubatud päevase tarbitava koguseni ei ole suur väikelaste puhul, kes puutuvad Taani elanikkonna kohta tehtud praeguste tarbimisarvutuste kohaselt kõige rohkem nitrititega kokku.

| (40) | Taani rõhutab veel, et tema riiklikud õigusnormid on kehtinud palju aastaid ja seni pole kunagi olnud probleeme asjaomaste toodete säilimisega. Peale selle on Taanis teiste ELi liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väike botulismi esinemise sagedus ja 1980. aastast peale ei ole registreeritud ühtegi botulismijuhtu, mis oleks seotud lihatoodete tarbimisega. Taani märgib, et riigis ei ole alates 2006. aastast registreeritud ühtki botulismijuhtu. Seega leitakse, et Taani õigusnormidega nitritite lihatoodetes kasutamise kohta tagatakse endiselt täielik toidumürgitusevastane kaitse. |
| --- | --- |

(40)

Taani rõhutab veel, et tema riiklikud õigusnormid on kehtinud palju aastaid ja seni pole kunagi olnud probleeme asjaomaste toodete säilimisega. Peale selle on Taanis teiste ELi liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väike botulismi esinemise sagedus ja 1980. aastast peale ei ole registreeritud ühtegi botulismijuhtu, mis oleks seotud lihatoodete tarbimisega. Taani märgib, et riigis ei ole alates 2006. aastast registreeritud ühtki botulismijuhtu. Seega leitakse, et Taani õigusnormidega nitritite lihatoodetes kasutamise kohta tagatakse endiselt täielik toidumürgitusevastane kaitse.

| (41) | Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi memorandumis esitatakse lisateavet lihatoodete tarbimise ja impordi ning nitrititega kokkupuute kohta ning analüüsi kohta, mis käsitleb nitriteid Taani turul olevates lihatoodetes. |
| --- | --- |

(41)

Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi memorandumis esitatakse lisateavet lihatoodete tarbimise ja impordi ning nitrititega kokkupuute kohta ning analüüsi kohta, mis käsitleb nitriteid Taani turul olevates lihatoodetes.

| (42) | Taani ametiasutuste hinnangul nähtub kõige uuemate, st 2012.–2014. aasta andmete võrdlusest, et lisatud nitriteid sisaldavate lihatoodete, sealhulgas külmade lihalõikude tarbimine on kasvanud. See vastab alates 2000. aastast täheldatud suundumusele, mille kohaselt puutuvad taanlased üha enam kokku nitrititega lihatoodetes, millest paljud kuuluvad nitritite madala piirnormi (60 mg/kg) alla. |
| --- | --- |

(42)

Taani ametiasutuste hinnangul nähtub kõige uuemate, st 2012.–2014. aasta andmete võrdlusest, et lisatud nitriteid sisaldavate lihatoodete, sealhulgas külmade lihalõikude tarbimine on kasvanud. See vastab alates 2000. aastast täheldatud suundumusele, mille kohaselt puutuvad taanlased üha enam kokku nitrititega lihatoodetes, millest paljud kuuluvad nitritite madala piirnormi (60 mg/kg) alla.

| (43) | Mis puutub kaubandusse, siis on Taani jõudnud järeldusele, et läbivaatamisega seotud perioodil ei ole Taani erieeskirjad avaldanud negatiivset mõju teatavate toodete impordile Taani ning aastatel 2013–2016 on import ligikaudu 5 % kasvanud, kui jätta välja Saksamaa andmed (11). Lihatoodete nitritisisaldust käsitleva analüüsi põhjal väidab Taani, et Taani imporditud toodete nitritisisaldus ei ole suurem kui Taani toodetel. |
| --- | --- |

(43)

Mis puutub kaubandusse, siis on Taani jõudnud järeldusele, et läbivaatamisega seotud perioodil ei ole Taani erieeskirjad avaldanud negatiivset mõju teatavate toodete impordile Taani ning aastatel 2013–2016 on import ligikaudu 5 % kasvanud, kui jätta välja Saksamaa andmed (11). Lihatoodete nitritisisaldust käsitleva analüüsi põhjal väidab Taani, et Taani imporditud toodete nitritisisaldus ei ole suurem kui Taani toodetel.

