# Euroopa Liidu L 95/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 95 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik13. aprill 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 95

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik13. aprill 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/565, 12. aprill 2018, millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/566, 12. aprill 2018, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9 | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/567, 12. aprill 2018, millega avatakse Islandilt pärit vorstide ja sealiha impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (
  1
  ) | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/568, 12. aprill 2018, millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis | 14 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2018/569, 12. aprill 2018, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 21 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/570, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2018/3) | 23 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/571, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2018/4) | 45 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/572, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2018/5) | 49 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/565, 12. aprill 2018, millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/566, 12. aprill 2018, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/567, 12. aprill 2018, millega avatakse Islandilt pärit vorstide ja sealiha impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (
  1
  )

1

11

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/568, 12. aprill 2018, millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis

14

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2018/569, 12. aprill 2018, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

21

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/570, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2018/3)

23

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/571, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2018/4)

45

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/572, 7. veebruar 2018, millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2018/5)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/565,

12. aprill 2018,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu määruse (EL) nr 359/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu määruse (EL) nr 359/2011.

| (2) | Otsuse 2011/235/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2019. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/235/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2019.

| (3) | Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid määruse (EL) nr 359/2011 I lisas loetletud 29 isiku ja ühe üksuse kohta tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid määruse (EL) nr 359/2011 I lisas loetletud 29 isiku ja ühe üksuse kohta tuleks ajakohastada.

| (4) | Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 12. aprill 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. DONCHEV

---

(1)  
  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta otsus 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis (ELT L 100, 14.4.2011, lk 51).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu vastavad kanded asendatakse järgmiste kannetega.

„Isikud

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | AHMADI- MOQADDAM, Esmail | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1961 | Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Endine Iraani Riikliku Politsei ülem (2005–2015. aasta algus). Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamus 15. juunil 2009. Praegu Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht. | 12.4.2011 |
| 3. | ARAGHI (ERAGHI), Abdollah | | Endine IRGC maavägede asejuht. Ta oli otse ja isiklikult vastutav meeleavalduste mahasurumise eest 2009. aasta suvel. | 12.4.2011 |
| 9. | NAQDI, Mohammad-Reza | Sünnikoht: Najaf (Iraak)
  Sünniaeg: umbes 1952 | Kultuuri- ja sotsiaalküsimuste eest vastutav IRGC ülema asetäitja. Endine Basij komandör. IRGC Basij vägede komandörina oli Naqdi vastutav väärkohtlemise eest (või osales selles) 2009. aasta lõpus, sh vägivaldne reageerimine 2009. aasta detsembris toimunud Ashura Päeva meeleavaldustele, mille tulemusena hukkus kuni 15 inimest ja vahistati sadu meeleavaldajaid. Enne Basij komandöriks määramist 2009. aasta oktoobris oli ta Basij jälitusüksuse ülem ja vastutas valimisjärgsete mahasurumiste käigus vahistatute ülekuulamise eest. | 12.4.2011 |
| 10. | RADAN, Ahmad-Reza | Sünnikoht: Isfahan (Iraan)
  Sünniaeg: 1963 | Iraani õiguskaitsejõudude (Riikliku Politseiga seotud organ) strateegiauuringute keskuse endine juht. Politsei strateegiauuringute keskuse endine juht, Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja kuni 2014. aasta juunini. Riikliku Politsei ülema asetäitjana alates 2008. aastast vastutas Radan meeleavaldajate peksmise, mõrvamise ning meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise eest politseijõudude poolt. Praegu IRGC komandör, kes vastutab Iraagi „terrorismivastaste“ vägede väljaõppe eest. | 12.4.2011 |
| 11. | RAJABZADEH, Azizollah | | Endine Teherani katastroofide tagajärgede leevendamise organisatsiooni (TDMO) juht. Endine Teherani politseiülem (kuni 2010. aasta jaanuarini).
  Teherani piirkonna õiguskaitsejõudude komandörina oli Azizollah Rajabzadeh kõige kõrgema astme ametnik, keda süüdistatakse Kahrizaki kinnipidamiskeskuses toimepandud väärkohtlemistes. | 12.4.2011 |
| 12. | SAJEDI-NIA, Hossein | | Politseioperatsioonide asekomandör. Endine Teherani politseiülem, endine Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja, vastutav politseioperatsioonide eest. Tema ülesanne on siseministeeriumi jaoks Iraani pealinnas repressioonide koordineerimine. | 12.4.2011 |
| 13. | TAEB, Hossein | Sünnikoht: Teheran
  Sünniaeg: 1963 | IRGC luureteenistuse juht. Endine IRGC luureosakonna asekomandör. Basij endine komandör (kuni 2009. aasta oktoobrini). Tema alluvuses olevad väed osalesid rahumeelsete meeleavaldajate massilises peksmises, mõrvamises, kinnipidamises ja piinamises. | 12.4.2011 |
| 16. | HADDAD, Hassan (teise nimega Hassan ZAREH DEHNAVI) | | Endine Teherani Revolutsioonikohtu turvaametnik. Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Vastutas kinnipeetavatega seotud juhtumite eest, mis olid seotud valimisjärgse kriisiga, ähvardas regulaarselt kinnipeetavate perekondi, et neid vaikima sundida. Aitas väljastada Kahrizaki kinnipidamiskeskusele kinnipidamismääruseid. 2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein | Sünnikoht: Ejiyeh
  Sünniaeg: umbes 1956 | Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör alates 2009. aasta septembrist ning kohtusüsteemi juhi asetäitja ja kõneisik. Endine luureminister (2009. aasta valimiste ajal). Kui ta oli 2009. aasta valimiste ajal luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad agendid sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise eest ning surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi talumatutel ülekuulamistel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist. | 12.4.2011 |
| 26. | SHARIFI, Malek Adjar (teise nimega SHARIFI, Malek Ajdar) | | Ülemkohtu kohtunik, 43. filiaali juht. Ida-Aserbaidžaani kohtusüsteemi endine juhataja. Vastutas Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuprotsessi eest. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI, Ali-Akbar | | Ülemkohtu kohtunik, 44. filiaali juht. Setad-e Dieh Foundationi tegevjuhi asetäitja. Endine kohtu esimees, Mashhadi Revolutsioonikohus. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, väljastati surmaotsused, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 32. | ZANJIREI, Mohammad-Ali | | Iraani Vanglate Organisatsiooni juhataja vanemnõunik ja endine aseülem, vastutab kinnipidamiskeskuses väärkohtlemise ja õigustest ilmajätmise eest. Andis korralduse mitmete vangide üksikvangistusse üleviimiseks. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | | Inimõiguste nõukogu nõunik. Inimõiguste nõukogu endine sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Poliitiliste parteide ja rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas ta meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning poliitiliste parteide registreerimise eest.
  2010. aastal katkestas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse poliitilise partei – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse.
  Alates 2009. aastast on ta järjekindlalt ja pidevalt keeldunud andmast luba mis tahes valitsusvälisteks kogunemisteks, keelates seega kasutada põhiseaduslikku õigust meelt avaldada, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni ning on vastuolus kogunemisvabadusega.
  Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada presidendivalimiste ajal toimunud meeleavalduste käigus tapetud inimestele pühendatud mälestustseremooniat. | 10.10.2011 |
| 34. | AKBARSHAHI, Ali-Reza | | Endine Iraani uimastikontrolli keskuse (teise nimega narkootikumidevastase keskuse) peadirektor. Endine Teherani politseiülem. Tema juhitav politseiüksus vastutas kahtlusaluste kohtuvälise vägivaldse kohtlemise eest vahistamise ja eelvangistuse ajal. Teherani politsei oli ka seotud Teherani Ülikooli ühiselamutele 2009. aasta juunis korraldatud reididega, mille käigus politsei ja Basij tekitasid Iraani parlamendi (Majlis) komisjoni teatel vigastusi rohkem kui sajale tudengile. Praegu raudteepolitsei juhataja. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza) | | Justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik alates 2014. aasta aprillist. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina on ta olnud vastutav inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning hukkamiste arvu suurenemise eest. | 10.10.2011 |
| 40. | HABIBI, Mohammad Reza | | Justiitsministeeriumi Yazdi büroo juhataja. Isfahani endine aseprokurör. Osales menetlustes, milles jäeti kostjatele tagamata õiglane kohtumõistmine – näiteks Abdollah Fathi juhtum, kes hukati 2011. aasta mais pärast seda, kui Habibi eiras 2010. aasta märtsis toimunud kohtuistungil tema õigust saada ära kuulatud ning tema vaimse tervisega seotud probleeme. Seetõttu osales ta õiglase kohtumenetluse õiguse rängas rikkumises, aidates kaasa surmanuhtluse liigsele ja üha sagedasemale kasutamisele, mis on toonud kaasa hukkamiste arvu järsu suurenemise alates 2011. aasta algusest. | 10.10.2011 |
| 45. | JOKAR, Mohammad Saleh | | Revolutsioonilise Kaardiväe parlamentaarsete küsimuste juhataja asetäitja. Yazdi provintsi parlamendisaadik 2011–2016 ning riikliku julgeoleku ja välispoliitika parlamendikomitee liige. Endine tudengite Basij vägede komandör.
  Tudengite Basij vägede komandörina oli ta aktiivselt kaasatud meeleavalduste mahasurumisse koolides ja ülikoolides ning aktivistide ja ajakirjanike kohtuvälisesse kinnipidamisse. | 10.10.2011 |
| 48. | MAHSOULI, Sadeq (teise nimega MAHSULI, Sadeq) | Sünnikoht: Oroumieh (Iraan)
  Sünniaeg: 1959/60 | Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ning praegune lepitusnõukogu liige ja Kestvusrinde juhi asetäitja. Sotsiaalhoolekande- ja sotsiaalkaitseminister 2009–2011. Endine siseminister kuni 2009. aasta augustini. Siseministrina kontrollis Mahsouli kõigi politseijõudude, siseministeeriumi turvatöötajate ja erariietes töötavate agentide tegevust. Tema juhtimise all ründasid nimetatud jõud 14. juunil 2009 Teherani Ülikooli ühiselamuid ning piinasid tudengeid ministeeriumi keldris (keldri kurikuulus 4. korrus). Politsei väärkohtles teisi meeleavaldajaid rängalt Kahrizaki kinnipidamiskeskuses, mis toimus Mahsouli kontrolli all. | 10.10.2011 |
| 50. | OMIDI, Mehrdad (teise nimega Reza, teise nimega OMIDI, Reza) | | Politsei uurimisosakonna VI jaoskonna juhataja. Endine Iraani politsei luureteenistuse juht. Endine Iraani politsei arvutikuritegude üksuse juht. Vastutab internetti kasutavate reformistide ja poliitiliste vastaste osas läbi viidud tuhandete uurimiste ja nende suhtes esitatud süüdistuste eest. Vastutab seega tõsistele inimõiguste rikkumistele juhtimise eest, represseerides isikuid, kes võtavad sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. | 10.10.2011 |
| 51. | SALARKIA, Mahmoud | Endine Teherani jalgpalliklubi „Persepolis“ direktor. | Endine Teherani linna bensiini- ja transpordikomisjoni juht. Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitja 2009. aasta meeleavalduste mahasurumise ajal.
  Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitjana vastutas ta otseselt süütute ja rahumeelsete meeleavaldajate ning aktivistide suhtes välja antud paljude vahistamismääruste eest. Mitmetest inimõiguste kaitsjate aruannetest ilmneb, et peaaegu kõiki vahistatud isikuid peetakse tema korraldusel erineva ajavahemiku jooksul kinni isoleeritult, võimaldamata neile juurdepääsu oma advokaadile või perele, ning ilma süüdistust esitamata, mis sageli võrdub sunniviisilise kadumisega. Sageli ei teavitata nende perekonda vahistamisest. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn) | | Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Endine Teherani provintsi kindralkuberneri asetäitja („Farmandar“) kuni septembrini 2010, vastutas politseijõudude sekkumise eest ning seega meeleavaldajate represseerimise eest. Ta sai 2010. aasta detsembris autasu osaluse eest valimistejärgses represseerimises. | 10.10.2011 |
| 54. | TAMADDON, Morteza (teise nimega TAMADON, Morteza) | Sünnikoht: Shahr Kord-Isfahan
  Sünniaeg: 1959 | Endine Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juht. Endine Teherani provintsi IRGC kindralkuberner. Oma ametikohal kuberneri ja Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juhina vastutab ta igasuguste repressioonide eest, sealhulgas selle eest, mida IRGC Teherani provintsis korraldas, sealhulgas poliitiliste meeleavalduste mahasurumise eest alates 2009. aasta juunist. Praegu Khajeh Nasireddin Tusi Tehnoloogiaülikooli juhatuse liige. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI, Hossein | | Ülemkohtu kohtunik. Endine Iraani peaprokuröri asetäitja. Vastutab valimisjärgsete meeleavaldustega seotud mitmete kohtuasjade eest. | 10.10.2011 |
| 59. | BAKHTIARI, Seyyed Morteza | Sünnikoht: Mashad (Iraan)
  Sünniaeg: 1952 | Imam Reza pühamu asehaldur. Endine kirikliku eritribunali ametnik. Justiitsminister aastatel 2009–2013. Ajal, mil ta oli justiitsminister, halvenesid tingimused Iraani vanglates alla üldtunnustatud rahvusvahelisi standardeid ning vangide väärkohtlemine oli laialt levinud. Lisaks oli tal võtmeroll Iraani diasporaa ähvardamisel ja tagakiusamisel, luues erikohtu, mis tegeleb konkreetselt riigist väljaspool elavate iraanlastega. Samuti suurenes tema ministriks olemise ajal Iraanis järsult hukkamiste arv, sealhulgas salajased hukkamised, mida valitsus välja ei kuulutanud, ja hukkamised, mis olid seotud narkokuritegudega. | 10.10.2011 |
| 60. | Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega HOSSEYNI, dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman
  Sünniaeg: 1961 | Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Endine kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Endise Islami Revolutsioonilise Kaardiväe liikmena osales ta ajakirjanike represseerimises. | 10.10.2011 |
| 69. | MORTAZAVI, Seyyed Solat | Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõuna) (Iraan)
  Sünniaeg: 1967 | Iraani suuruselt teise linna Mashadi (kus toimuvad regulaarselt avalikud hukkamised) endine linnapea. Endine siseministri asetäitja, vastutav poliitiliste küsimuste eest. Vastutas nende isikute represseerimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste valimiskomisjoni juhiks. | 23.3.2012 |
| 73. | FAHRADI, Ali | | Teherani justiitsministeeriumi õigusasjade ja riikliku järelevalve inspektsiooni asejuht. Endine Karaj prokurör. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, sealhulgas selliste kohtuasjade menetlemise eest, mis lõppesid surmamõistva otsusega. Sel perioodil, mil ta on olnud Karaji piirkonna prokurör, on seal toimunud suur arv hukkamisi. | 23.3.2012 |
| 75. | RAMEZANI, Gholamhossein | | Alates 2011. aastast kaitseministeeriumi luureülem; november 2009 – märts 2011: Pasdarani luurekomandör; märts 2008 – november 2009: Pasdarani luure asekomandör; aprill 2006 – märts 2008: Pasdarani kaitse- ja luureülem. On seotud väljendusvabaduse allasurumisega, sealhulgas on seotud nende isikutega, kes vastutavad blogijate/ajakirjanike vahistamise eest 2004. aastal, ning väidetavalt oli tal oma osa valimisjärgsete meeleavalduste allasurumisel 2009. aastal. | 23.3.2012 |
| 82. | Dr SARAFRAZ, Mohammad (teise nimega Haj-agha Sarafraz) | Sünnikoht: Teheran
  Sünniaeg: umbes 1963
  Elukoht: Teheran Töökoht: IRIBi ja PressTV peakontor, Teheran. | Endine küberruumi ülemnõukogu liige. Endine Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht. Endine ettevõtte IRIB World Service ja telekanali Press TV juhataja, vastutav kõigi programmialaste otsuste eest. Tihedalt seotud riigi julgeolekuaparaadiga. Press TV ja IRIB on tema juhtimisel teinud koostööd Iraani julgeolekuteenistuse ja prokuröridega, lastes eetrisse kinnipeetavate sunniviisilisi ülestunnistusi, sealhulgas Iraani-Kanada päritolu ajakirjaniku ja filmitegija Maziar Bahari sunniviisilise ülestunnistuse iganädalases programmis „Iran Today“. Ringhäälingu sõltumatu reguleeriv asutus OFCOM tegi telekanalile Press TV Ühendkuningriigis 100 000 naelsterlingi suuruse trahvi Bahari ülestunnistuse eetrisse laskmise eest 2011. aastal, mis oli filmitud vanglas, kus Bahari tegi surve all ülestunnistuse. Sarafrazi seostatakse seetõttu nõuetekohase menetluse õiguse ja õiglase kohtumõistmise õiguse rikkumisega. | 12.3.2013 |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

AHMADI- MOQADDAM, Esmail

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1961

Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Endine Iraani Riikliku Politsei ülem (2005–2015. aasta algus). Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamus 15. juunil 2009. Praegu Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht.

12.4.2011

3.

ARAGHI (ERAGHI), Abdollah

Endine IRGC maavägede asejuht. Ta oli otse ja isiklikult vastutav meeleavalduste mahasurumise eest 2009. aasta suvel.

12.4.2011

9.

NAQDI, Mohammad-Reza

Sünnikoht: Najaf (Iraak)

Sünniaeg: umbes 1952

Kultuuri- ja sotsiaalküsimuste eest vastutav IRGC ülema asetäitja. Endine Basij komandör. IRGC Basij vägede komandörina oli Naqdi vastutav väärkohtlemise eest (või osales selles) 2009. aasta lõpus, sh vägivaldne reageerimine 2009. aasta detsembris toimunud Ashura Päeva meeleavaldustele, mille tulemusena hukkus kuni 15 inimest ja vahistati sadu meeleavaldajaid. Enne Basij komandöriks määramist 2009. aasta oktoobris oli ta Basij jälitusüksuse ülem ja vastutas valimisjärgsete mahasurumiste käigus vahistatute ülekuulamise eest.

12.4.2011

10.

RADAN, Ahmad-Reza

Sünnikoht: Isfahan (Iraan)

Sünniaeg: 1963

Iraani õiguskaitsejõudude (Riikliku Politseiga seotud organ) strateegiauuringute keskuse endine juht. Politsei strateegiauuringute keskuse endine juht, Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja kuni 2014. aasta juunini. Riikliku Politsei ülema asetäitjana alates 2008. aastast vastutas Radan meeleavaldajate peksmise, mõrvamise ning meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise eest politseijõudude poolt. Praegu IRGC komandör, kes vastutab Iraagi „terrorismivastaste“ vägede väljaõppe eest.

12.4.2011

11.

RAJABZADEH, Azizollah

Endine Teherani katastroofide tagajärgede leevendamise organisatsiooni (TDMO) juht. Endine Teherani politseiülem (kuni 2010. aasta jaanuarini).

Teherani piirkonna õiguskaitsejõudude komandörina oli Azizollah Rajabzadeh kõige kõrgema astme ametnik, keda süüdistatakse Kahrizaki kinnipidamiskeskuses toimepandud väärkohtlemistes.

12.4.2011

12.

SAJEDI-NIA, Hossein

Politseioperatsioonide asekomandör. Endine Teherani politseiülem, endine Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja, vastutav politseioperatsioonide eest. Tema ülesanne on siseministeeriumi jaoks Iraani pealinnas repressioonide koordineerimine.

12.4.2011

13.

TAEB, Hossein

Sünnikoht: Teheran

Sünniaeg: 1963

IRGC luureteenistuse juht. Endine IRGC luureosakonna asekomandör. Basij endine komandör (kuni 2009. aasta oktoobrini). Tema alluvuses olevad väed osalesid rahumeelsete meeleavaldajate massilises peksmises, mõrvamises, kinnipidamises ja piinamises.

12.4.2011

16.

HADDAD, Hassan (teise nimega Hassan ZAREH DEHNAVI)

Endine Teherani Revolutsioonikohtu turvaametnik. Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Vastutas kinnipeetavatega seotud juhtumite eest, mis olid seotud valimisjärgse kriisiga, ähvardas regulaarselt kinnipeetavate perekondi, et neid vaikima sundida. Aitas väljastada Kahrizaki kinnipidamiskeskusele kinnipidamismääruseid. 2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein

Sünnikoht: Ejiyeh

Sünniaeg: umbes 1956

Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör alates 2009. aasta septembrist ning kohtusüsteemi juhi asetäitja ja kõneisik. Endine luureminister (2009. aasta valimiste ajal). Kui ta oli 2009. aasta valimiste ajal luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad agendid sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise eest ning surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi talumatutel ülekuulamistel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist.

12.4.2011

26.

SHARIFI, Malek Adjar (teise nimega SHARIFI, Malek Ajdar)

Ülemkohtu kohtunik, 43. filiaali juht. Ida-Aserbaidžaani kohtusüsteemi endine juhataja. Vastutas Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuprotsessi eest.

12.4.2011

28.

YASAGHI, Ali-Akbar

Ülemkohtu kohtunik, 44. filiaali juht. Setad-e Dieh Foundationi tegevjuhi asetäitja. Endine kohtu esimees, Mashhadi Revolutsioonikohus. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, väljastati surmaotsused, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

32.

ZANJIREI, Mohammad-Ali

Iraani Vanglate Organisatsiooni juhataja vanemnõunik ja endine aseülem, vastutab kinnipidamiskeskuses väärkohtlemise ja õigustest ilmajätmise eest. Andis korralduse mitmete vangide üksikvangistusse üleviimiseks.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Inimõiguste nõukogu nõunik. Inimõiguste nõukogu endine sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Poliitiliste parteide ja rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas ta meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning poliitiliste parteide registreerimise eest.

2010. aastal katkestas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse poliitilise partei – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse.

Alates 2009. aastast on ta järjekindlalt ja pidevalt keeldunud andmast luba mis tahes valitsusvälisteks kogunemisteks, keelates seega kasutada põhiseaduslikku õigust meelt avaldada, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni ning on vastuolus kogunemisvabadusega.

Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada presidendivalimiste ajal toimunud meeleavalduste käigus tapetud inimestele pühendatud mälestustseremooniat.

10.10.2011

34.

AKBARSHAHI, Ali-Reza

Endine Iraani uimastikontrolli keskuse (teise nimega narkootikumidevastase keskuse) peadirektor. Endine Teherani politseiülem. Tema juhitav politseiüksus vastutas kahtlusaluste kohtuvälise vägivaldse kohtlemise eest vahistamise ja eelvangistuse ajal. Teherani politsei oli ka seotud Teherani Ülikooli ühiselamutele 2009. aasta juunis korraldatud reididega, mille käigus politsei ja Basij tekitasid Iraani parlamendi (Majlis) komisjoni teatel vigastusi rohkem kui sajale tudengile. Praegu raudteepolitsei juhataja.

10.10.2011

36.

AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza)

Justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik alates 2014. aasta aprillist. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina on ta olnud vastutav inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning hukkamiste arvu suurenemise eest.

10.10.2011

40.

HABIBI, Mohammad Reza

Justiitsministeeriumi Yazdi büroo juhataja. Isfahani endine aseprokurör. Osales menetlustes, milles jäeti kostjatele tagamata õiglane kohtumõistmine – näiteks Abdollah Fathi juhtum, kes hukati 2011. aasta mais pärast seda, kui Habibi eiras 2010. aasta märtsis toimunud kohtuistungil tema õigust saada ära kuulatud ning tema vaimse tervisega seotud probleeme. Seetõttu osales ta õiglase kohtumenetluse õiguse rängas rikkumises, aidates kaasa surmanuhtluse liigsele ja üha sagedasemale kasutamisele, mis on toonud kaasa hukkamiste arvu järsu suurenemise alates 2011. aasta algusest.

10.10.2011

45.

JOKAR, Mohammad Saleh

Revolutsioonilise Kaardiväe parlamentaarsete küsimuste juhataja asetäitja. Yazdi provintsi parlamendisaadik 2011–2016 ning riikliku julgeoleku ja välispoliitika parlamendikomitee liige. Endine tudengite Basij vägede komandör.

Tudengite Basij vägede komandörina oli ta aktiivselt kaasatud meeleavalduste mahasurumisse koolides ja ülikoolides ning aktivistide ja ajakirjanike kohtuvälisesse kinnipidamisse.

10.10.2011

48.

MAHSOULI, Sadeq (teise nimega MAHSULI, Sadeq)

Sünnikoht: Oroumieh (Iraan)

Sünniaeg: 1959/60

Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ning praegune lepitusnõukogu liige ja Kestvusrinde juhi asetäitja. Sotsiaalhoolekande- ja sotsiaalkaitseminister 2009–2011. Endine siseminister kuni 2009. aasta augustini. Siseministrina kontrollis Mahsouli kõigi politseijõudude, siseministeeriumi turvatöötajate ja erariietes töötavate agentide tegevust. Tema juhtimise all ründasid nimetatud jõud 14. juunil 2009 Teherani Ülikooli ühiselamuid ning piinasid tudengeid ministeeriumi keldris (keldri kurikuulus 4. korrus). Politsei väärkohtles teisi meeleavaldajaid rängalt Kahrizaki kinnipidamiskeskuses, mis toimus Mahsouli kontrolli all.

10.10.2011

50.

OMIDI, Mehrdad (teise nimega Reza, teise nimega OMIDI, Reza)

Politsei uurimisosakonna VI jaoskonna juhataja. Endine Iraani politsei luureteenistuse juht. Endine Iraani politsei arvutikuritegude üksuse juht. Vastutab internetti kasutavate reformistide ja poliitiliste vastaste osas läbi viidud tuhandete uurimiste ja nende suhtes esitatud süüdistuste eest. Vastutab seega tõsistele inimõiguste rikkumistele juhtimise eest, represseerides isikuid, kes võtavad sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks.

10.10.2011

51.

SALARKIA, Mahmoud

Endine Teherani jalgpalliklubi „Persepolis“ direktor.

Endine Teherani linna bensiini- ja transpordikomisjoni juht. Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitja 2009. aasta meeleavalduste mahasurumise ajal.

Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitjana vastutas ta otseselt süütute ja rahumeelsete meeleavaldajate ning aktivistide suhtes välja antud paljude vahistamismääruste eest. Mitmetest inimõiguste kaitsjate aruannetest ilmneb, et peaaegu kõiki vahistatud isikuid peetakse tema korraldusel erineva ajavahemiku jooksul kinni isoleeritult, võimaldamata neile juurdepääsu oma advokaadile või perele, ning ilma süüdistust esitamata, mis sageli võrdub sunniviisilise kadumisega. Sageli ei teavitata nende perekonda vahistamisest.

10.10.2011

53.

TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn)

Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Endine Teherani provintsi kindralkuberneri asetäitja („Farmandar“) kuni septembrini 2010, vastutas politseijõudude sekkumise eest ning seega meeleavaldajate represseerimise eest. Ta sai 2010. aasta detsembris autasu osaluse eest valimistejärgses represseerimises.

10.10.2011

54.

TAMADDON, Morteza (teise nimega TAMADON, Morteza)

Sünnikoht: Shahr Kord-Isfahan

Sünniaeg: 1959

Endine Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juht. Endine Teherani provintsi IRGC kindralkuberner. Oma ametikohal kuberneri ja Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juhina vastutab ta igasuguste repressioonide eest, sealhulgas selle eest, mida IRGC Teherani provintsis korraldas, sealhulgas poliitiliste meeleavalduste mahasurumise eest alates 2009. aasta juunist. Praegu Khajeh Nasireddin Tusi Tehnoloogiaülikooli juhatuse liige.

10.10.2011

55.

ZEBHI, Hossein

Ülemkohtu kohtunik. Endine Iraani peaprokuröri asetäitja. Vastutab valimisjärgsete meeleavaldustega seotud mitmete kohtuasjade eest.

10.10.2011

59.

BAKHTIARI, Seyyed Morteza

Sünnikoht: Mashad (Iraan)

Sünniaeg: 1952

Imam Reza pühamu asehaldur. Endine kirikliku eritribunali ametnik. Justiitsminister aastatel 2009–2013. Ajal, mil ta oli justiitsminister, halvenesid tingimused Iraani vanglates alla üldtunnustatud rahvusvahelisi standardeid ning vangide väärkohtlemine oli laialt levinud. Lisaks oli tal võtmeroll Iraani diasporaa ähvardamisel ja tagakiusamisel, luues erikohtu, mis tegeleb konkreetselt riigist väljaspool elavate iraanlastega. Samuti suurenes tema ministriks olemise ajal Iraanis järsult hukkamiste arv, sealhulgas salajased hukkamised, mida valitsus välja ei kuulutanud, ja hukkamised, mis olid seotud narkokuritegudega.

10.10.2011

60.

Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega HOSSEYNI, dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman

Sünniaeg: 1961

Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Endine kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Endise Islami Revolutsioonilise Kaardiväe liikmena osales ta ajakirjanike represseerimises.

10.10.2011

69.

MORTAZAVI, Seyyed Solat

Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõuna) (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Iraani suuruselt teise linna Mashadi (kus toimuvad regulaarselt avalikud hukkamised) endine linnapea. Endine siseministri asetäitja, vastutav poliitiliste küsimuste eest. Vastutas nende isikute represseerimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste valimiskomisjoni juhiks.

23.3.2012

73.

FAHRADI, Ali

Teherani justiitsministeeriumi õigusasjade ja riikliku järelevalve inspektsiooni asejuht. Endine Karaj prokurör. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, sealhulgas selliste kohtuasjade menetlemise eest, mis lõppesid surmamõistva otsusega. Sel perioodil, mil ta on olnud Karaji piirkonna prokurör, on seal toimunud suur arv hukkamisi.

23.3.2012

75.

RAMEZANI, Gholamhossein

Alates 2011. aastast kaitseministeeriumi luureülem; november 2009 – märts 2011: Pasdarani luurekomandör; märts 2008 – november 2009: Pasdarani luure asekomandör; aprill 2006 – märts 2008: Pasdarani kaitse- ja luureülem. On seotud väljendusvabaduse allasurumisega, sealhulgas on seotud nende isikutega, kes vastutavad blogijate/ajakirjanike vahistamise eest 2004. aastal, ning väidetavalt oli tal oma osa valimisjärgsete meeleavalduste allasurumisel 2009. aastal.

23.3.2012

82.

Dr SARAFRAZ, Mohammad (teise nimega Haj-agha Sarafraz)

Sünnikoht: Teheran

Sünniaeg: umbes 1963

Elukoht: Teheran Töökoht: IRIBi ja PressTV peakontor, Teheran.

Endine küberruumi ülemnõukogu liige. Endine Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht. Endine ettevõtte IRIB World Service ja telekanali Press TV juhataja, vastutav kõigi programmialaste otsuste eest. Tihedalt seotud riigi julgeolekuaparaadiga. Press TV ja IRIB on tema juhtimisel teinud koostööd Iraani julgeolekuteenistuse ja prokuröridega, lastes eetrisse kinnipeetavate sunniviisilisi ülestunnistusi, sealhulgas Iraani-Kanada päritolu ajakirjaniku ja filmitegija Maziar Bahari sunniviisilise ülestunnistuse iganädalases programmis „Iran Today“. Ringhäälingu sõltumatu reguleeriv asutus OFCOM tegi telekanalile Press TV Ühendkuningriigis 100 000 naelsterlingi suuruse trahvi Bahari ülestunnistuse eetrisse laskmise eest 2011. aastal, mis oli filmitud vanglas, kus Bahari tegi surve all ülestunnistuse. Sarafrazi seostatakse seetõttu nõuetekohase menetluse õiguse ja õiglase kohtumõistmise õiguse rikkumisega.

12.3.2013

Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Cyber Police | Asukoht: Teheran, Iraan.
  Veebisait: http://www.cyberpolice.ir | Iraani küberpolitsei, mis loodi 2011. aasta jaanuaris, on Iraani Islamivabariigi politsei üksus, mille juht oli 2015. aasta alguseni Esmail Ahmadi-Moqaddam (loetellu kantud). Ahmadi-Moqaddam rõhutas, et küberpolitsei võtab sihikule revolutsioonivastased ja dissidentlikud rühmitused, kes kasutasid 2009. aastal internetipõhiseid sotsiaalseid võrgustikke selleks, et algatada proteste president Mahmoud Ahmadinejadi tagasivalimise vastu. 2012. aasta jaanuaris andis küberpolitsei internetikohvikutele välja uued juhised, milles nõutakse, et kasutajad peavad esitama oma isikuandmed, mida kohvikupidajad peavad säilitama kuus kuud; samuti peavad kohvikupidajad säilitama andmed külastatud veebisaitide kohta. Juhistes nõutakse ka seda, et kohvikupidajad paigaldaksid valvekaamerad ja säilitaksid nende lindistusi kuus kuud. Nende uute reeglite abil võidakse luua logiraamat, mida ametivõimud saavad kasutada selleks, et jõuda jälile aktivistidele või mis tahes isikutele, keda peetakse ohuks riigi julgeolekule.
  2012. aasta juunis teatas Iraani meedia, et küberpolitsei käivitab virtuaalsete privaatvõrkude mahasurumise aktsiooni. 30. oktoobril 2012 vahistas küberpolitsei ilma kohtuotsuseta blogija Sattar Beheshti riigi julgeoleku vastase tegevuse eest sotsiaalsetes võrgustikes ja keskkonnas Facebook. Beheshti oli kritiseerinud Iraani valitsust oma blogis. Ta leiti surnuna oma vangikongist 3. novembril 2012 ja arvatakse, et küberpolitsei töötajad piinasid ta surnuks. | 12.3.2013“ |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Cyber Police

Asukoht: Teheran, Iraan.