11

| (44) | Seega leiab Taani, et on põhjendatud säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lihatoodetes kasutamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad. Taani sõnul nähtub vastavalt otsusele (EL) 2015/826 korraldatud seirest, et varem arvesse võetud tervisekaalutlused on endiselt asjakohased. Lõpuks väidab ta, et kättesaadavate andmete põhjal ei takista Taani õigusnormid asjaomaste toodetega kauplemist. |
| --- | --- |

(44)

Seega leiab Taani, et on põhjendatud säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lihatoodetes kasutamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad. Taani sõnul nähtub vastavalt otsusele (EL) 2015/826 korraldatud seirest, et varem arvesse võetud tervisekaalutlused on endiselt asjakohased. Lõpuks väidab ta, et kättesaadavate andmete põhjal ei takista Taani õigusnormid asjaomaste toodetega kauplemist.

2.2.   TAANI SEISUKOHTA KÄSITLEV HINNANG

2.2.1.   
  ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud olulistel vajadustel rajanev põhjendus

ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud olulistel vajadustel rajanev põhjendus

| (45) | Taani õigusaktide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes ning seepärast on neis kehtestatud paljude lihatoodete suhtes määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohastest piirnormidest väiksem maksimaalne lisatav nitritikogus ja keelatud lasta turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid jääkide piirnormid. |
| --- | --- |

(45)

Taani õigusaktide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes ning seepärast on neis kehtestatud paljude lihatoodete suhtes määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohastest piirnormidest väiksem maksimaalne lisatav nitritikogus ja keelatud lasta turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid jääkide piirnormid.

| (46) | Et hinnata, kas Taani õigusaktid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt nitrosamiinide sisaldus lihatoodetes ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka eraldi võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmest tegurist, millele on toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet asjakohastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms. |
| --- | --- |

(46)

Et hinnata, kas Taani õigusaktid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt nitrosamiinide sisaldus lihatoodetes ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka eraldi võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmest tegurist, millele on toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusamet asjakohastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms.

| (47) | Komisjon peab hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemise sageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani tõendanud, et ta on siiamaani saavutanud oma õigusaktidega rahuldava tulemuse. Üldiselt nähtub nendest andmetest, et Taani õigusaktides sätestatud piirnormid on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja seal kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon peab hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemise sageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani tõendanud, et ta on siiamaani saavutanud oma õigusaktidega rahuldava tulemuse. Üldiselt nähtub nendest andmetest, et Taani õigusaktides sätestatud piirnormid on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja seal kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad.

| (48) | Erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008, millega on ette nähtud jääkide piirnormid teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele tootmisprotsessi lõppedes, ei sisalda Taani õigusnormid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest. See kehtib ka soolvees soolatud lihatoodete suhtes, mille puhul ei ole tavaliselt võimalik lisatavat kogust kontrollida soolade lihasse imendumise tõttu. Esitatud teabe kohaselt jälgib Taani nitritite lisamist soolvees soolatud lihatoodetele, võttes proove võimalikult tootmiskoha lähedalt, et saada lisatud nitritikogusest kõige realistlikum ülevaade. Jaemüügiga tegelevates lihakauplustes tehtud kahe kontrollikampaania tulemustest nähtub siiski, et Taani piirnormide ületamist näitas 2014. aastal peaaegu 35 % ja 2016. aastal 19 % soolvees soolatud lihatoodete proovidest. Taani ametiasutused annavad seega jaemüügiga tegelevatele lihakauplustele täiendavaid juhiseid eeskirjade ja tegurite kohta, mis on olulised nitritite imendumisel soolvees soolamise käigus. Seda tuleks täiendavalt jälgida ja kontrollida, et Taani saaks kinnitada nõuetele vastavust ja seega nimetatud tooteid käsitlevate riiklike õigusnormide asjakohasust. |
| --- | --- |

(48)

Erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008, millega on ette nähtud jääkide piirnormid teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele tootmisprotsessi lõppedes, ei sisalda Taani õigusnormid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest. See kehtib ka soolvees soolatud lihatoodete suhtes, mille puhul ei ole tavaliselt võimalik lisatavat kogust kontrollida soolade lihasse imendumise tõttu. Esitatud teabe kohaselt jälgib Taani nitritite lisamist soolvees soolatud lihatoodetele, võttes proove võimalikult tootmiskoha lähedalt, et saada lisatud nitritikogusest kõige realistlikum ülevaade. Jaemüügiga tegelevates lihakauplustes tehtud kahe kontrollikampaania tulemustest nähtub siiski, et Taani piirnormide ületamist näitas 2014. aastal peaaegu 35 % ja 2016. aastal 19 % soolvees soolatud lihatoodete proovidest. Taani ametiasutused annavad seega jaemüügiga tegelevatele lihakauplustele täiendavaid juhiseid eeskirjade ja tegurite kohta, mis on olulised nitritite imendumisel soolvees soolamise käigus. Seda tuleks täiendavalt jälgida ja kontrollida, et Taani saaks kinnitada nõuetele vastavust ja seega nimetatud tooteid käsitlevate riiklike õigusnormide asjakohasust.