Veebisait: http://www.cyberpolice.ir

Iraani küberpolitsei, mis loodi 2011. aasta jaanuaris, on Iraani Islamivabariigi politsei üksus, mille juht oli 2015. aasta alguseni Esmail Ahmadi-Moqaddam (loetellu kantud). Ahmadi-Moqaddam rõhutas, et küberpolitsei võtab sihikule revolutsioonivastased ja dissidentlikud rühmitused, kes kasutasid 2009. aastal internetipõhiseid sotsiaalseid võrgustikke selleks, et algatada proteste president Mahmoud Ahmadinejadi tagasivalimise vastu. 2012. aasta jaanuaris andis küberpolitsei internetikohvikutele välja uued juhised, milles nõutakse, et kasutajad peavad esitama oma isikuandmed, mida kohvikupidajad peavad säilitama kuus kuud; samuti peavad kohvikupidajad säilitama andmed külastatud veebisaitide kohta. Juhistes nõutakse ka seda, et kohvikupidajad paigaldaksid valvekaamerad ja säilitaksid nende lindistusi kuus kuud. Nende uute reeglite abil võidakse luua logiraamat, mida ametivõimud saavad kasutada selleks, et jõuda jälile aktivistidele või mis tahes isikutele, keda peetakse ohuks riigi julgeolekule.

2012. aasta juunis teatas Iraani meedia, et küberpolitsei käivitab virtuaalsete privaatvõrkude mahasurumise aktsiooni. 30. oktoobril 2012 vahistas küberpolitsei ilma kohtuotsuseta blogija Sattar Beheshti riigi julgeoleku vastase tegevuse eest sotsiaalsetes võrgustikes ja keskkonnas Facebook. Beheshti oli kritiseerinud Iraani valitsust oma blogis. Ta leiti surnuna oma vangikongist 3. novembril 2012 ja arvatakse, et küberpolitsei töötajad piinasid ta surnuks.

12.3.2013“

---

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/9

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/566,

12. aprill 2018,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklit 9

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud, (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005.

| (2) | Seoses määruse (EÜ) nr 1183/2005 artiklis 2b sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta kahe isikuga seotud põhjendusi. |
| --- | --- |

(2)

Seoses määruse (EÜ) nr 1183/2005 artiklis 2b sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta kahe isikuga seotud põhjendusi.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisa tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisa tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 12. aprill 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. DONCHEV

---

(1)  
  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

1

---

LISA

Allpool loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse järgmiste kannetega.

| „10. | Alex Kande Mupompa, Kesk-Kasai provintsi endine kuberner | Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.
  Sünniaeg: 23.9.1950.
  Sünnikoht: Kananga (KDV).
  KDV passi nr: OP 0024910 (kehtiv alates: 21.3.2016, kehtiv kuni: 20.3.2021).
  Aadress: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium
  KDV ja Belgia kodakondsus | Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasai provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasai provintsis toimunud julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei poolt jõu ebaproportsionaalse kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.
  Seega oli Alex Kande Mupompa seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 29.5.2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Lambert Mende, kommunikatsiooni- ja meediaminister ning valitsuse pressiesindaja | Teise nimega Lambert Mende Omalanga
  Sünniaeg: 11.2.1953. Sünnikoht: Okolo (KDV).
  Diplomaatilise passi nr: DB0001939 (välja antud: 4.5.2017, kehtiv kuni: 3.5.2022).
  KDV kodanik. | Lambert Mende on alates 2008. aastast olnud kommunikatsiooni- ja meediaminister ning vastutab sellise repressiivse meediapoliitika rakendamise eest KDVs, millega rikutakse väljendus- ja teabevabadust ning kahjustatakse konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamist KDV valimiste toimumiseks. Lambert Mende võttis 12. novembril 2016 vastu määruse, millega piiratakse välismaiste meediakanalite võimalusi edastada saateid KDVs.
  Mitmete meediaväljaannete saadete edastamine oli mitu kuud takistatud, millega rikuti 31. detsembril 2016 presidendipartei ja opositsioonierakondade vahel sõlmitud poliitilist kokkulepet.
  Lambert Mende vastutab kommunikatsiooni- ja meediaministrina KDVs toimuvate valimiste osas konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamise takistamise eest, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise, repressioonide või vägivalla õhutamise või õigusriigi põhimõtte õõnestamise kaudu. | 29.5.2017“ |

„10.

Alex Kande Mupompa, Kesk-Kasai provintsi endine kuberner

Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.

Sünniaeg: 23.9.1950.

Sünnikoht: Kananga (KDV).

KDV passi nr: OP 0024910 (kehtiv alates: 21.3.2016, kehtiv kuni: 20.3.2021).

Aadress: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium

KDV ja Belgia kodakondsus

Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasai provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasai provintsis toimunud julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei poolt jõu ebaproportsionaalse kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.

Seega oli Alex Kande Mupompa seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

29.5.2017

12.

Lambert Mende, kommunikatsiooni- ja meediaminister ning valitsuse pressiesindaja

Teise nimega Lambert Mende Omalanga

Sünniaeg: 11.2.1953. Sünnikoht: Okolo (KDV).

Diplomaatilise passi nr: DB0001939 (välja antud: 4.5.2017, kehtiv kuni: 3.5.2022).

KDV kodanik.

Lambert Mende on alates 2008. aastast olnud kommunikatsiooni- ja meediaminister ning vastutab sellise repressiivse meediapoliitika rakendamise eest KDVs, millega rikutakse väljendus- ja teabevabadust ning kahjustatakse konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamist KDV valimiste toimumiseks. Lambert Mende võttis 12. novembril 2016 vastu määruse, millega piiratakse välismaiste meediakanalite võimalusi edastada saateid KDVs.

Mitmete meediaväljaannete saadete edastamine oli mitu kuud takistatud, millega rikuti 31. detsembril 2016 presidendipartei ja opositsioonierakondade vahel sõlmitud poliitilist kokkulepet.

Lambert Mende vastutab kommunikatsiooni- ja meediaministrina KDVs toimuvate valimiste osas konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamise takistamise eest, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise, repressioonide või vägivalla õhutamise või õigusriigi põhimõtte õõnestamise kaudu.

29.5.2017“

---

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/567,

12. aprill 2018,

millega avatakse Islandilt pärit vorstide ja sealiha impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 759/2007 (2) on ette nähtud Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2007/138/EÜ, (3) sätestatud 100 tonni Islandilt pärit vorsti hõlmava aastase tariifikvoodi avamine Euroopa Liidu poolt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 759/2007 (2) on ette nähtud Euroopa Liidu ja Islandi Vabariigi vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2007/138/EÜ, (3) sätestatud 100 tonni Islandilt pärit vorsti hõlmava aastase tariifikvoodi avamine Euroopa Liidu poolt.

| (2) | Euroopa Liit ja Island allkirjastasid lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „uus leping“) 23. märtsil 2017. Uue lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamine kiideti heaks nõukogu otsusega (EL) 2016/2087 (4) ja lepingu sõlmimine nõukogu otsusega (EL) 2017/1913 (5). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit ja Island allkirjastasid lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „uus leping“) 23. märtsil 2017. Uue lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamine kiideti heaks nõukogu otsusega (EL) 2016/2087 (4) ja lepingu sõlmimine nõukogu otsusega (EL) 2017/1913 (5).

| (3) | Kooskõlas uue lepingu V lisaga avab Euroopa Liit uue aastase tollimaksuvaba kvoodi 500 tonni Islandilt pärit sealiha impordiks. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas uue lepingu V lisaga avab Euroopa Liit uue aastase tollimaksuvaba kvoodi 500 tonni Islandilt pärit sealiha impordiks.

| (4) | Võttes arvese, et määruse (EÜ) nr 759/2007 teatavaid sätteid tuleks ajakohastada, on asjakohane kõnealune määrus asendada uue määrusega, milles sätestatakse ka 500 tonni sealiha uue kvoodi avamine ja selle haldamine. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvese, et määruse (EÜ) nr 759/2007 teatavaid sätteid tuleks ajakohastada, on asjakohane kõnealune määrus asendada uue määrusega, milles sätestatakse ka 500 tonni sealiha uue kvoodi avamine ja selle haldamine.

| (5) | Kooskõlas mõlema lepinguga tuleb tariifikvoodid avada igal aastal ja importi tuleks seega hallata kalendriaasta alusel. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas mõlema lepinguga tuleb tariifikvoodid avada igal aastal ja importi tuleks seega hallata kalendriaasta alusel.

| (6) | Vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (6) sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjadele peaks komisjon tariifikvoote haldama vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (6) sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjadele peaks komisjon tariifikvoote haldama vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel.

| (7) | Uues lepingus on sätestatud, et tariifikvootidega hõlmatud tooted peavad vastama mutatis mutandis mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva Euroopa Majandusühenduse ning Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 sätetele, nagu neid on muudetud EÜ–Islandi ühiskomitee otsusega nr 2/2005 (7). |
| --- | --- |

(7)

Uues lepingus on sätestatud, et tariifikvootidega hõlmatud tooted peavad vastama mutatis mutandis mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva Euroopa Majandusühenduse ning Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 sätetele, nagu neid on muudetud EÜ–Islandi ühiskomitee otsusega nr 2/2005 (7).

| (8) | Uues lepingus on sätestatud selle jõustumine 1. mail 2018. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Uues lepingus on sätestatud selle jõustumine 1. mail 2018. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (9) | Uue lepingu kohaselt 2018. aastaks kättesaadavaks tehtav uus kvoot sealiha puhul tuleks arvutada proportsionaalselt, võttes arvesse lepingu jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Uue lepingu kohaselt 2018. aastaks kättesaadavaks tehtav uus kvoot sealiha puhul tuleks arvutada proportsionaalselt, võttes arvesse lepingu jõustumise kuupäeva.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Avatakse liidu kvoodid (edaspidi „tariifikvoodid“) Islandilt pärit CN-koodi 0203 alla kuuluva sealiha ja CN-koodi ex 1601 alla kuuluvate vorstide puhul vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Kõnealused tariifikvoodid avatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisaga kehtestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.

Artikkel 3

Mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat Euroopa Majandusühenduse ning Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3, mida on muudetud EÜ–Islandi ühiskomitee otsusega nr 2/2005, kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva määruse lisas loetletud toodete suhtes.

Artikkel 4

Määrus (EÜ) nr 759/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 29. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 759/2007, millega avatakse Islandilt pärit vorstide impordi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 172, 30.6.2007, lk 48).

2

(3)  Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta otsus 2007/138/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustustega põllumajandustoodetega kauplemisel (ELT L 61, 28.2.2007, lk 28).

3

(4)  Nõukogu 14. novembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2087 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 324, 30.11.2016, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 9. oktoobri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1913 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (ELT L 274, 24.10.2017, lk 57).

5

(6)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

6

(7)  EÜ-Islandi ühiskomitee 22. detsembri 2005. aasta otsus nr 2/2005, millega muudetakse lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (ELT L 131, 18.5.2006, lk 1).

7

---

LISA

| Jrk-nr | CN-koodid | Kirjeldus | Aastane kogus
  (netomass tonnides) | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0832 | ex 1601 00 10
  1601 00 91
  ex 1601 00 99 | Vorstid | 100 | 0 |
| 09.0831 | 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha | Alates 1.5.2018 kuni 31.12.2018:
  167
  Alates 1.1.2019 igal kalendriaastal:
  500 | 0 |

Jrk-nr

CN-koodid

Kirjeldus

Aastane kogus

(netomass tonnides)

Kvoodi tollimaksumäär

09.0832

ex 1601 00 10

1601 00 91

ex 1601 00 99

Vorstid

100

0

09.0831

0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha

Alates 1.5.2018 kuni 31.12.2018:

167

Alates 1.1.2019 igal kalendriaastal:

500

0

---

OTSUSED

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/14

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2018/568,

12. aprill 2018,

millega muudetakse otsust 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu otsuse 2011/235/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu otsuse 2011/235/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/235/ÜVJP läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2019. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/235/ÜVJP läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2019.

| (3) | Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid otsuse 2011/235/ÜVJP lisas loetletud 29 isiku ja ühe üksuse kohta tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid otsuse 2011/235/ÜVJP lisas loetletud 29 isiku ja ühe üksuse kohta tuleks ajakohastada.

| (4) | Otsust 2011/235/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2011/235/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/235/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 13. aprillini 2019. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi. Vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 13. aprillini 2019. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi. Vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 12. aprill 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. DONCHEV

---

(1)  Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta otsus 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis (ELT L 100, 14.4.2011, lk 51).

1

---

LISA

Otsuse 2011/235/ÜVJP lisas esitatud isikute ja üksuste loetelu vastavad kanded asendatakse järgmiste kannetega.

„Isikud

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | AHMADI- MOQADDAM, Esmail | Sünnikoht: Teheran (Iraan)
  Sünniaeg: 1961 | Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Endine Iraani Riikliku Politsei ülem (2005–2015. aasta algus). Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamus 15. juunil 2009. Praegu Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht. | 12.4.2011 |
| 3. | ARAGHI (ERAGHI), Abdollah | | Endine IRGC maavägede asejuht. Ta oli otse ja isiklikult vastutav meeleavalduste mahasurumise eest 2009. aasta suvel. | 12.4.2011 |
| 9. | NAQDI, Mohammad-Reza | Sünnikoht: Najaf (Iraak)
  Sünniaeg: umbes 1952 | Kultuuri- ja sotsiaalküsimuste eest vastutav IRGC ülema asetäitja. Endine Basij komandör. IRGC Basij vägede komandörina oli Naqdi vastutav väärkohtlemise eest (või osales selles) 2009. aasta lõpus, sh vägivaldne reageerimine 2009. aasta detsembris toimunud Ashura Päeva meeleavaldustele, mille tulemusena hukkus kuni 15 inimest ja vahistati sadu meeleavaldajaid. Enne Basij komandöriks määramist 2009. aasta oktoobris oli ta Basij jälitusüksuse ülem ja vastutas valimisjärgsete mahasurumiste käigus vahistatute ülekuulamise eest. | 12.4.2011 |
| 10. | RADAN, Ahmad-Reza | Sünnikoht: Isfahan (Iraan)
  Sünniaeg: 1963 | Iraani õiguskaitsejõudude (Riikliku Politseiga seotud organ) strateegiauuringute keskuse endine juht. Politsei strateegiauuringute keskuse endine juht, Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja kuni 2014. aasta juunini. Riikliku Politsei ülema asetäitjana alates 2008. aastast vastutas Radan meeleavaldajate peksmise, mõrvamise ning meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise eest politseijõudude poolt. Praegu IRGC komandör, kes vastutab Iraagi „terrorismivastaste“ vägede väljaõppe eest. | 12.4.2011 |
| 11. | RAJABZADEH, Azizollah | | Endine Teherani katastroofide tagajärgede leevendamise organisatsiooni (TDMO) juht. Endine Teherani politseiülem (kuni 2010. aasta jaanuarini).
  Teherani piirkonna õiguskaitsejõudude komandörina oli Azizollah Rajabzadeh kõige kõrgema astme ametnik, keda süüdistatakse Kahrizaki kinnipidamiskeskuses toimepandud väärkohtlemistes. | 12.4.2011 |
| 12. | SAJEDI-NIA, Hossein | | Politseioperatsioonide asekomandör. Endine Teherani politseiülem, endine Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja, vastutav politseioperatsioonide eest. Tema ülesanne on siseministeeriumi jaoks Iraani pealinnas repressioonide koordineerimine. | 12.4.2011 |
| 13. | TAEB, Hossein | Sünnikoht: Teheran
  Sünniaeg: 1963 | IRGC luureteenistuse juht. Endine IRGC luureosakonna asekomandör. Basij endine komandör (kuni 2009. aasta oktoobrini). Tema alluvuses olevad väed osalesid rahumeelsete meeleavaldajate massilises peksmises, mõrvamises, kinnipidamises ja piinamises. | 12.4.2011 |
| 16. | HADDAD, Hassan (teise nimega Hassan ZAREH DEHNAVI) | | Endine Teherani Revolutsioonikohtu turvaametnik. Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Vastutas kinnipeetavatega seotud juhtumite eest, mis olid seotud valimisjärgse kriisiga, ähvardas regulaarselt kinnipeetavate perekondi, et neid vaikima sundida. Aitas väljastada Kahrizaki kinnipidamiskeskusele kinnipidamismääruseid. 2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites. | 12.4.2011 |
| 21. | MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein | Sünnikoht: Ejiyeh
  Sünniaeg: umbes 1956 | Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör alates 2009. aasta septembrist ning kohtusüsteemi juhi asetäitja ja kõneisik. Endine luureminister (2009. aasta valimiste ajal). Kui ta oli 2009. aasta valimiste ajal luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad agendid sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise eest ning surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi talumatutel ülekuulamistel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist. | 12.4.2011 |
| 26. | SHARIFI, Malek Adjar (teise nimega SHARIFI, Malek Ajdar) | | Ülemkohtu kohtunik, 43. filiaali juht. Ida-Aserbaidžaani kohtusüsteemi endine juhataja. Vastutas Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuprotsessi eest. | 12.4.2011 |
| 28. | YASAGHI, Ali-Akbar | | Ülemkohtu kohtunik, 44. filiaali juht. Setad-e Dieh Foundationi tegevjuhi asetäitja. Endine kohtu esimees, Mashhadi Revolutsioonikohus. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, väljastati surmaotsused, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust. | 12.4.2011 |
| 32. | ZANJIREI, Mohammad-Ali | | Iraani Vanglate Organisatsiooni juhataja vanemnõunik ja endine aseülem, vastutab kinnipidamiskeskuses väärkohtlemise ja õigustest ilmajätmise eest. Andis korralduse mitmete vangide üksikvangistusse üleviimiseks. | 12.4.2011 |
| 33. | ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud | | Inimõiguste nõukogu nõunik. Inimõiguste nõukogu endine sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Poliitiliste parteide ja rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas ta meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning poliitiliste parteide registreerimise eest.
  2010. aastal katkestas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse poliitilise partei – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse.
  Alates 2009. aastast on ta järjekindlalt ja pidevalt keeldunud andmast luba mis tahes valitsusvälisteks kogunemisteks, keelates seega kasutada põhiseaduslikku õigust meelt avaldada, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni ning on vastuolus kogunemisvabadusega.
  Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada presidendivalimiste ajal toimunud meeleavalduste käigus tapetud inimestele pühendatud mälestustseremooniat. | 10.10.2011 |
| 34. | AKBARSHAHI, Ali-Reza | | Endine Iraani uimastikontrolli keskuse (teise nimega narkootikumidevastase keskuse) peadirektor. Endine Teherani politseiülem. Tema juhitav politseiüksus vastutas kahtlusaluste kohtuvälise vägivaldse kohtlemise eest vahistamise ja eelvangistuse ajal. Teherani politsei oli ka seotud Teherani Ülikooli ühiselamutele 2009. aasta juunis korraldatud reididega, mille käigus politsei ja Basij tekitasid Iraani parlamendi (Majlis) komisjoni teatel vigastusi rohkem kui sajale tudengile. Praegu raudteepolitsei juhataja. | 10.10.2011 |
| 36. | AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza) | | Justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik alates 2014. aasta aprillist. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina on ta olnud vastutav inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning hukkamiste arvu suurenemise eest. | 10.10.2011 |
| 40. | HABIBI, Mohammad Reza | | Justiitsministeeriumi Yazdi büroo juhataja. Isfahani endine aseprokurör. Osales menetlustes, milles jäeti kostjatele tagamata õiglane kohtumõistmine – näiteks Abdollah Fathi juhtum, kes hukati 2011. aasta mais pärast seda, kui Habibi eiras 2010. aasta märtsis toimunud kohtuistungil tema õigust saada ära kuulatud ning tema vaimse tervisega seotud probleeme. Seetõttu osales ta õiglase kohtumenetluse õiguse rängas rikkumises, aidates kaasa surmanuhtluse liigsele ja üha sagedasemale kasutamisele, mis on toonud kaasa hukkamiste arvu järsu suurenemise alates 2011. aasta algusest. | 10.10.2011 |
| 45. | JOKAR, Mohammad Saleh | | Revolutsioonilise Kaardiväe parlamentaarsete küsimuste juhataja asetäitja. Yazdi provintsi parlamendisaadik 2011–2016 ning riikliku julgeoleku ja välispoliitika parlamendikomitee liige. Endine tudengite Basij vägede komandör.
  Tudengite Basij vägede komandörina oli ta aktiivselt kaasatud meeleavalduste mahasurumisse koolides ja ülikoolides ning aktivistide ja ajakirjanike kohtuvälisesse kinnipidamisse. | 10.10.2011 |
| 48. | MAHSOULI, Sadeq (teise nimega MAHSULI, Sadeq) | Sünnikoht: Oroumieh (Iraan)
  Sünniaeg: 1959/60 | Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ning praegune lepitusnõukogu liige ja Kestvusrinde juhi asetäitja. Sotsiaalhoolekande- ja sotsiaalkaitseminister 2009–2011. Endine siseminister kuni 2009. aasta augustini. Siseministrina kontrollis Mahsouli kõigi politseijõudude, siseministeeriumi turvatöötajate ja erariietes töötavate agentide tegevust. Tema juhtimise all ründasid nimetatud jõud 14. juunil 2009 Teherani Ülikooli ühiselamuid ning piinasid tudengeid ministeeriumi keldris (keldri kurikuulus 4. korrus). Politsei väärkohtles teisi meeleavaldajaid rängalt Kahrizaki kinnipidamiskeskuses, mis toimus Mahsouli kontrolli all. | 10.10.2011 |
| 50. | OMIDI, Mehrdad (teise nimega Reza, teise nimega OMIDI, Reza) | | Politsei uurimisosakonna VI jaoskonna juhataja. Endine Iraani politsei luureteenistuse juht. Endine Iraani politsei arvutikuritegude üksuse juht. Vastutab internetti kasutavate reformistide ja poliitiliste vastaste osas läbi viidud tuhandete uurimiste ja nende suhtes esitatud süüdistuste eest. Vastutab seega tõsistele inimõiguste rikkumistele juhtimise eest, represseerides isikuid, kes võtavad sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. | 10.10.2011 |
| 51. | SALARKIA, Mahmoud | Endine Teherani jalgpalliklubi „Persepolis“ direktor. | Endine Teherani linna bensiini- ja transpordikomisjoni juht. Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitja 2009. aasta meeleavalduste mahasurumise ajal.
  Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitjana vastutas ta otseselt süütute ja rahumeelsete meeleavaldajate ning aktivistide suhtes välja antud paljude vahistamismääruste eest. Mitmetest inimõiguste kaitsjate aruannetest ilmneb, et peaaegu kõiki vahistatud isikuid peetakse tema korraldusel erineva ajavahemiku jooksul kinni isoleeritult, võimaldamata neile juurdepääsu oma advokaadile või perele, ning ilma süüdistust esitamata, mis sageli võrdub sunniviisilise kadumisega. Sageli ei teavitata nende perekonda vahistamisest. | 10.10.2011 |
| 53. | TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn) | | Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Endine Teherani provintsi kindralkuberneri asetäitja („Farmandar“) kuni septembrini 2010, vastutas politseijõudude sekkumise eest ning seega meeleavaldajate represseerimise eest. Ta sai 2010. aasta detsembris autasu osaluse eest valimistejärgses represseerimises. | 10.10.2011 |
| 54. | TAMADDON, Morteza (teise nimega TAMADON, Morteza) | Sünnikoht: Shahr Kord-Isfahan
  Sünniaeg: 1959 | Endine Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juht. Endine Teherani provintsi IRGC kindralkuberner. Oma ametikohal kuberneri ja Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juhina vastutab ta igasuguste repressioonide eest, sealhulgas selle eest, mida IRGC Teherani provintsis korraldas, sealhulgas poliitiliste meeleavalduste mahasurumise eest alates 2009. aasta juunist. Praegu Khajeh Nasireddin Tusi Tehnoloogiaülikooli juhatuse liige. | 10.10.2011 |
| 55. | ZEBHI, Hossein | | Ülemkohtu kohtunik. Endine Iraani peaprokuröri asetäitja. Vastutab valimisjärgsete meeleavaldustega seotud mitmete kohtuasjade eest. | 10.10.2011 |
| 59. | BAKHTIARI, Seyyed Morteza | Sünnikoht: Mashad (Iraan)
  Sünniaeg: 1952 | Imam Reza pühamu asehaldur. Endine kirikliku eritribunali ametnik. Justiitsminister aastatel 2009–2013. Ajal, mil ta oli justiitsminister, halvenesid tingimused Iraani vanglates alla üldtunnustatud rahvusvahelisi standardeid ning vangide väärkohtlemine oli laialt levinud. Lisaks oli tal võtmeroll Iraani diasporaa ähvardamisel ja tagakiusamisel, luues erikohtu, mis tegeleb konkreetselt riigist väljaspool elavate iraanlastega. Samuti suurenes tema ministriks olemise ajal Iraanis järsult hukkamiste arv, sealhulgas salajased hukkamised, mida valitsus välja ei kuulutanud, ja hukkamised, mis olid seotud narkokuritegudega. | 10.10.2011 |
| 60. | Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega HOSSEYNI, dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid) | Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman
  Sünniaeg: 1961 | Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Endine kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Endise Islami Revolutsioonilise Kaardiväe liikmena osales ta ajakirjanike represseerimises. | 10.10.2011 |
| 69. | MORTAZAVI, Seyyed Solat | Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõuna) (Iraan)
  Sünniaeg: 1967 | Iraani suuruselt teise linna Mashadi (kus toimuvad regulaarselt avalikud hukkamised) endine linnapea. Endine siseministri asetäitja, vastutav poliitiliste küsimuste eest. Vastutas nende isikute represseerimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste valimiskomisjoni juhiks. | 23.3.2012 |
| 73. | FAHRADI, Ali | | Teherani justiitsministeeriumi õigusasjade ja riikliku järelevalve inspektsiooni asejuht. Endine Karaj prokurör. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, sealhulgas selliste kohtuasjade menetlemise eest, mis lõppesid surmamõistva otsusega. Sel perioodil, mil ta on olnud Karaji piirkonna prokurör, on seal toimunud suur arv hukkamisi. | 23.3.2012 |
| 75. | RAMEZANI, Gholamhossein | | Alates 2011. aastast kaitseministeeriumi luureülem; november 2009 – märts 2011: Pasdarani luurekomandör; märts 2008 – november 2009: Pasdarani luure asekomandör; aprill 2006 – märts 2008: Pasdarani kaitse- ja luureülem. On seotud väljendusvabaduse allasurumisega, sealhulgas on seotud nende isikutega, kes vastutavad blogijate/ajakirjanike vahistamise eest 2004. aastal, ning väidetavalt oli tal oma osa valimisjärgsete meeleavalduste allasurumisel 2009. aastal. | 23.3.2012 |
| 82. | Dr SARAFRAZ, Mohammad (teise nimega Haj-agha Sarafraz) | Sünnikoht: Teheran
  Sünniaeg: umbes 1963
  Elukoht: Teheran Töökoht: IRIBi ja PressTV peakontor, Teheran. | Endine küberruumi ülemnõukogu liige. Endine Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht. Endine ettevõtte IRIB World Service ja telekanali Press TV juhataja, vastutav kõigi programmialaste otsuste eest. Tihedalt seotud riigi julgeolekuaparaadiga. Press TV ja IRIB on tema juhtimisel teinud koostööd Iraani julgeolekuteenistuse ja prokuröridega, lastes eetrisse kinnipeetavate sunniviisilisi ülestunnistusi, sealhulgas Iraani-Kanada päritolu ajakirjaniku ja filmitegija Maziar Bahari sunniviisilise ülestunnistuse iganädalases programmis „Iran Today“. Ringhäälingu sõltumatu reguleeriv asutus OFCOM tegi telekanalile Press TV Ühendkuningriigis 100 000 naelsterlingi suuruse trahvi Bahari ülestunnistuse eetrisse laskmise eest 2011. aastal, mis oli filmitud vanglas, kus Bahari tegi surve all ülestunnistuse. Sarafrazi seostatakse seetõttu nõuetekohase menetluse õiguse ja õiglase kohtumõistmise õiguse rikkumisega. | 12.3.2013 |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

AHMADI- MOQADDAM, Esmail

Sünnikoht: Teheran (Iraan)

Sünniaeg: 1961

Endine relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Endine Iraani Riikliku Politsei ülem (2005–2015. aasta algus). Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamus 15. juunil 2009. Praegu Jeemeni rahvale toetust osutava Iraani peakorteri juht.

12.4.2011

3.

ARAGHI (ERAGHI), Abdollah

Endine IRGC maavägede asejuht. Ta oli otse ja isiklikult vastutav meeleavalduste mahasurumise eest 2009. aasta suvel.

12.4.2011

9.

NAQDI, Mohammad-Reza

Sünnikoht: Najaf (Iraak)

Sünniaeg: umbes 1952

Kultuuri- ja sotsiaalküsimuste eest vastutav IRGC ülema asetäitja. Endine Basij komandör. IRGC Basij vägede komandörina oli Naqdi vastutav väärkohtlemise eest (või osales selles) 2009. aasta lõpus, sh vägivaldne reageerimine 2009. aasta detsembris toimunud Ashura Päeva meeleavaldustele, mille tulemusena hukkus kuni 15 inimest ja vahistati sadu meeleavaldajaid. Enne Basij komandöriks määramist 2009. aasta oktoobris oli ta Basij jälitusüksuse ülem ja vastutas valimisjärgsete mahasurumiste käigus vahistatute ülekuulamise eest.

12.4.2011

10.

RADAN, Ahmad-Reza

Sünnikoht: Isfahan (Iraan)

Sünniaeg: 1963

Iraani õiguskaitsejõudude (Riikliku Politseiga seotud organ) strateegiauuringute keskuse endine juht. Politsei strateegiauuringute keskuse endine juht, Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja kuni 2014. aasta juunini. Riikliku Politsei ülema asetäitjana alates 2008. aastast vastutas Radan meeleavaldajate peksmise, mõrvamise ning meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise eest politseijõudude poolt. Praegu IRGC komandör, kes vastutab Iraagi „terrorismivastaste“ vägede väljaõppe eest.

12.4.2011

11.

RAJABZADEH, Azizollah

Endine Teherani katastroofide tagajärgede leevendamise organisatsiooni (TDMO) juht. Endine Teherani politseiülem (kuni 2010. aasta jaanuarini).

Teherani piirkonna õiguskaitsejõudude komandörina oli Azizollah Rajabzadeh kõige kõrgema astme ametnik, keda süüdistatakse Kahrizaki kinnipidamiskeskuses toimepandud väärkohtlemistes.

12.4.2011

12.

SAJEDI-NIA, Hossein

Politseioperatsioonide asekomandör. Endine Teherani politseiülem, endine Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja, vastutav politseioperatsioonide eest. Tema ülesanne on siseministeeriumi jaoks Iraani pealinnas repressioonide koordineerimine.

12.4.2011

13.

TAEB, Hossein

Sünnikoht: Teheran

Sünniaeg: 1963

IRGC luureteenistuse juht. Endine IRGC luureosakonna asekomandör. Basij endine komandör (kuni 2009. aasta oktoobrini). Tema alluvuses olevad väed osalesid rahumeelsete meeleavaldajate massilises peksmises, mõrvamises, kinnipidamises ja piinamises.

12.4.2011

16.

HADDAD, Hassan (teise nimega Hassan ZAREH DEHNAVI)

Endine Teherani Revolutsioonikohtu turvaametnik. Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Vastutas kinnipeetavatega seotud juhtumite eest, mis olid seotud valimisjärgse kriisiga, ähvardas regulaarselt kinnipeetavate perekondi, et neid vaikima sundida. Aitas väljastada Kahrizaki kinnipidamiskeskusele kinnipidamismääruseid. 2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites.

12.4.2011

21.

MOHSENI-EJEI, Gholam-Hossein

Sünnikoht: Ejiyeh

Sünniaeg: umbes 1956

Lepitusnõukogu liige. Iraani peaprokurör alates 2009. aasta septembrist ning kohtusüsteemi juhi asetäitja ja kõneisik. Endine luureminister (2009. aasta valimiste ajal). Kui ta oli 2009. aasta valimiste ajal luureminister, vastutasid tema alluvuses olevad agendid sadade aktivistide, ajakirjanike, dissidentide ja reformimeelsete poliitikute kinnipidamise ja piinamise eest ning surve all valetunnistuste väljapressimise eest. Lisaks sunniti poliitikuid andma valetunnistusi talumatutel ülekuulamistel, kus kasutati piinamist, väärkohtlemist, väljapressimist ning pereliikmete ähvardamist.

12.4.2011

26.

SHARIFI, Malek Adjar (teise nimega SHARIFI, Malek Ajdar)

Ülemkohtu kohtunik, 43. filiaali juht. Ida-Aserbaidžaani kohtusüsteemi endine juhataja. Vastutas Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuprotsessi eest.

12.4.2011

28.

YASAGHI, Ali-Akbar

Ülemkohtu kohtunik, 44. filiaali juht. Setad-e Dieh Foundationi tegevjuhi asetäitja. Endine kohtu esimees, Mashhadi Revolutsioonikohus. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, väljastati surmaotsused, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase ärakuulamise menetlust.