| (49) | Komisjon leiab, et Taani õigusaktid, mis on kooskõlas liidu teadusorganite asjakohaste teaduslike arvamustega, põhinevad maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastavad kõnealuste arvamuste kohasele nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul määrusega võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon leiab, et Taani õigusaktid, mis on kooskõlas liidu teadusorganite asjakohaste teaduslike arvamustega, põhinevad maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastavad kõnealuste arvamuste kohasele nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul määrusega võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise.

| (50) | Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamasti lihatooteid, mille suhtes kehtiv piirnorm on 60 mg/kg ja mis tuleks asendada piirnormiga 100 või 150 mg/kg. Ehkki Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama määruses (EÜ) nr 1333/2008 osutatud piirnormini, ei saa välistada, et Taani elanikkonna tegelik kokkupuude nitrititega suureneks. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamasti lihatooteid, mille suhtes kehtiv piirnorm on 60 mg/kg ja mis tuleks asendada piirnormiga 100 või 150 mg/kg. Ehkki Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama määruses (EÜ) nr 1333/2008 osutatud piirnormini, ei saa välistada, et Taani elanikkonna tegelik kokkupuude nitrititega suureneks.

| (51) | Komisjon on praegu kättesaadavast teabest lähtudes seisukohal, et taotluse säilitada teatatud meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon on praegu kättesaadavast teabest lähtudes seisukohal, et taotluse säilitada teatatud meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega.

2.2.2.   
  Suvalise diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

Suvalise diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

2.2.2.1.   Suvalise diskrimineerimise puudumine

Suvalise diskrimineerimise puudumine

| (52) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kohustatakse komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata suvalise diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi. |
| --- | --- |

(52)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kohustatakse komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata suvalise diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi.

| (53) | Taani riiklikud eeskirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et kõnealused riiklikud õigusnormid ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid. |
| --- | --- |

(53)

Taani riiklikud eeskirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et kõnealused riiklikud õigusnormid ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid.

2.2.2.2.   Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

| (54) | Riiklikud õigusnormid, mis on toodete kasutuse suhtes liidu määruse sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud liidus seaduslikult turule lasta ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule lasta. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut. |
| --- | --- |

(54)

Riiklikud õigusnormid, mis on toodete kasutuse suhtes liidu määruse sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud liidus seaduslikult turule lasta ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule lasta. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut.

| (55) | Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa teatavatele lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade kohaldamisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult sellist riiklikku meedet, mis kujutab ebaproportsionaalset takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, millest nähtub, et teatavate lihatoodete import teistest liikmesriikidest on kasvanud aastatel 1994–2016 ja püsinud stabiilsena aastatel 2013–2016. |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa teatavatele lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade kohaldamisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult sellist riiklikku meedet, mis kujutab ebaproportsionaalset takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, millest nähtub, et teatavate lihatoodete import teistest liikmesriikidest on kasvanud aastatel 1994–2016 ja püsinud stabiilsena aastatel 2013–2016.

| (56) | Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud õigusnormid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(56)

Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud õigusnormid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.2.2.3.   Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

| (57) | Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(57)

Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

| (58) | Võttes arvesse Taani valitsuse mainitud kasu tervisele tänu nitrititega kokkupuute vähendamisele lihatoodetes ja asjaolu, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadava teabe alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ega kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Võttes arvesse Taani valitsuse mainitud kasu tervisele tänu nitrititega kokkupuute vähendamisele lihatoodetes ja asjaolu, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadava teabe alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ega kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses.

| (59) | Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(59)

Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud.

2.2.3.   
  Ajaline piiratus

Ajaline piiratus

| (60) | Eespool esitatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige andmetel, millest nähtub, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal ebaproportsionaalsel määral kaubandust. |
| --- | --- |

(60)

Eespool esitatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige andmetel, millest nähtub, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal ebaproportsionaalsel määral kaubandust.

| (61) | Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses võib määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamine kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja võimalik, et ka nitrosamiinidega. |
| --- | --- |

(61)

Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses võib määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamine kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja võimalik, et ka nitrosamiinidega.