12.4.2011

32.

ZANJIREI, Mohammad-Ali

Iraani Vanglate Organisatsiooni juhataja vanemnõunik ja endine aseülem, vastutab kinnipidamiskeskuses väärkohtlemise ja õigustest ilmajätmise eest. Andis korralduse mitmete vangide üksikvangistusse üleviimiseks.

12.4.2011

33.

ABBASZADEH- MESHKINI, Mahmoud

Inimõiguste nõukogu nõunik. Inimõiguste nõukogu endine sekretär. Endine Ilami provintsi kuberner. Endine siseministeeriumi poliitikadirektor. Poliitiliste parteide ja rühmituste tegevust käsitleva seaduse artikli 10 komitee esimehena vastutas ta meeleavalduste ja muude avalike ürituste korraldamiseks loa andmise ning poliitiliste parteide registreerimise eest.

2010. aastal katkestas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse poliitilise partei – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse.

Alates 2009. aastast on ta järjekindlalt ja pidevalt keeldunud andmast luba mis tahes valitsusvälisteks kogunemisteks, keelates seega kasutada põhiseaduslikku õigust meelt avaldada, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni ning on vastuolus kogunemisvabadusega.

Lisaks keeldus ta 2009. aastal andmast opositsioonile luba korraldada presidendivalimiste ajal toimunud meeleavalduste käigus tapetud inimestele pühendatud mälestustseremooniat.

10.10.2011

34.

AKBARSHAHI, Ali-Reza

Endine Iraani uimastikontrolli keskuse (teise nimega narkootikumidevastase keskuse) peadirektor. Endine Teherani politseiülem. Tema juhitav politseiüksus vastutas kahtlusaluste kohtuvälise vägivaldse kohtlemise eest vahistamise ja eelvangistuse ajal. Teherani politsei oli ka seotud Teherani Ülikooli ühiselamutele 2009. aasta juunis korraldatud reididega, mille käigus politsei ja Basij tekitasid Iraani parlamendi (Majlis) komisjoni teatel vigastusi rohkem kui sajale tudengile. Praegu raudteepolitsei juhataja.

10.10.2011

36.

AVAEE, Seyyed Ali-Reza (teise nimega AVAEE, Seyyed Alireza)

Justiitsminister. Endine eriuurimiste ameti direktor. 2016. aasta juulini siseministri asetäitja ja avaliku registri juhataja. Kohtunike distsiplinaarkohtu nõunik alates 2014. aasta aprillist. Endine Teherani kohtusüsteemi juht. Teherani kohtusüsteemi juhina on ta olnud vastutav inimõiguste rikkumiste, meelevaldsete vahistamiste, kinnipeetavate õiguste rikkumiste ning hukkamiste arvu suurenemise eest.

10.10.2011

40.

HABIBI, Mohammad Reza

Justiitsministeeriumi Yazdi büroo juhataja. Isfahani endine aseprokurör. Osales menetlustes, milles jäeti kostjatele tagamata õiglane kohtumõistmine – näiteks Abdollah Fathi juhtum, kes hukati 2011. aasta mais pärast seda, kui Habibi eiras 2010. aasta märtsis toimunud kohtuistungil tema õigust saada ära kuulatud ning tema vaimse tervisega seotud probleeme. Seetõttu osales ta õiglase kohtumenetluse õiguse rängas rikkumises, aidates kaasa surmanuhtluse liigsele ja üha sagedasemale kasutamisele, mis on toonud kaasa hukkamiste arvu järsu suurenemise alates 2011. aasta algusest.

10.10.2011

45.

JOKAR, Mohammad Saleh

Revolutsioonilise Kaardiväe parlamentaarsete küsimuste juhataja asetäitja. Yazdi provintsi parlamendisaadik 2011–2016 ning riikliku julgeoleku ja välispoliitika parlamendikomitee liige. Endine tudengite Basij vägede komandör.

Tudengite Basij vägede komandörina oli ta aktiivselt kaasatud meeleavalduste mahasurumisse koolides ja ülikoolides ning aktivistide ja ajakirjanike kohtuvälisesse kinnipidamisse.

10.10.2011

48.

MAHSOULI, Sadeq (teise nimega MAHSULI, Sadeq)

Sünnikoht: Oroumieh (Iraan)

Sünniaeg: 1959/60

Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ning praegune lepitusnõukogu liige ja Kestvusrinde juhi asetäitja. Sotsiaalhoolekande- ja sotsiaalkaitseminister 2009–2011. Endine siseminister kuni 2009. aasta augustini. Siseministrina kontrollis Mahsouli kõigi politseijõudude, siseministeeriumi turvatöötajate ja erariietes töötavate agentide tegevust. Tema juhtimise all ründasid nimetatud jõud 14. juunil 2009 Teherani Ülikooli ühiselamuid ning piinasid tudengeid ministeeriumi keldris (keldri kurikuulus 4. korrus). Politsei väärkohtles teisi meeleavaldajaid rängalt Kahrizaki kinnipidamiskeskuses, mis toimus Mahsouli kontrolli all.

10.10.2011

50.

OMIDI, Mehrdad (teise nimega Reza, teise nimega OMIDI, Reza)

Politsei uurimisosakonna VI jaoskonna juhataja. Endine Iraani politsei luureteenistuse juht. Endine Iraani politsei arvutikuritegude üksuse juht. Vastutab internetti kasutavate reformistide ja poliitiliste vastaste osas läbi viidud tuhandete uurimiste ja nende suhtes esitatud süüdistuste eest. Vastutab seega tõsistele inimõiguste rikkumistele juhtimise eest, represseerides isikuid, kes võtavad sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks.

10.10.2011

51.

SALARKIA, Mahmoud

Endine Teherani jalgpalliklubi „Persepolis“ direktor.

Endine Teherani linna bensiini- ja transpordikomisjoni juht. Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitja 2009. aasta meeleavalduste mahasurumise ajal.

Teherani vanglaküsimuste peaprokuröri asetäitjana vastutas ta otseselt süütute ja rahumeelsete meeleavaldajate ning aktivistide suhtes välja antud paljude vahistamismääruste eest. Mitmetest inimõiguste kaitsjate aruannetest ilmneb, et peaaegu kõiki vahistatud isikuid peetakse tema korraldusel erineva ajavahemiku jooksul kinni isoleeritult, võimaldamata neile juurdepääsu oma advokaadile või perele, ning ilma süüdistust esitamata, mis sageli võrdub sunniviisilise kadumisega. Sageli ei teavitata nende perekonda vahistamisest.

10.10.2011

53.

TALA, Hossein (teise nimega TALA, Hosseyn)

Eslamshahri linnapea. Endine Iraani parlamendi liige. Endine Teherani provintsi kindralkuberneri asetäitja („Farmandar“) kuni septembrini 2010, vastutas politseijõudude sekkumise eest ning seega meeleavaldajate represseerimise eest. Ta sai 2010. aasta detsembris autasu osaluse eest valimistejärgses represseerimises.

10.10.2011

54.

TAMADDON, Morteza (teise nimega TAMADON, Morteza)

Sünnikoht: Shahr Kord-Isfahan

Sünniaeg: 1959

Endine Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juht. Endine Teherani provintsi IRGC kindralkuberner. Oma ametikohal kuberneri ja Teherani provintsi riikliku julgeolekunõukogu juhina vastutab ta igasuguste repressioonide eest, sealhulgas selle eest, mida IRGC Teherani provintsis korraldas, sealhulgas poliitiliste meeleavalduste mahasurumise eest alates 2009. aasta juunist. Praegu Khajeh Nasireddin Tusi Tehnoloogiaülikooli juhatuse liige.

10.10.2011

55.

ZEBHI, Hossein

Ülemkohtu kohtunik. Endine Iraani peaprokuröri asetäitja. Vastutab valimisjärgsete meeleavaldustega seotud mitmete kohtuasjade eest.

10.10.2011

59.

BAKHTIARI, Seyyed Morteza

Sünnikoht: Mashad (Iraan)

Sünniaeg: 1952

Imam Reza pühamu asehaldur. Endine kirikliku eritribunali ametnik. Justiitsminister aastatel 2009–2013. Ajal, mil ta oli justiitsminister, halvenesid tingimused Iraani vanglates alla üldtunnustatud rahvusvahelisi standardeid ning vangide väärkohtlemine oli laialt levinud. Lisaks oli tal võtmeroll Iraani diasporaa ähvardamisel ja tagakiusamisel, luues erikohtu, mis tegeleb konkreetselt riigist väljaspool elavate iraanlastega. Samuti suurenes tema ministriks olemise ajal Iraanis järsult hukkamiste arv, sealhulgas salajased hukkamised, mida valitsus välja ei kuulutanud, ja hukkamised, mis olid seotud narkokuritegudega.

10.10.2011

60.

Dr HOSSEINI, Mohammad (teise nimega HOSSEYNI, dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed ja Sayyid)

Sünnikoht: Rafsanjan, Kerman

Sünniaeg: 1961

Endise presidendi Mahmoud Ahmadinejadi nõunik ja fundamentalistliku poliitilise rühmituse YEKTA kõneisik. Endine kultuuri- ja islamijuhtimise minister (2009–2013). Endise Islami Revolutsioonilise Kaardiväe liikmena osales ta ajakirjanike represseerimises.

10.10.2011

69.

MORTAZAVI, Seyyed Solat

Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (lõuna) (Iraan)

Sünniaeg: 1967

Iraani suuruselt teise linna Mashadi (kus toimuvad regulaarselt avalikud hukkamised) endine linnapea. Endine siseministri asetäitja, vastutav poliitiliste küsimuste eest. Vastutas nende isikute represseerimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste valimiskomisjoni juhiks.

23.3.2012

73.

FAHRADI, Ali

Teherani justiitsministeeriumi õigusasjade ja riikliku järelevalve inspektsiooni asejuht. Endine Karaj prokurör. Vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, sealhulgas selliste kohtuasjade menetlemise eest, mis lõppesid surmamõistva otsusega. Sel perioodil, mil ta on olnud Karaji piirkonna prokurör, on seal toimunud suur arv hukkamisi.

23.3.2012

75.

RAMEZANI, Gholamhossein

Alates 2011. aastast kaitseministeeriumi luureülem; november 2009 – märts 2011: Pasdarani luurekomandör; märts 2008 – november 2009: Pasdarani luure asekomandör; aprill 2006 – märts 2008: Pasdarani kaitse- ja luureülem. On seotud väljendusvabaduse allasurumisega, sealhulgas on seotud nende isikutega, kes vastutavad blogijate/ajakirjanike vahistamise eest 2004. aastal, ning väidetavalt oli tal oma osa valimisjärgsete meeleavalduste allasurumisel 2009. aastal.

23.3.2012

82.

Dr SARAFRAZ, Mohammad (teise nimega Haj-agha Sarafraz)

Sünnikoht: Teheran

Sünniaeg: umbes 1963

Elukoht: Teheran Töökoht: IRIBi ja PressTV peakontor, Teheran.

Endine küberruumi ülemnõukogu liige. Endine Iraani Islamivabariigi ringhäälingu (IRIB) juht. Endine ettevõtte IRIB World Service ja telekanali Press TV juhataja, vastutav kõigi programmialaste otsuste eest. Tihedalt seotud riigi julgeolekuaparaadiga. Press TV ja IRIB on tema juhtimisel teinud koostööd Iraani julgeolekuteenistuse ja prokuröridega, lastes eetrisse kinnipeetavate sunniviisilisi ülestunnistusi, sealhulgas Iraani-Kanada päritolu ajakirjaniku ja filmitegija Maziar Bahari sunniviisilise ülestunnistuse iganädalases programmis „Iran Today“. Ringhäälingu sõltumatu reguleeriv asutus OFCOM tegi telekanalile Press TV Ühendkuningriigis 100 000 naelsterlingi suuruse trahvi Bahari ülestunnistuse eetrisse laskmise eest 2011. aastal, mis oli filmitud vanglas, kus Bahari tegi surve all ülestunnistuse. Sarafrazi seostatakse seetõttu nõuetekohase menetluse õiguse ja õiglase kohtumõistmise õiguse rikkumisega.

12.3.2013

Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Cyber Police | Asukoht: Teheran, Iraan.
  Veebisait: http://www.cyberpolice.ir | Iraani küberpolitsei, mis loodi 2011. aasta jaanuaris, on Iraani Islamivabariigi politsei üksus, mille juht oli 2015. aasta alguseni Esmail Ahmadi-Moqaddam (loetellu kantud). Ahmadi-Moqaddam rõhutas, et küberpolitsei võtab sihikule revolutsioonivastased ja dissidentlikud rühmitused, kes kasutasid 2009. aastal internetipõhiseid sotsiaalseid võrgustikke selleks, et algatada proteste president Mahmoud Ahmadinejadi tagasivalimise vastu. 2012. aasta jaanuaris andis küberpolitsei internetikohvikutele välja uued juhised, milles nõutakse, et kasutajad peavad esitama oma isikuandmed, mida kohvikupidajad peavad säilitama kuus kuud; samuti peavad kohvikupidajad säilitama andmed külastatud veebisaitide kohta. Juhistes nõutakse ka seda, et kohvikupidajad paigaldaksid valvekaamerad ja säilitaksid nende lindistusi kuus kuud. Nende uute reeglite abil võidakse luua logiraamat, mida ametivõimud saavad kasutada selleks, et jõuda jälile aktivistidele või mis tahes isikutele, keda peetakse ohuks riigi julgeolekule.
  2012. aasta juunis teatas Iraani meedia, et küberpolitsei käivitab virtuaalsete privaatvõrkude mahasurumise aktsiooni. 30. oktoobril 2012 vahistas küberpolitsei ilma kohtuotsuseta blogija Sattar Beheshti riigi julgeoleku vastase tegevuse eest sotsiaalsetes võrgustikes ja keskkonnas Facebook. Beheshti oli kritiseerinud Iraani valitsust oma blogis. Ta leiti surnuna oma vangikongist 3. novembril 2012 ja arvatakse, et küberpolitsei töötajad piinasid ta surnuks. | 12.3.2013“ |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Cyber Police

Asukoht: Teheran, Iraan.

Veebisait: http://www.cyberpolice.ir

Iraani küberpolitsei, mis loodi 2011. aasta jaanuaris, on Iraani Islamivabariigi politsei üksus, mille juht oli 2015. aasta alguseni Esmail Ahmadi-Moqaddam (loetellu kantud). Ahmadi-Moqaddam rõhutas, et küberpolitsei võtab sihikule revolutsioonivastased ja dissidentlikud rühmitused, kes kasutasid 2009. aastal internetipõhiseid sotsiaalseid võrgustikke selleks, et algatada proteste president Mahmoud Ahmadinejadi tagasivalimise vastu. 2012. aasta jaanuaris andis küberpolitsei internetikohvikutele välja uued juhised, milles nõutakse, et kasutajad peavad esitama oma isikuandmed, mida kohvikupidajad peavad säilitama kuus kuud; samuti peavad kohvikupidajad säilitama andmed külastatud veebisaitide kohta. Juhistes nõutakse ka seda, et kohvikupidajad paigaldaksid valvekaamerad ja säilitaksid nende lindistusi kuus kuud. Nende uute reeglite abil võidakse luua logiraamat, mida ametivõimud saavad kasutada selleks, et jõuda jälile aktivistidele või mis tahes isikutele, keda peetakse ohuks riigi julgeolekule.

2012. aasta juunis teatas Iraani meedia, et küberpolitsei käivitab virtuaalsete privaatvõrkude mahasurumise aktsiooni. 30. oktoobril 2012 vahistas küberpolitsei ilma kohtuotsuseta blogija Sattar Beheshti riigi julgeoleku vastase tegevuse eest sotsiaalsetes võrgustikes ja keskkonnas Facebook. Beheshti oli kritiseerinud Iraani valitsust oma blogis. Ta leiti surnuna oma vangikongist 3. novembril 2012 ja arvatakse, et küberpolitsei töötajad piinasid ta surnuks.