| (62) | Taani peaks olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. Eelkõige tuleks koguda andmeid botulismi kontrolli all hoidmise ning nitriteid käsitlevate Taani riiklike õigusnormide kohta, eelkõige soolvees soolatud lihatoodete puhul. Samuti peaks Taani ka edaspidi koguma andmeid lihatoodete impordi kohta teistest liikmesriikidest. Taanilt nõutakse, et ta saadaks komisjonile kogutud andmete kohta aruande kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.
  Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealused riiklikud õigusnormid võib eespool täpsustatud ulatuses kolmeks aastaks heaks kiita. |
| --- | --- |

(62)

Taani peaks olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. Eelkõige tuleks koguda andmeid botulismi kontrolli all hoidmise ning nitriteid käsitlevate Taani riiklike õigusnormide kohta, eelkõige soolvees soolatud lihatoodete puhul. Samuti peaks Taani ka edaspidi koguma andmeid lihatoodete impordi kohta teistest liikmesriikidest. Taanilt nõutakse, et ta saadaks komisjonile kogutud andmete kohta aruande kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealused riiklikud õigusnormid võib eespool täpsustatud ulatuses kolmeks aastaks heaks kiita.

III.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (63) | Eespool esitatud kaalutlusi ja Küprose poolt Taani ametiasutuste esitatud teate kohta antud märkusi arvesse võttes leiab komisjon, et 14. novembril 2017 komisjonini jõudnud Taani taotlus säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lisamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad, on võimalik kiita heaks kolmeks aastaks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Taani peaks olukorda ka edaspidi jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele, |
| --- | --- |

(63)

Eespool esitatud kaalutlusi ja Küprose poolt Taani ametiasutuste esitatud teate kohta antud märkusi arvesse võttes leiab komisjon, et 14. novembril 2017 komisjonini jõudnud Taani taotlus säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lisamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad, on võimalik kiita heaks kolmeks aastaks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Taani peaks olukorda ka edaspidi jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks nitritite lisamist lihatoodetele käsitlevad riiklikud õigusnormid, mis on sätestatud 4. septembri 2015. aasta korralduses nr 1044 toidu lisaainete jne kohta toiduainetes (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet) ning millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 10. novembri 2017. aasta kirjaga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4.

Artikkel 2

Käesolev otsus kehtib kuni 8. maini 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 8. mai 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  Komisjoni 22. mai 2015. aasta otsus (EL) 2015/826 Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele (ELT L 130, 28.5.2015, lk 10).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

2

(3)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 19. oktoobril 1990, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (26. seeria), lk 21.

3

(4)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 22. septembril 1995, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (38. seeria), lk 1.

4

(5)  Bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse kohta, mis käsitles nitritite/nitraatide mõju lihatoodete mikrobioloogilisele ohutusele. The EFSA Journal (2003) 14, lk 1.

5

The EFSA Journal

(6)  
  ELT C 114, 28.3.2018, lk 11.

6

(7)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 257/2010, millega kehtestatakse toidus lubatud lisaainete uue hindamise kava kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 80, 26.3.2010, lk 19).

7

(8)  Teade, mille Taani esitas komisjonile 25. novembri 2014. aasta kirjaga.

8

(9)  
  EFSA Journal 2017;15(6):4786

9

EFSA Journal

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/52/EÜ, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ning direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10).

10

(11)  Taani teatas komisjonile, et memorandumis on viga, mis käsitleb soolatud sealiha (peekoni) importi Saksamaalt, ja et peekoni impordis Saksamaalt Taani ei ole suuri muutusi.

11

---

| 14.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/16

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/703,

8. mai 2018,

milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015., 2016. ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärade vastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2726 all)

(Ainult itaalia-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“) (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (2) eriti selle artikli 16 lõiget 1, ja komisjoni 3. mai 2013. aasta komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 391/2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem, (3) eriti selle artikli 17 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 on kehtestatud ühine aeronavigatsioonitasude süsteem. Ühine tasusüsteem on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamise lahutamatu osa, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (4) artikliga 11 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 on kehtestatud ühine aeronavigatsioonitasude süsteem. Ühine tasusüsteem on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamise lahutamatu osa, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (4) artikliga 11 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013 (5).