12.3.2013“

---

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/21

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2018/569,

12. aprill 2018,

millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/369/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP.

| (2) | Seoses otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikes 2 sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta kahe isikuga seotud põhjendusi. |
| --- | --- |

(2)

Seoses otsuse 2010/788/ÜVJP artikli 3 lõikes 2 sätestatud autonoomsete piiravate meetmete läbivaatamisega tuleks muuta kahe isikuga seotud põhjendusi.

| (3) | Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 12. aprill 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. DONCHEV

---

(1)  
  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

1

---

LISA

Allpool loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse järgmiste kannetega.

| „10. | Alex Kande Mupompa, Kesk-Kasai provintsi endine kuberner | Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.
  Sünniaeg: 23.9.1950.
  Sünnikoht: Kananga (KDV).
  KDV passi nr: OP 0024910 (kehtiv alates: 21.3.2016, kehtiv kuni: 20.3.2021).
  Aadress: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium
  KDV ja Belgia kodakondsus | Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasai provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasai provintsis toimunud julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei poolt jõu ebaproportsionaalse kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.
  Seega oli Alex Kande Mupompa seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist. | 29.5.2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Lambert Mende, kommunikatsiooni- ja meediaminister ning valitsuse pressiesindaja | Teise nimega Lambert Mende Omalanga
  Sünniaeg: 11.2.1953. Sünnikoht: Okolo (KDV).
  Diplomaatilise passi nr: DB0001939 (välja antud: 4.5.2017, kehtiv kuni: 3.5.2022).
  KDV kodanik. | Lambert Mende on alates 2008. aastast olnud kommunikatsiooni- ja meediaminister ning vastutab sellise repressiivse meediapoliitika rakendamise eest KDVs, millega rikutakse väljendus- ja teabevabadust ning kahjustatakse konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamist KDV valimiste toimumiseks. Lambert Mende võttis 12. novembril 2016 vastu määruse, millega piiratakse välismaiste meediakanalite võimalusi edastada saateid KDVs.
  Mitmete meediaväljaannete saadete edastamine oli mitu kuud takistatud, millega rikuti 31. detsembril 2016 presidendipartei ja opositsioonierakondade vahel sõlmitud poliitilist kokkulepet.
  Lambert Mende vastutab kommunikatsiooni- ja meediaministrina KDVs toimuvate valimiste osas konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamise takistamise eest, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise, repressioonide või vägivalla õhutamise või õigusriigi põhimõtte õõnestamise kaudu. | 29.5.2017“ |

„10.

Alex Kande Mupompa, Kesk-Kasai provintsi endine kuberner

Teise nimega Alexandre Kande Mupomba; Kande-Mupompa.

Sünniaeg: 23.9.1950.

Sünnikoht: Kananga (KDV).

KDV passi nr: OP 0024910 (kehtiv alates: 21.3.2016, kehtiv kuni: 20.3.2021).

Aadress: Messidorlaan 217/25, 1180 Uccle, Belgium

KDV ja Belgia kodakondsus

Alex Kande Mupompa, kes oli kuni 2017. aasta oktoobrini Kesk-Kasai provintsi kuberner, vastutas alates 2016. aasta augustist Kesk-Kasai provintsis toimunud julgeolekujõudude ja Kongo riikliku politsei poolt jõu ebaproportsionaalse kasutamise, vägivaldsete repressioonide ja kohtuväliste hukkamiste eest, sealhulgas Dibaya territooriumil 2017. aasta veebruaris toimunud tapmiste eest.

Seega oli Alex Kande Mupompa seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega KDVs, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist.

29.5.2017

12.

Lambert Mende, kommunikatsiooni- ja meediaminister ning valitsuse pressiesindaja

Teise nimega Lambert Mende Omalanga

Sünniaeg: 11.2.1953. Sünnikoht: Okolo (KDV).

Diplomaatilise passi nr: DB0001939 (välja antud: 4.5.2017, kehtiv kuni: 3.5.2022).

KDV kodanik.

Lambert Mende on alates 2008. aastast olnud kommunikatsiooni- ja meediaminister ning vastutab sellise repressiivse meediapoliitika rakendamise eest KDVs, millega rikutakse väljendus- ja teabevabadust ning kahjustatakse konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamist KDV valimiste toimumiseks. Lambert Mende võttis 12. novembril 2016 vastu määruse, millega piiratakse välismaiste meediakanalite võimalusi edastada saateid KDVs.

Mitmete meediaväljaannete saadete edastamine oli mitu kuud takistatud, millega rikuti 31. detsembril 2016 presidendipartei ja opositsioonierakondade vahel sõlmitud poliitilist kokkulepet.

Lambert Mende vastutab kommunikatsiooni- ja meediaministrina KDVs toimuvate valimiste osas konsensusliku ja rahumeelse lahenduse saavutamise takistamise eest, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise, repressioonide või vägivalla õhutamise või õigusriigi põhimõtte õõnestamise kaudu.

29.5.2017“

---

SUUNISED

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/23

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2018/570,

7. veebruar 2018,

millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2018/3)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3 ja 18.2 ning artikli 20 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda eurosüsteemi kasutuses olevad vahendid, instrumendid ja menetlused ühtse poliitika rakendamiseks kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda eurosüsteemi kasutuses olevad vahendid, instrumendid ja menetlused ühtse poliitika rakendamiseks kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

| (2) | Rahapoliitika operatsioonide osas tuleks Euroopa Keskpanga suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) muuta, et teha operatsioonide teostamiseks vajalikke tehnilisi muudatusi ning tekstitäpsustusi. |
| --- | --- |

(2)

Rahapoliitika operatsioonide osas tuleks Euroopa Keskpanga suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) muuta, et teha operatsioonide teostamiseks vajalikke tehnilisi muudatusi ning tekstitäpsustusi.

| (3) | Osapooli käsitlevas raamistikus tuleb teha tehnilisi muudatusi ja tekstitäpsustusi. Lisaks peab EKP nõukogu vajalikuks kehtestada automaatse piirangu osapoole juurdepääsule rahapoliitika operatsioonidele pärast seda, kui pädev asutus on tunnistanud osapoole „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“. |
| --- | --- |

(3)

Osapooli käsitlevas raamistikus tuleb teha tehnilisi muudatusi ja tekstitäpsustusi. Lisaks peab EKP nõukogu vajalikuks kehtestada automaatse piirangu osapoole juurdepääsule rahapoliitika operatsioonidele pärast seda, kui pädev asutus on tunnistanud osapoole „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“.

| (4) | Eurosüsteem on välja töötanud ühtse tagatiskõlblike varade raamistiku kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonide ühtseks teostamiseks suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) rakendamise kaudu kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro. EKP nõukogu peab vajalikuks eurosüsteemi tagatiste raamistikku muuta, jättes kõlblike emitentide ja garantide hulgast välja investeerimisfondid teatud riskide tõttu, mis on seotud investeerimisfondide ebastabiilse rahastamiskorraga, ning muutes kõlblike varade omakasutuse keelu erandeid, garanteeritud tagamata võlainstrumentide kasutamist osapoole või märkimisväärselt seotud üksuse poolt, krediidiasutuse või märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud garanteeritud tagamata võlainstrumentide kasutamist ning kaetud võlakirja reitingu läbipaistvusnõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Eurosüsteem on välja töötanud ühtse tagatiskõlblike varade raamistiku kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonide ühtseks teostamiseks suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) rakendamise kaudu kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro. EKP nõukogu peab vajalikuks eurosüsteemi tagatiste raamistikku muuta, jättes kõlblike emitentide ja garantide hulgast välja investeerimisfondid teatud riskide tõttu, mis on seotud investeerimisfondide ebastabiilse rahastamiskorraga, ning muutes kõlblike varade omakasutuse keelu erandeid, garanteeritud tagamata võlainstrumentide kasutamist osapoole või märkimisväärselt seotud üksuse poolt, krediidiasutuse või märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud garanteeritud tagamata võlainstrumentide kasutamist ning kaetud võlakirja reitingu läbipaistvusnõudeid.

| (5) | Ärikinnisvaraga tagatud väärtpabereid tuleb eurosüsteemi tagatiste raamistikus käsitleda tagatiskõlbmatutena, kuna ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite riskid ja komplekssus erinevad nii alusvara kui ka struktuursete näitajate poolest tunduvalt muudest eurosüsteemi poolt tagatisena aktsepteeritavatest varaga tagatud väärtpaberitest. |
| --- | --- |

(5)

Ärikinnisvaraga tagatud väärtpabereid tuleb eurosüsteemi tagatiste raamistikus käsitleda tagatiskõlbmatutena, kuna ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite riskid ja komplekssus erinevad nii alusvara kui ka struktuursete näitajate poolest tunduvalt muudest eurosüsteemi poolt tagatisena aktsepteeritavatest varaga tagatud väärtpaberitest.

| (6) | Eurosüsteem nõuab täielike ja standarditud laenuandmete esitamist varaga tagatud väärtpabereid tagavate rahavoogusid tekitavate varade kogumi kohta. Asjaomased üksused peavad laenuandmed esitama eurosüsteemi poolt määratud laenuandmete teabehoidlatele. Läbipaistvuse tagamiseks tuleb lisaks täpsustada eurosüsteemi nõuded laenuandmete teabehoidlate määramiseks ning laenuandmete teabehoidlate määramise kord. |
| --- | --- |

(6)

Eurosüsteem nõuab täielike ja standarditud laenuandmete esitamist varaga tagatud väärtpabereid tagavate rahavoogusid tekitavate varade kogumi kohta. Asjaomased üksused peavad laenuandmed esitama eurosüsteemi poolt määratud laenuandmete teabehoidlatele. Läbipaistvuse tagamiseks tuleb lisaks täpsustada eurosüsteemi nõuded laenuandmete teabehoidlate määramiseks ning laenuandmete teabehoidlate määramise kord.

| (7) | Kõlblikud varad peavad vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus, millega kehtestatakse kord, reeglid ja tehnilised võtted, et tagada kõlblike varade vastavus eurosüsteemi rangetele krediidistandarditele. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikku tuleb teha tehnilisi muudatusi ja tekstitäpsustusi. |
| --- | --- |

(7)

Kõlblikud varad peavad vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus, millega kehtestatakse kord, reeglid ja tehnilised võtted, et tagada kõlblike varade vastavus eurosüsteemi rangetele krediidistandarditele. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikku tuleb teha tehnilisi muudatusi ja tekstitäpsustusi.

| (8) | Täpsustama peab eurosüsteemi kohaldatavaid trahve osapoole kohustuste rikkumise korral. |
| --- | --- |

(8)

Täpsustama peab eurosüsteemi kohaldatavaid trahve osapoole kohustuste rikkumise korral.

| (9) | Eurosüsteemi osapooled kasutavad eurosüsteemi krediidioperatsioonideks piisava tagatise mobiliseerimiseks väärtpaberiarveldussüsteeme ja väärtpaberite keskdepositooriumide käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi ühendusi. |
| --- | --- |

(9)

Eurosüsteemi osapooled kasutavad eurosüsteemi krediidioperatsioonideks piisava tagatise mobiliseerimiseks väärtpaberiarveldussüsteeme ja väärtpaberite keskdepositooriumide käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi ühendusi.

| (10) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.2 kohaselt kehtestab Euroopa Keskpank (EKP) enda või riikide keskpankade (RKPd) poolt tehtavate vabaturu- ja krediiditehingute üldised põhimõtted, sealhulgas nende tingimuste avaldamise põhimõtted, mille alusel nad on valmis neid tehinguid sõlmima. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.2 kohaselt kehtestab Euroopa Keskpank (EKP) enda või riikide keskpankade (RKPd) poolt tehtavate vabaturu- ja krediiditehingute üldised põhimõtted, sealhulgas nende tingimuste avaldamise põhimõtted, mille alusel nad on valmis neid tehinguid sõlmima.

| (11) | Eurosüsteem on välja töötanud riigisiseselt või piiriüleselt mobiliseeritavate turukõlblike ja turukõlbmatute tagatiskõlblike varade ühtse raamistiku. Turukõlblike varade mobiliseerimiseks eurosüsteemis võib väärtpaberiarveldussüsteeme ja nendevahelisi ühendusi kasutada vaid juhul, kui eurosüsteem on need kõlblikeks hinnanud. |
| --- | --- |

(11)

Eurosüsteem on välja töötanud riigisiseselt või piiriüleselt mobiliseeritavate turukõlblike ja turukõlbmatute tagatiskõlblike varade ühtse raamistiku. Turukõlblike varade mobiliseerimiseks eurosüsteemis võib väärtpaberiarveldussüsteeme ja nendevahelisi ühendusi kasutada vaid juhul, kui eurosüsteem on need kõlblikeks hinnanud.

| (12) | Eurosüsteem on alates 1998. aastast kohaldanud kasutajastandardeid, et hinnata väärtpaberiarveldussüsteemide ja nendevaheliste ühenduste kõlblikkust eurosüsteemi krediidioperatsioonides kasutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Eurosüsteem on alates 1998. aastast kohaldanud kasutajastandardeid, et hinnata väärtpaberiarveldussüsteemide ja nendevaheliste ühenduste kõlblikkust eurosüsteemi krediidioperatsioonides kasutamiseks.

| (13) | Arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (2) ning seonduvate reguleerivaid ja rakenduslikke standardeid sisaldavate tehniliste standardite vastuvõtmist ning olulist kattuvust määruse (EL) nr 909/2014 nõuete ja eurosüsteemi kasutajastandardite vahel, on eurosüsteem otsustanud väärtpaberiarveldussüsteemide ja nendevaheliste ühenduste hindamise menetlust ühtlustada. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (2) ning seonduvate reguleerivaid ja rakenduslikke standardeid sisaldavate tehniliste standardite vastuvõtmist ning olulist kattuvust määruse (EL) nr 909/2014 nõuete ja eurosüsteemi kasutajastandardite vahel, on eurosüsteem otsustanud väärtpaberiarveldussüsteemide ja nendevaheliste ühenduste hindamise menetlust ühtlustada.

| (14) | Määratleda tuleks eurosüsteemikesksed nõuded väärtpaberite keskdepositooriumidele, mida määruse (EL) nr 909/2014 nõuded ei hõlma. |
| --- | --- |

(14)

Määratleda tuleks eurosüsteemikesksed nõuded väärtpaberite keskdepositooriumidele, mida määruse (EL) nr 909/2014 nõuded ei hõlma.

| (15) | Eurosüsteem on välja töötanud standardid kolmepoolsete agentide kasutamiseks eurosüsteemi krediidioperatsioonides. Kõikide piiriüleseid või riigisiseseid teenuseid osutavate kolmepoolsete agentide suhtes tuleks kohaldada sarnaseid hindamismenetlusi. |
| --- | --- |

(15)

Eurosüsteem on välja töötanud standardid kolmepoolsete agentide kasutamiseks eurosüsteemi krediidioperatsioonides. Kõikide piiriüleseid või riigisiseseid teenuseid osutavate kolmepoolsete agentide suhtes tuleks kohaldada sarnaseid hindamismenetlusi.

| (16) | EKP nõukogu poolt eurosüsteemi krediidioperatsioonides kasutatavate tagamata pangavõlakirjade suhtes kohaldatavate tagatise kõlblikkuskriteeriumide osas tehtud ümberkorralduste kajastamiseks tuleb teha muudatusi. |
| --- | --- |

(16)

EKP nõukogu poolt eurosüsteemi krediidioperatsioonides kasutatavate tagamata pangavõlakirjade suhtes kohaldatavate tagatise kõlblikkuskriteeriumide osas tehtud ümberkorralduste kajastamiseks tuleb teha muudatusi.

| (17) | Selguse tagamiseks tuleb teha mitu väiksemat tehnilist muudatust, sealhulgas mitme emitendi emiteeritud väärtpaberite, kaudsete krediidihinnangute ja eeskirjade rikkumise osas. |
| --- | --- |

(17)

Selguse tagamiseks tuleb teha mitu väiksemat tehnilist muudatust, sealhulgas mitme emitendi emiteeritud väärtpaberite, kaudsete krediidihinnangute ja eeskirjade rikkumise osas.

| (18) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 7 asendatakse järgmisega:
  „7)   „väärtpaberite keskdepositoorium“– väärtpaberite keskdepositoorium Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (*1) artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses;

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)   „väärtpaberite keskdepositoorium“– väärtpaberite keskdepositoorium Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (*1) artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses;

„väärtpaberite keskdepositoorium“

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).“;"

*1

| b) | lisatakse järgmine punkt 22a:
  „22a)   „otseühendus“– väärtpaberite keskdepositooriumide käitatava kahe väärtpaberiarveldussüsteemi vaheline kokkulepe, millega üks väärtpaberite keskdepositoorium muutub teise väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi otseosalejaks, et võimaldada väärtpaberite ülekandeid elektroonilise registri kaudu;“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt 22a:

„22a)   „otseühendus“– väärtpaberite keskdepositooriumide käitatava kahe väärtpaberiarveldussüsteemi vaheline kokkulepe, millega üks väärtpaberite keskdepositoorium muutub teise väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi otseosalejaks, et võimaldada väärtpaberite ülekandeid elektroonilise registri kaudu;“;