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (6) on kindlaks määratud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid teiseks võrdlusperioodiks, s.o aastateks 2015–2019 (kaasa arvatud), sealhulgas marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe eesmärk, väljendatuna nende teenuste eest makstavas keskmises ühikuhinnas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (6) on kindlaks määratud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid teiseks võrdlusperioodiks, s.o aastateks 2015–2019 (kaasa arvatud), sealhulgas marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe eesmärk, väljendatuna nende teenuste eest makstavas keskmises ühikuhinnas.

| (3) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktidele b ja c peab komisjon hindama tasude sissenõudmise piirkondades 2015. aastaks kehtestatud ühikumäärasid, mille liikmesriigid esitasid komisjonile 1. juuniks 2014, ja tasude sissenõudmise piirkondades 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärasid, mis esitati komisjonile 1. juuniks 2015, järgides kõnealuse määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudeid. Hindamise käigus kontrollitakse, kas kõnealused ühikumäärad vastavad rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktidele b ja c peab komisjon hindama tasude sissenõudmise piirkondades 2015. aastaks kehtestatud ühikumäärasid, mille liikmesriigid esitasid komisjonile 1. juuniks 2014, ja tasude sissenõudmise piirkondades 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärasid, mis esitati komisjonile 1. juuniks 2015, järgides kõnealuse määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudeid. Hindamise käigus kontrollitakse, kas kõnealused ühikumäärad vastavad rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (4) | Komisjon hindas ühikumäärasid koostöös Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise üksuse ja Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutusega, kasutades liikmesriikide ja Šveitsi poolt 1. novembriks 2017 esitatud andmeid ja lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindas ühikumäärasid koostöös Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise üksuse ja Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutusega, kasutades liikmesriikide ja Šveitsi poolt 1. novembriks 2017 esitatud andmeid ja lisateavet.

| (5) | Arvestades, et Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) puhul leiti, et tulemuseesmärgid ei vasta kogu Euroopa Liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, tehti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/421 (7) kindlaks tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärade mittevastavus. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) puhul leiti, et tulemuseesmärgid ei vasta kogu Euroopa Liitu hõlmavatele tulemuseesmärkidele, tehti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/421 (7) kindlaks tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärade mittevastavus.

| (6) | 30. jaanuaril 2017 esitas Šveits komisjonile FABECi kohta läbivaadatud eesmärgid (sh kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna teise võrdlusperioodi eesmärgid), mis vajaduse korral põhinevad parandusmeetmetel. Kõnealune esitamine võimaldas komisjonil oma rakendusotsusega (EL) 2017/552 (8) lõpuks kinnitada, et need eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Seetõttu tuleb rakendusotsus (EL)2016/421 tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(6)

30. jaanuaril 2017 esitas Šveits komisjonile FABECi kohta läbivaadatud eesmärgid (sh kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna teise võrdlusperioodi eesmärgid), mis vajaduse korral põhinevad parandusmeetmetel. Kõnealune esitamine võimaldas komisjonil oma rakendusotsusega (EL) 2017/552 (8) lõpuks kinnitada, et need eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Seetõttu tuleb rakendusotsus (EL)2016/421 tunnistada kehtetuks.

| (7) | Võttes aluseks ühikumäärade hindamise ja FABECi tulemuseesmärkide vastavuse, leidis komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktile d, et tasude sissenõudmise piirkondades 2015., 2016. ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärad, mille Šveits esitas, on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(7)

Võttes aluseks ühikumäärade hindamise ja FABECi tulemuseesmärkide vastavuse, leidis komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktile d, et tasude sissenõudmise piirkondades 2015., 2016. ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärad, mille Šveits esitas, on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (8) | Eespool nimetatud seisukoht ja teade selle kohta, et tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärad on vastavuses rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013, ei piira määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 16 kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Eespool nimetatud seisukoht ja teade selle kohta, et tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärad on vastavuses rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013, ei piira määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 16 kohaldamist.

| (9) | Vastavalt artikli 17 lõike 1 viimasele lõigule kehtestatakse ühikumäärad asjaomase riigi omavääringus. Seepärast on käesolevas otsuses sisalduvad ühikumäärad esitatud Šveitsi frankides. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt artikli 17 lõike 1 viimasele lõigule kehtestatakse ühikumäärad asjaomase riigi omavääringus. Seepärast on käesolevas otsuses sisalduvad ühikumäärad esitatud Šveitsi frankides.

| (10) | Komisjon on konsulteerinud käesolevas otsuses sätestatud soovituste üle Šveitsiga vastavalt kokkuleppe artikli 19 lõikele 2, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on konsulteerinud käesolevas otsuses sätestatud soovituste üle Šveitsiga vastavalt kokkuleppe artikli 19 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Šveitsis tasude sissenõudmise piirkonnas 2015. aastaks kehtestatud ühikumäär (118,97), 2016. aastaks kehtestatud ühikumäär (113,69) ja 2018. aastaks kehtestatud ühikumäär (113,00) on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2016/421 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Šveitsi Konföderatsioonile.

Brüssel, 8. mai 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 73.

1

(2)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

2

(3)  
  ELT L 128, 9.5.2013, lk 31.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 196, 31.3.2004, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (ELT L 128, 9.5.2013, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/132/EL, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015–2019) (ELT L 71, 12.3.2014, lk 20).

6

(7)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/421, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkonnas Šveitsis 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärade mittevastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17 (ELT L 75, 22.3.2016, lk 66).

7

(8)  Komisjoni 22. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/552, milles käsitletakse Šveitsi poolt määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud funktsionaalse õhuruumiosa läbivaadatud kava läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades seatud eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 79, 24.3.2017, lk 8).

8

---

| 14.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/18

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/704,

8. mai 2018,

milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärade vastavust rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 2729 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, horvaadi-, iiri-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 391/2013, (2) milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem, eriti selle artikli 17 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 on kehtestatud ühine aeronavigatsioonitasude süsteem. Ühine tasusüsteem on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamise lahutamatu osa, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (3) artikliga 11 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 on kehtestatud ühine aeronavigatsioonitasude süsteem. Ühine tasusüsteem on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamise lahutamatu osa, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (3) artikliga 11 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013 (4).

| (2) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/132/EL (5) on kindlaks määratud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid teiseks võrdlusperioodiks, s.o aastateks 2015–2019, sealhulgas marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe eesmärk, väljendatuna nende teenuste eest makstavas keskmises ühikuhinnas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/132/EL (5) on kindlaks määratud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid teiseks võrdlusperioodiks, s.o aastateks 2015–2019, sealhulgas marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe eesmärk, väljendatuna nende teenuste eest makstavas keskmises ühikuhinnas.

| (3) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktidele b ja c peab komisjon hindama tasude sissenõudmise piirkondades kehtestatud ühikumäärasid, mille liikmesriigid esitasid komisjonile kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetega. Hindamise käigus kontrollitakse, kas kõnealused ühikumäärad vastavad rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktidele b ja c peab komisjon hindama tasude sissenõudmise piirkondades kehtestatud ühikumäärasid, mille liikmesriigid esitasid komisjonile kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetega. Hindamise käigus kontrollitakse, kas kõnealused ühikumäärad vastavad rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (4) | Komisjon hindas ühikumäärasid koostöös Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise üksuse ja Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutusega, kasutades liikmesriikide poolt 1. novembriks 2017 esitatud andmeid ja lisateavet. Komisjon võttis hindamisel arvesse nii kõnealuseid selgitusi kui ka parandusi, mis liikmesriigid tegid marsruudil osutatavate teenuste eest 2018. aastaks kehtestatud ühikumääradesse pärast komisjoniga suhtlemist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon hindas ühikumäärasid koostöös Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise üksuse ja Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasude keskasutusega, kasutades liikmesriikide poolt 1. novembriks 2017 esitatud andmeid ja lisateavet. Komisjon võttis hindamisel arvesse nii kõnealuseid selgitusi kui ka parandusi, mis liikmesriigid tegid marsruudil osutatavate teenuste eest 2018. aastaks kehtestatud ühikumääradesse pärast komisjoniga suhtlemist.

| (5) | Selle hinnangu põhjal leidis komisjon, et Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Küprose, Leedu, Luksemburgi, Läti, Madalmaade, Malta, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovaki Vabariigi, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariigi, Ungari ning Ühendkuningriigi poolt marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärad on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(5)

Selle hinnangu põhjal leidis komisjon, et Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Küprose, Leedu, Luksemburgi, Läti, Madalmaade, Malta, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovaki Vabariigi, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariigi, Ungari ning Ühendkuningriigi poolt marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärad on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (6) | Bulgaaria, Malta ja Poola vaatasid läbi kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna 2016. aasta eesmärgid teise võrdlusperioodi ülejäänud aastateks, s.o aastateks 2017, 2018 ja 2019. Kõnealuste läbivaadatud eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega on kindlaks tehtud komisjoni rakendusotsusega (EL) nr 2017/2376 (6). Komisjon leidis oma hinnangu põhjal ja kõnealuseid läbivaadatud eesmärke arvesse võttes, et Bulgaaria, Malta ja Poola poolt marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2017. aastaks kehtestatud ühikumäärad on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaaria, Malta ja Poola vaatasid läbi kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna 2016. aasta eesmärgid teise võrdlusperioodi ülejäänud aastateks, s.o aastateks 2017, 2018 ja 2019. Kõnealuste läbivaadatud eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega on kindlaks tehtud komisjoni rakendusotsusega (EL) nr 2017/2376 (6). Komisjon leidis oma hinnangu põhjal ja kõnealuseid läbivaadatud eesmärke arvesse võttes, et Bulgaaria, Malta ja Poola poolt marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2017. aastaks kehtestatud ühikumäärad on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (7) | 30. jaanuaril 2017 esitasid Belgia, Luksemburg, Madalmaad ja Prantsusmaa komisjonile Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) kohta läbivaadatud eesmärgid (sh kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna teise võrdlusperioodi eesmärgid), mis vajaduse korral põhinevad parandusmeetmetel. Kõnealune esitamine võimaldas komisjonil oma rakendusotsusega (EL) 2017/553 (7) kinnitada, et need eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni rakendusotsused (EL) 2016/420 (8) ja (EL) 2016/419, (9) mille kohaselt tasude sissenõudmise piirkondades Belgias ja Luksemburgis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Madalmaades 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärad ei vastanud rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(7)