„otseühendus“

| c) | lisatakse järgmised punktid 25a ja 25b:
  „25a)   „kõlblik ühendus“– otseühendus või releeühendus, mille eurosüsteem on tunnistanud vastavaks VIa lisas sätestatud eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutamise kõlblikkuse kriteeriumidele ning mis on avaldatud eurosüsteemi kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel. Kõlblik releeühendus koosneb selle aluseks olevatest kõlblikest otseühendustest;
  25b)   „kõlblik väärtpaberiarveldussüsteem“– keskdepositooriumi käitatav väärtpaberiarveldussüsteem, mille eurosüsteem on tunnistanud vastavaks VIa lisas sätestatud eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutamise kõlblikkuse kriteeriumidele ning mis on avaldatud eurosüsteemi kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel;“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid 25a ja 25b:

„25a)   „kõlblik ühendus“– otseühendus või releeühendus, mille eurosüsteem on tunnistanud vastavaks VIa lisas sätestatud eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutamise kõlblikkuse kriteeriumidele ning mis on avaldatud eurosüsteemi kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel. Kõlblik releeühendus koosneb selle aluseks olevatest kõlblikest otseühendustest;

„kõlblik ühendus“

25b)   „kõlblik väärtpaberiarveldussüsteem“– keskdepositooriumi käitatav väärtpaberiarveldussüsteem, mille eurosüsteem on tunnistanud vastavaks VIa lisas sätestatud eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutamise kõlblikkuse kriteeriumidele ning mis on avaldatud eurosüsteemi kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel;“;

„kõlblik väärtpaberiarveldussüsteem“

| d) | punkt 33 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

punkt 33 jäetakse välja;

| e) | punkt 35 asendatakse järgmisega:
  „35)   „finantsinstitutsioon“– finantsinstitutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*2) lisas A määratletud tähenduses;

  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).“;" |
| --- | --- |

e)

punkt 35 asendatakse järgmisega:

„35)   „finantsinstitutsioon“– finantsinstitutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*2) lisas A määratletud tähenduses;

„finantsinstitutsioon“

*2

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).“;"

*2

| f) | punkt 46 asendatakse järgmisega:
  „46)   „päevasisene laen“– päevasisene laen suunise EKP/2012/27 (*3) artikli 2 punktis 26 määratletud tähenduses;

  (*3)  
  5. detsembri 2012. aasta suunis EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).“;" |
| --- | --- |

f)

punkt 46 asendatakse järgmisega:

„46)   „päevasisene laen“– päevasisene laen suunise EKP/2012/27 (*3) artikli 2 punktis 26 määratletud tähenduses;

„päevasisene laen“

*3

(*3)  
  5. detsembri 2012. aasta suunis EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).“;"

*3

| g) | lisatakse järgmine punkt 46b:
  „46b)   „investeerimisfond“– rahaturufondid ja muud investeerimisfondid määruse (EL) nr 549/2013 A lisas määratletud tähenduses;“; |
| --- | --- |

g)

lisatakse järgmine punkt 46b:

„46b)   „investeerimisfond“– rahaturufondid ja muud investeerimisfondid määruse (EL) nr 549/2013 A lisas määratletud tähenduses;“;

„investeerimisfond“

| h) | lisatakse järgmine punkt 76a:
  „76a)   „releeühendus“– kahe erineva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide vaheline ühendus, mida kasutatakse väärtpaberitehingute või -ülekannete tegemiseks vahendajana tegutseva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava kolmanda väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu, TARGET2-Securities süsteemis osalevate väärtpaberite keskdepositooriumide käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide puhul mitme vahendajana tegutseva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu;“; |
| --- | --- |

h)

lisatakse järgmine punkt 76a:

„76a)   „releeühendus“– kahe erineva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide vaheline ühendus, mida kasutatakse väärtpaberitehingute või -ülekannete tegemiseks vahendajana tegutseva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava kolmanda väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu, TARGET2-Securities süsteemis osalevate väärtpaberite keskdepositooriumide käitatavate väärtpaberiarveldussüsteemide puhul mitme vahendajana tegutseva väärtpaberite keskdepositooriumi käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu;“;

„releeühendus“

| i) | punkt 82 asendatakse järgmisega:
  „82)   „väärtpaberiarveldussüsteem“– väärtpaberiarveldussüsteem määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud tähenduses, mille abil saab väärtpabereid üle kanda kas makseta (FOP) või makse vastu (DVP);“; |
| --- | --- |

i)

punkt 82 asendatakse järgmisega:

„82)   „väärtpaberiarveldussüsteem“– väärtpaberiarveldussüsteem määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 10 määratletud tähenduses, mille abil saab väärtpabereid üle kanda kas makseta (FOP) või makse vastu (DVP);“;

„väärtpaberiarveldussüsteem“

| j) | punkt 95 asendatakse järgmisega:
  „95)   „kolmepoolne agent“– RKPga lepingu sõlminud kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja, kes peab selle lepingu kohaselt osutama selle RKP esindajana teatavaid tagatiste haldamise teenuseid;“. |
| --- | --- |

j)

punkt 95 asendatakse järgmisega:

„95)   „kolmepoolne agent“– RKPga lepingu sõlminud kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja, kes peab selle lepingu kohaselt osutama selle RKP esindajana teatavaid tagatiste haldamise teenuseid;“.

„kolmepoolne agent“

| 2) | Artikli 4 tabel 1 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 1


  Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omaduste ülevaade












  Rahapoliitika operatsioonide liigid | Instrumentide liigid | Tähtaeg | Sagedus | Menetlus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviidsuse lisamine | Likviidsuse vähendamine |
| Avaturuoperatsioonid | Põhilised refinantseerimisoperatsioonid | Pöördtehingud | — | Üks nädal | Kord nädalas | Tavapakkumismenetlus |
| Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid | Pöördtehingud | — | Kolm kuud (*4) | Kord kuus (*4) | Tavapakkumismenetlus |
| Peenhäälestusoperatsioonid | Pöördtehingud | Pöördtehingud | Standardimata | Standardimata | Pakkumismenetlus
  Kahepoolne menetlus (*5) |
| Välisvaluuta vahetustehingud | Välisvaluuta vahetustehingud |
| — | Tähtajaliste hoiuste kogumine |
| Struktuurioperatsioonid | Pöördtehingud | Pöördtehingud | Standardimata | Standardimata | Tavapakkumismenetlus (*6) |
| — | EKP võlasertifikaatide emissioonid | Alla 12 kuu |
| Otseost | Otsemüük | — | Kahepoolne menetlus Pakkumismenetlus (*7) |
| Püsivõimalused | Laenamise püsivõimalus | Pöördtehingud | — | Üleöö | Kasutatakse osapoolte äranägemisel |
| Hoiustamise püsivõimalus | — | Hoiused | Üleöö | Kasutatakse osapoolte äranägemisel |

2)

Artikli 4 tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Tabel 1

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omaduste ülevaade

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omaduste ülevaade

Rahapoliitika operatsioonide liigid

Instrumentide liigid

Tähtaeg

Sagedus

Menetlus

Likviidsuse lisamine

Likviidsuse vähendamine

Avaturuoperatsioonid

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

Pöördtehingud

—

Üks nädal

Kord nädalas

Tavapakkumismenetlus

Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Pöördtehingud

—

Kolm kuud (*4)

*4

Kord kuus (*4)

*4

Tavapakkumismenetlus

Peenhäälestusoperatsioonid

Pöördtehingud

Pöördtehingud

Standardimata

Standardimata

Pakkumismenetlus

Kahepoolne menetlus (*5)

*5

Välisvaluuta vahetustehingud

Välisvaluuta vahetustehingud

—

Tähtajaliste hoiuste kogumine

Struktuurioperatsioonid

Pöördtehingud

Pöördtehingud

Standardimata

Standardimata

Tavapakkumismenetlus (*6)

*6

—

EKP võlasertifikaatide emissioonid

Alla 12 kuu

Otseost

Otsemüük

—

Kahepoolne menetlus Pakkumismenetlus (*7)

*7

Püsivõimalused

Laenamise püsivõimalus

Pöördtehingud

—

Üleöö

Kasutatakse osapoolte äranägemisel

Hoiustamise püsivõimalus

—

Hoiused

Üleöö

Kasutatakse osapoolte äranägemisel

| 3) | Artikli 6 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik nendeks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 6 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik nendeks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;“.

| 4) | Artikli 7 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik nendeks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 7 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik nendeks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;“.

| 5) | Artikli 8 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt:






  i) | sellest, mis liiki instrumenti peenhäälestusoperatsiooni jaoks kasutatakse, ja |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikli 8 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt:

i)

sellest, mis liiki instrumenti peenhäälestusoperatsiooni jaoks kasutatakse, ja

| ii) | seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast.“. |
| --- | --- |

ii)

seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast.“.

| 6) | Artikli 9 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt: i) sellest, mis liiki instrumenti struktuurioperatsiooni jaoks kasutatakse, ja ii) seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast;“. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 9 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt: i) sellest, mis liiki instrumenti struktuurioperatsiooni jaoks kasutatakse, ja ii) seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast;“.

| 7) | Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Rahapoliitika pöördtehingute operatiivomadused:






  a) | tehinguid võib teha likviidsust lisava või likviidsust vähendava operatsioonina; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Rahapoliitika pöördtehingute operatiivomadused:

a)

tehinguid võib teha likviidsust lisava või likviidsust vähendava operatsioonina;

| b) | tehingu sagedus ja tähtaeg sõltub sellest, mis liiki avaturutehingu tegemiseks seda kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

tehingu sagedus ja tähtaeg sõltub sellest, mis liiki avaturutehingu tegemiseks seda kasutatakse;

| c) | tehingud, mis liigitatakse avaturutehinguks, teostatakse tavapakkumismenetluses, välja arvatud peenhäälestusoperatsioonid, mis teostatakse pakkumise või kahepoolsete menetluste kaudu; |
| --- | --- |

c)

tehingud, mis liigitatakse avaturutehinguks, teostatakse tavapakkumismenetluses, välja arvatud peenhäälestusoperatsioonid, mis teostatakse pakkumise või kahepoolsete menetluste kaudu;

| d) | tehingud, mis liigitatakse laenamise püsivõimaluseks, teostatakse vastavalt artiklile 18; |
| --- | --- |

d)

tehingud, mis liigitatakse laenamise püsivõimaluseks, teostatakse vastavalt artiklile 18;

| e) | tehinguid teostavad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõiget 3.“. |
| --- | --- |

e)

tehinguid teostavad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõiget 3.“.

| 8) | Artikli 11 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Rahapoliitika välisvaluuta vahetustehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.“. |
| --- | --- |

8)

Artikli 11 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Rahapoliitika välisvaluuta vahetustehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.“.

| 9) | Artikli 12 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Tähtajaliste hoiuste kogumises osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.“. |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Tähtajaliste hoiuste kogumises osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.“.

| 10) | Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   EKP võlasertifikaatide emissiooni tavapakkumismenetluses osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.“. |
| --- | --- |

10)

Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   EKP võlasertifikaatide emissiooni tavapakkumismenetluses osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.“.

| 11) | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Otsetehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.“. |
| --- | --- |

11)

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Otsetehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.“.

| 12) | artikli 25 lõike 2 tabelid 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

  „
  Tabel 5


  Tavapakkumismenetluse etappide näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi (1))




  Tekst pildi

  15:40
  Pakkumise välja kuulutamine
  9:30
  Osapoolte pakkumuste esitamise tähtaeg
  11:30
  Pakkumise tulemuste välja kuulutamine
  11:00
  10:00
  9:00
  16:00
  T-1
  Kauplemispäev (T)
  T+1







  (1) | Kesk-Euroopa aeg võtab arvesse üleminekut Kesk-Euroopa suveajale. |
| --- | --- | --- |

12)

artikli 25 lõike 2 tabelid 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„
  Tabel 5

Tabel 5

Tavapakkumismenetluse etappide näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi (1))

Tavapakkumismenetluse etappide näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi

1

)

15:40

Pakkumise välja kuulutamine

9:30

Osapoolte pakkumuste esitamise tähtaeg

11:30

Pakkumise tulemuste välja kuulutamine

11:00

10:00

9:00

16:00

T-1

Kauplemispäev (T)

T+1

(1)

1

Kesk-Euroopa aeg võtab arvesse üleminekut Kesk-Euroopa suveajale.

Tabel 6

Tabel 6

Kiirpakkumismenetluse etappide näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi (1))

Kiirpakkumismenetluse etappide näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi

1

)

Kauplemispäev (T)

3. tund

2. tund

1. tund

4. tund

Pakkumise tulemuste välja kuulutamine

Osapoolte pakkumuste esitamise tähtaeg

Pakkumise välja kuulutamine

| (1) | Kesk-Euroopa aeg võtab arvesse üleminekut Kesk-Euroopa suveajale.“. |
| --- | --- |

(1)

1

Kesk-Euroopa aeg võtab arvesse üleminekut Kesk-Euroopa suveajale.“.

| 13) | Artikkel 55 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 55
  Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osalemise kõlblikkuskriteeriumid
  Eurosüsteem lubab oma rahapoliitika operatsioonides osaleda ainult asutustel, kes vastavad järgmistele kriteeriumidele, võttes arvesse artiklit 57:






  a) | nende suhtes kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi nõue vastavalt EKPS põhikirja artiklile 19.1 ning neid ei ole määruse (EÜ) nr 2531/98 ega määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt vabastatud kohustustest, mida nad peavad eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi raames täitma; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikkel 55 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 55

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osalemise kõlblikkuskriteeriumid

Eurosüsteem lubab oma rahapoliitika operatsioonides osaleda ainult asutustel, kes vastavad järgmistele kriteeriumidele, võttes arvesse artiklit 57:

a)

nende suhtes kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi nõue vastavalt EKPS põhikirja artiklile 19.1 ning neid ei ole määruse (EÜ) nr 2531/98 ega määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt vabastatud kohustustest, mida nad peavad eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi raames täitma;

| b) | nad vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | pädevad ametiasutused rakendavad nende suhtes vähemalt ühte liidu/EMP ühtlustatud järelevalve vormi vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- | --- |

b)

nad vastavad järgmistele tingimustele:

i)

pädevad ametiasutused rakendavad nende suhtes vähemalt ühte liidu/EMP ühtlustatud järelevalve vormi vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013;

| ii) | nad on aluslepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses avaliku sektori krediidiasutused ja on pädeva ametiasutuse järelevalvega samasugusel tasemel järelevalve all vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

nad on aluslepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses avaliku sektori krediidiasutused ja on pädeva ametiasutuse järelevalvega samasugusel tasemel järelevalve all vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013;

| iii) | nad on asutused, mille suhtes pädevad ametiasutused rakendavad ühtlustamata järelevalvet, mille tase vastab direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohasele liidu/EMP ühtlustatud järelevalvele pädevate ametiasutuste poolt (nt väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda asuvate asutuste filiaalid liikmesriikides, mille rahaühik on euro). Selleks, et hinnata, kas asutus on kõlblik osalema eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides, peab ühtlustamata järelevalve standard olema võrreldav ühtlustatud liidu/EMP pädevate asutuste järelevalve standardiga vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013, kui asjaomased Baseli pangajärelevalve komitee poolt vastu võetud Basel III järelevalvestandardid on vastavas jurisdiktsioonis rakendatud; |
| --- | --- |

iii)

nad on asutused, mille suhtes pädevad ametiasutused rakendavad ühtlustamata järelevalvet, mille tase vastab direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohasele liidu/EMP ühtlustatud järelevalvele pädevate ametiasutuste poolt (nt väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda asuvate asutuste filiaalid liikmesriikides, mille rahaühik on euro). Selleks, et hinnata, kas asutus on kõlblik osalema eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides, peab ühtlustamata järelevalve standard olema võrreldav ühtlustatud liidu/EMP pädevate asutuste järelevalve standardiga vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013, kui asjaomased Baseli pangajärelevalve komitee poolt vastu võetud Basel III järelevalvestandardid on vastavas jurisdiktsioonis rakendatud;

| c) | neil on tugev finantsseisund artikli 55a tähenduses; |
| --- | --- |

c)

neil on tugev finantsseisund artikli 55a tähenduses;

| d) | nad vastavad seoses konkreetse instrumendi või operatsiooniga tegevusnõuetele lepingutes või eeskirjades, mida asukohariigi keskpank või EKP kohaldab.“. |
| --- | --- |

d)

nad vastavad seoses konkreetse instrumendi või operatsiooniga tegevusnõuetele lepingutes või eeskirjades, mida asukohariigi keskpank või EKP kohaldab.“.

| 14) | Artikli 61 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EKP avaldab ajakohase kõlblike turukõlblike varade loetelu oma veebisaidil vastavalt veebisaidil näidatud meetoditele ning ajakohastab seda igal TARGET2 tööpäeval. Kõlblike turukõlblike varade loetellu kantud turukõlblikud varad muutuvad eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks kõlblikeks pärast loetelu avaldamist. Erandina eeltoodust võib eurosüsteem tunnistada samal päeval arveldatavad võlainstrumendid kõlblikuks alates emissiooni kuupäevast. Vastavalt artikli 87 lõikele 3 hinnatud varasid selles kõlblike turukõlblike varade loetelus ei avaldata.“. |
| --- | --- |