30. jaanuaril 2017 esitasid Belgia, Luksemburg, Madalmaad ja Prantsusmaa komisjonile Kesk-Euroopa funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC) kohta läbivaadatud eesmärgid (sh kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna teise võrdlusperioodi eesmärgid), mis vajaduse korral põhinevad parandusmeetmetel. Kõnealune esitamine võimaldas komisjonil oma rakendusotsusega (EL) 2017/553 (7) kinnitada, et need eesmärgid on kooskõlas kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni rakendusotsused (EL) 2016/420 (8) ja (EL) 2016/419, (9) mille kohaselt tasude sissenõudmise piirkondades Belgias ja Luksemburgis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Madalmaades 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärad ei vastanud rakendusmäärustele (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (8) | Komisjon leidis oma hinnangu põhjal ja võttes arvesse FABECi kuuluvate liikmesriikide esitatud kõnealuste läbivaadatud eesmärkide vastavust, et Belgia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa ja Saksamaa poolt 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärad marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon leidis oma hinnangu põhjal ja võttes arvesse FABECi kuuluvate liikmesriikide esitatud kõnealuste läbivaadatud eesmärkide vastavust, et Belgia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa ja Saksamaa poolt 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärad marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

| (9) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktile d tuleks asjaomaseid liikmesriike komisjoni seisukohast teavitada. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 17 lõike 1 punktile d tuleks asjaomaseid liikmesriike komisjoni seisukohast teavitada.

| (10) | Eespool nimetatud seisukoht ja teade selle kohta, et tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärad on vastavuses rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013, ei piira määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 16 ette nähtud käimasolevaid kontrolle ja uurimisi, |
| --- | --- |

(10)

Eespool nimetatud seisukoht ja teade selle kohta, et tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärad on vastavuses rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013, ei piira määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 16 ette nähtud käimasolevaid kontrolle ja uurimisi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2018. aastaks kehtestatud ühikumäärad, mis on esitatud käesoleva otsuse lisa punktis 1, on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

2.   Marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2017. aastaks kehtestatud ühikumäärad, mis on esitatud käesoleva otsuse lisa punktis 2, on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

3.   Marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondades 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärad, mis on esitatud käesoleva otsuse lisa punktis 3, on kooskõlas rakendusmäärustega (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013.

Artikkel 2

Rakendusotsused (EL) 2016/420 ja (EL) 2016/419 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Horvaatia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Maltale, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 8. mai 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  
  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

1

(2)  
  ELT L 128, 9.5.2013, lk 31.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 196, 31.3.2004, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (ELT L 128, 9.5.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/132/EL, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015–2019) (ELT L 71, 12.3.2014, lk 20).

5

(6)  Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2376, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/348 seoses Malta, Bulgaaria ja Poola esitatud muudetud riiklikes või funktsionaalsete õhuruumiosade kavades sätestatud kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna läbivaadatud eesmärkide kooskõlaga (ELT L 337, 19.12.2017, lk 68).

6

(7)  Komisjoni 22. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/553, milles käsitletakse Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburgi ja Madalmaade poolt määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud funktsionaalse õhuruumiosa läbivaadatud kava läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhiliste tulemusvaldkondades seatud eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 79, 24.3.2017, lk 11).

7

(8)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/420, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkondades 2015. aastaks kehtestatud ühikumäärade mittevastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17 (ELT L 75, 22.3.2016, lk 63).

8

(9)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/419, milles käsitletakse tasude sissenõudmise piirkondades 2016. aastaks kehtestatud ühikumäärade mittevastavust rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklile 17 (ELT L 75, 22.3.2016, lk 60).

9

---

LISA

1.   Marsruudi ühikumäärad 2018. aastal

| | Tasude sissenõudmise piirkond | Marsruudi ühikumäär 2018. aastal
  omavääringus (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Austria | 71,35 |
| 2 | Belgia ja Luksemburg | 67,66 |
| 3 | Bulgaaria | 51,99 |
| 4 | Horvaatia | 334,13 |
| 5 | Küpros | 34,95 |
| 6 | Tšehhi Vabariik | 1 078,54 |
| 7 | Taani | 443,44 |
| 8 | Eesti | 28,66 |
| 9 | Soome | 54,79 |
| 10 | Prantsusmaa | 63,48 |
| 11 | Saksamaa | 67,07 |
| 12 | Ungari | 10 064,17 |
| 13 | Iirimaa | 27,69 |
| 14 | Läti | 27,47 |
| 15 | Leedu | 43,59 |
| 16 | Malta | 15,89 |
| 17 | Madalmaad | 58,70 |
| 18 | Poola | 181,72 |
| 19 | Portugal | 36,84 |
| 20 | Rumeenia | 149,30 |
| 21 | Slovakkia | 51,53 |
| 22 | Sloveenia | 61,71 |
| 23 | Hispaania (Kanaari saared) | 56,61 |
| 24 | Hispaania mandriosa | 69,54 |
| 25 | Rootsi | 562,58 |
| 26 | Ühendkuningriik | 59,96 |

Tasude sissenõudmise piirkond

Marsruudi ühikumäär 2018. aastal

omavääringus (*1)

1

Austria

71,35

2

Belgia ja Luksemburg

67,66

3

Bulgaaria

51,99

4

Horvaatia

334,13

5

Küpros

34,95

6

Tšehhi Vabariik

1 078,54

7

Taani

443,44

8

Eesti

28,66

9

Soome

54,79

10

Prantsusmaa

63,48

11

Saksamaa

67,07

12

Ungari

10 064,17

13

Iirimaa

27,69

14

Läti

27,47

15

Leedu

43,59

16

Malta

15,89

17

Madalmaad

58,70

18

Poola

181,72

19

Portugal

36,84

20

Rumeenia

149,30

21

Slovakkia

51,53

22

Sloveenia

61,71

23

Hispaania (Kanaari saared)

56,61

24

Hispaania mandriosa

69,54

25

Rootsi

562,58

26

Ühendkuningriik

59,96

2.   Marsruudi ühikumäärad 2017. aastal

| | Tasude sissenõudmise piirkond | Esitatud marsruudi ühikumäär (1) 2017. aastal
  omavääringus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bulgaaria | 52,60 |
| 2 | Malta | 18,79 |
| 3 | Poola | 185,47 |

Tasude sissenõudmise piirkond

Esitatud marsruudi ühikumäär (1) 2017. aastal

omavääringus

1

Bulgaaria

52,60

2

Malta

18,79

3

Poola

185,47

3.   FABECi marsruudi ühikumäärad 2015. ja 2016. aastal

| | Tasude sissenõudmise piirkond | Esitatud marsruudi ühikumäär (2)

  omavääringus |
| --- | --- | --- |
| | | 2015 | 2016 |
| 1 | Belgia ja Luksemburg | 70,68 | 65,41 |
| 2 | Prantsusmaa | 70,00 | 67,54 |
| 3 | Saksamaa | 90,15 | 82,59 |
| 4 | Madalmaad | 66,57 | 67,00 |

Tasude sissenõudmise piirkond

Esitatud marsruudi ühikumäär (2)

omavääringus

2015

2016

1

Belgia ja Luksemburg

70,68

65,41

2

Prantsusmaa

70,00

67,54

3

Saksamaa

90,15

82,59

4

Madalmaad

66,57

67,00

---

(*1)  Need ühikumäärad ei hõlma rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 18 lõikes 1 osutatud halduslikku ühikumäära, mida kohaldatakse Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva mitmepoolse kokkuleppe osalisriikide suhtes.

(1)  Need ühikumäärad ei hõlma rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 18 lõikes 1 osutatud halduslikku ühikumäära, mida kohaldatakse Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva mitmepoolse kokkuleppe osalisriikide suhtes.

(2)  Need ühikumäärad ei hõlma rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 18 lõikes 1 osutatud halduslikku ühikumäära, mida kohaldatakse Eurocontroli marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva mitmepoolse kokkuleppe osalisriikide suhtes.

---