14)

Artikli 61 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EKP avaldab ajakohase kõlblike turukõlblike varade loetelu oma veebisaidil vastavalt veebisaidil näidatud meetoditele ning ajakohastab seda igal TARGET2 tööpäeval. Kõlblike turukõlblike varade loetellu kantud turukõlblikud varad muutuvad eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks kõlblikeks pärast loetelu avaldamist. Erandina eeltoodust võib eurosüsteem tunnistada samal päeval arveldatavad võlainstrumendid kõlblikuks alates emissiooni kuupäevast. Vastavalt artikli 87 lõikele 3 hinnatud varasid selles kõlblike turukõlblike varade loetelus ei avaldata.“.

| 15) | Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Võttes arvesse lõiget 2, on võlainstrumendid kõlblikud, kui need on emiteeritud Euroopa Majanduspiirkonnas keskpanga poolt või kõlblikus väärtpaberiarveldussüsteemis.“; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Võttes arvesse lõiget 2, on võlainstrumendid kõlblikud, kui need on emiteeritud Euroopa Majanduspiirkonnas keskpanga poolt või kõlblikus väärtpaberiarveldussüsteemis.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide kaudu emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad, olenevalt liigist, vastama järgmistele kriteeriumidele:






  a) | üleilmsete esitajavõlakirjade vormis emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad olema emiteeritud uue üleilmse võlakirja (New Global Note ehk NGN) kujul ja hoiul ühises hoiuasutuses, milleks on kõlblikku väärtpaberiarveldussüsteemi käitav rahvusvaheline või muu väärtpaberite keskdepositoorium. Nõue ei kehti niisuguste rahvusvaheliste võlainstrumentide suhtes, mis on emiteeritud enne 1. jaanuari 2007 klassikaliste üleilmsete võlakirjade vormis, ega selliste võlakirjade samaväärsete jätkuemissioonide suhtes, mis on emiteeritud sama ISIN-koodiga, olenemata jätkuemissiooni kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide kaudu emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad, olenevalt liigist, vastama järgmistele kriteeriumidele:

a)

üleilmsete esitajavõlakirjade vormis emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad olema emiteeritud uue üleilmse võlakirja (New Global Note ehk NGN) kujul ja hoiul ühises hoiuasutuses, milleks on kõlblikku väärtpaberiarveldussüsteemi käitav rahvusvaheline või muu väärtpaberite keskdepositoorium. Nõue ei kehti niisuguste rahvusvaheliste võlainstrumentide suhtes, mis on emiteeritud enne 1. jaanuari 2007 klassikaliste üleilmsete võlakirjade vormis, ega selliste võlakirjade samaväärsete jätkuemissioonide suhtes, mis on emiteeritud sama ISIN-koodiga, olenemata jätkuemissiooni kuupäevast;

| b) | registreeritud üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad olema emiteeritud rahvusvaheliste võlainstrumentide uut turvastruktuuri järgides. Erandina ei kohaldata seda niisuguste rahvusvaheliste võlainstrumentide suhtes, mis on emiteeritud registreeritud üleilmsete võlakirjadena enne 1. oktoobrit 2010; |
| --- | --- |

b)

registreeritud üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlainstrumendid peavad olema emiteeritud rahvusvaheliste võlainstrumentide uut turvastruktuuri järgides. Erandina ei kohaldata seda niisuguste rahvusvaheliste võlainstrumentide suhtes, mis on emiteeritud registreeritud üleilmsete võlakirjadena enne 1. oktoobrit 2010;

| c) | individuaalsete võlakirjade kujul olevad rahvusvahelised võlainstrumendid ei ole kõlblikud, kui neid ei kasutatud individuaalse võlakirja kujul enne 1. oktoobrit 2010.“. |
| --- | --- |

c)

individuaalsete võlakirjade kujul olevad rahvusvahelised võlainstrumendid ei ole kõlblikud, kui neid ei kasutatud individuaalse võlakirja kujul enne 1. oktoobrit 2010.“.

| 16) | Artiklit 67 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kõlblikkustingimuseks on, et võlainstrumendid peavad olema elektrooniliselt ülekantavad ning neid tuleb hoida ja arveldada rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikide keskpangas avatud kontol või kõlblikus väärtpaberiarveldussüsteemis nii, et tagatise seadmise ja realiseerimise suhtes kehtivad rahaühikuna eurot kasutava liikmesriigi õigusnormid.“; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 67 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõlblikkustingimuseks on, et võlainstrumendid peavad olema elektrooniliselt ülekantavad ning neid tuleb hoida ja arveldada rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikide keskpangas avatud kontol või kõlblikus väärtpaberiarveldussüsteemis nii, et tagatise seadmise ja realiseerimise suhtes kehtivad rahaühikuna eurot kasutava liikmesriigi õigusnormid.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Kui võlainstrumentide kasutamisega kaasnevad riigisisesed või piiriülesed kolmepoolsed tagatiste haldamise teenused, peab asjaomaseid teenuseid pakkuma kolmepoolne agent, mis on saanud positiivse hinnangu vastavalt EKP veebilehel avaldatud eurosüsteemi standarditele kolmepoolsete agentide kasutamiseks eurosüsteemi krediidioperatsioonides.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Kui võlainstrumentide kasutamisega kaasnevad riigisisesed või piiriülesed kolmepoolsed tagatiste haldamise teenused, peab asjaomaseid teenuseid pakkuma kolmepoolne agent, mis on saanud positiivse hinnangu vastavalt EKP veebilehel avaldatud eurosüsteemi standarditele kolmepoolsete agentide kasutamiseks eurosüsteemi krediidioperatsioonides.“;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui vara ei ole hoiul samas väärtpaberite keskdepositooriumis, kus see on emiteeritud, peavad nende kahe väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavad väärtpaberiarveldussüsteemid olema ühendatud kõlbliku ühendusega vastavalt artiklile 150.“. |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui vara ei ole hoiul samas väärtpaberite keskdepositooriumis, kus see on emiteeritud, peavad nende kahe väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavad väärtpaberiarveldussüsteemid olema ühendatud kõlbliku ühendusega vastavalt artiklile 150.“.

| 17) | Artiklit 69 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Võlainstrumendid on kõlblikud, kui nende emitendiks või garandiks on liikmesriikide keskpangad, avaliku sektori asutused, krediidiasutused, finantsinstitutsioonid, mittefinantsettevõtted (v.a krediidiasutused), mitmepoolsed arengupangad või rahvusvahelised organisatsioonid. Enam kui ühe emitendiga turukõlblike varade puhul kohaldatakse nõuet igale emitendile.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 69 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Võlainstrumendid on kõlblikud, kui nende emitendiks või garandiks on liikmesriikide keskpangad, avaliku sektori asutused, krediidiasutused, finantsinstitutsioonid, mittefinantsettevõtted (v.a krediidiasutused), mitmepoolsed arengupangad või rahvusvahelised organisatsioonid. Enam kui ühe emitendiga turukõlblike varade puhul kohaldatakse nõuet igale emitendile.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 3:

  „3.   Võlainstrumendid, mille emitendiks või garandiks on investeerimisfond, ei ole kõlblikud.“. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Võlainstrumendid, mille emitendiks või garandiks on investeerimisfond, ei ole kõlblikud.“.

| 18) | Artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Võlainstrumendid on kõlblikud, kui need on emiteerinud Euroopa Majanduspiirkonnas või EMP-välises G10 riigis asutatud emitent, kusjuures võetakse arvesse käesoleva artikli lõigetes 3–6 ja artikli 81a lõikes 4 sätestatud erandeid. Enam kui ühe emitendiga turukõlblike varade puhul kohaldatakse nõuet igale emitendile.“. |
| --- | --- |

18)

Artikli 70 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Võlainstrumendid on kõlblikud, kui need on emiteerinud Euroopa Majanduspiirkonnas või EMP-välises G10 riigis asutatud emitent, kusjuures võetakse arvesse käesoleva artikli lõigetes 3–6 ja artikli 81a lõikes 4 sätestatud erandeid. Enam kui ühe emitendiga turukõlblike varade puhul kohaldatakse nõuet igale emitendile.“.

| 19) | Artikli 73 lõike 1 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

19)

Artikli 73 lõike 1 punkt b jäetakse välja.

| 20) | Artikli 73 lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

20)

Artikli 73 lõige 6 jäetakse välja.

| 21) | Artikkel 81a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 81a
  Teatavate krediidiasutuste, investeerimisühingute või nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud tagamata võlainstrumentide kõlblikkuse kriteeriumid

  1.   Erandina artiklist 64 ning eeldusel, et nad täidavad kõiki kõlblikkuskriteeriume, on tähtaja lõpuni kõlblikud järgmised artikli 141 lõikes 3 osutatud krediidiasutuste, investeerimisühingute või nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud allutatud tagamata võlainstrumendid, kui need on emiteeritud enne 31. detsembrit 2018 ja nad ei ole allutatud lepinguliselt vastavalt lõikele 2 ega struktuurselt vastavalt lõikele 3:






  — | Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/774 (EKP/2015/10) (*8) artiklis 2 määratletud tunnustatud asutuse emiteeritud võlainstrumendid; |
| --- | --- | --- |

21)

Artikkel 81a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 81a

Teatavate krediidiasutuste, investeerimisühingute või nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud tagamata võlainstrumentide kõlblikkuse kriteeriumid

1.   Erandina artiklist 64 ning eeldusel, et nad täidavad kõiki kõlblikkuskriteeriume, on tähtaja lõpuni kõlblikud järgmised artikli 141 lõikes 3 osutatud krediidiasutuste, investeerimisühingute või nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud allutatud tagamata võlainstrumendid, kui need on emiteeritud enne 31. detsembrit 2018 ja nad ei ole allutatud lepinguliselt vastavalt lõikele 2 ega struktuurselt vastavalt lõikele 3:

—

Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/774 (EKP/2015/10) (*8) artiklis 2 määratletud tunnustatud asutuse emiteeritud võlainstrumendid;

| — | võlainstrumendid, millele maksustamisõigusega avaliku sektori üksus on andnud garantii, mis vastab artikli 114 lõigetes 1–4 ja artiklis 115 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

—

võlainstrumendid, millele maksustamisõigusega avaliku sektori üksus on andnud garantii, mis vastab artikli 114 lõigetes 1–4 ja artiklis 115 sätestatud nõuetele.

2.   Lepinguline allutatus lõike 1 tähenduses põhineb tagamata võlainstrumendi tingimustel, sõltumata sellest, kas allutatus on õigusaktiga määratletud.

3.   Valdusettevõtete, sealhulgas vahepealsete valdusettevõtete emiteeritud tagamata võlainstrumendid, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL üle võtvat riigisisest akti või samalaadset saneerimis- ja likvideerimisraamistikku, ei ole kõlblikud.

4.   Artikli 141 lõikes 3 osutatud krediidiasutuste, investeerimisühingute või nendega märkimisväärselt seotud üksuste tagamata võlainstrumendid, mis ei ole artikli 70 lõikes 4 osutatud mitmepoolsete arengupankade või rahvusvaheliste organisatsioonide emiteeritud tagamata võlainstrumendid, peavad olema emiteeritud liidus asutatud emitendi poolt.

5.   Tagamata võlainstrumendid, mis olid kõlblikud enne 16. aprilli 2018, aga ei vasta käesolevas artiklis sätestatud kõlblikkusnõuetele, loetakse kõlblikeks kuni 31. detsembrini 2018, kui nad vastavad kõikidele muudele turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumidele.

(*8)  Euroopa Keskpanga 4. märtsi 2015. aasta otsus (EL) 2015/774 avaliku sektori vara järelturult ostmise kava kohta (ELT L 121, 14.5.2015, lk 20).“."

*8

| 22) | Artikli 84 punkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | kui ei ole ühegi reitinguagentuuri emissioonireitingut või kui kaetud võlakirjade puhul ei ole ühtegi IXb lisa nõuetele vastavat emissioonireitingut, võib eurosüsteem arvesse võtta reitinguagentuuri emitendi- või garandireitingu. Kui sama emissiooni kohta on antud mitu reitinguagentuuri emitendi- ja/või garandireitingut, võtab eurosüsteem arvesse nende reitingute hulgast paremuselt esimese;“. |
| --- | --- | --- |

22)

Artikli 84 punkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

kui ei ole ühegi reitinguagentuuri emissioonireitingut või kui kaetud võlakirjade puhul ei ole ühtegi IXb lisa nõuetele vastavat emissioonireitingut, võib eurosüsteem arvesse võtta reitinguagentuuri emitendi- või garandireitingu. Kui sama emissiooni kohta on antud mitu reitinguagentuuri emitendi- ja/või garandireitingut, võtab eurosüsteem arvesse nende reitingute hulgast paremuselt esimese;“.

| 23) | Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui võlainstrumentide emitent või garant on piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 tähenduses avaliku sektori asutus (edaspidi kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutus) liikmesriigis, mille rahaühik on euro, annab eurosüsteem krediidikvaliteedi hinnangu järgmiste reeglite kohaselt:






  a) | kui emitendid või garandid on piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused või kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, mida käsitletakse määruses (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikes 2 või artikli 116 lõikes 4 sätestatud kapitalinõuete kohaldamisel samaväärselt selle keskvalitsusega, mille jurisdiktsioonis nad asuvad: nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumentidele antakse krediidikvaliteedi aste, mis vastab parimale tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidireitingule selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui võlainstrumentide emitent või garant on piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 tähenduses avaliku sektori asutus (edaspidi kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutus) liikmesriigis, mille rahaühik on euro, annab eurosüsteem krediidikvaliteedi hinnangu järgmiste reeglite kohaselt:

a)

kui emitendid või garandid on piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused või kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, mida käsitletakse määruses (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikes 2 või artikli 116 lõikes 4 sätestatud kapitalinõuete kohaldamisel samaväärselt selle keskvalitsusega, mille jurisdiktsioonis nad asuvad: nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumentidele antakse krediidikvaliteedi aste, mis vastab parimale tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidireitingule selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad;

| b) | kui emitendid või garandid on punktis a nimetamata piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused või kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, siis nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumentidele antakse krediidikvaliteedi aste, mis on ühe astme võrra madalam kui parim tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidireiting selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad; |
| --- | --- |

b)

kui emitendid või garandid on punktis a nimetamata piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused või kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, siis nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumentidele antakse krediidikvaliteedi aste, mis on ühe astme võrra madalam kui parim tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidireiting selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad;

| c) | kui emitendid või garandid on artikli 2 punktis 75 määratletud avaliku sektori asutused, millele ei ole punktis a ega b viidatud, ei tuletata kaudset krediidikvaliteedi hinnangut ja nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumente käsitletakse kui erasektori üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumente.“; |
| --- | --- |

c)

kui emitendid või garandid on artikli 2 punktis 75 määratletud avaliku sektori asutused, millele ei ole punktis a ega b viidatud, ei tuletata kaudset krediidikvaliteedi hinnangut ja nende üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumente käsitletakse kui erasektori üksuste emiteeritud või garanteeritud võlainstrumente.“;

| b) | tabel 9 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 9


  Kaudsed krediidikvaliteedi hinnangud emitentide või garantide kohta, kui puudub reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnang | Emitendi või garandi liigitamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 (*9) | Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus tuletatud kaudne krediidikvaliteedi hinnang vastavasse klassi kuuluva emitendi või garandi kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Klass 1 | Piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused ja kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, mida pädevad ametiasutused kohtlevad kapitalinõuete kohaldamisel samaväärselt keskvalitsusega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikele 2 ja artikli 116 lõikele 4 | Sama, mis asukohariigi keskvalitsusele antud reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnang |
| Klass 2 | Muud piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused ja kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused | Krediidikvaliteedi hinnang, mis on ühe krediidikvaliteedi astme (*10) võrra madalam reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnangust selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad |
| Klass 3 | Artikli 2 punktis 75 määratletud avaliku sektori asutused, mis ei ole kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused | Koheldakse nagu erasektori emitente või võlgnikke |

b)

tabel 9 asendatakse järgmisega:

„Tabel 9

Tabel 9

Kaudsed krediidikvaliteedi hinnangud emitentide või garantide kohta, kui puudub reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnang

Kaudsed krediidikvaliteedi hinnangud emitentide või garantide kohta, kui puudub reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnang

Emitendi või garandi liigitamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 (*9)

*9

Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus tuletatud kaudne krediidikvaliteedi hinnang vastavasse klassi kuuluva emitendi või garandi kohta

Klass 1

Piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused ja kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused, mida pädevad ametiasutused kohtlevad kapitalinõuete kohaldamisel samaväärselt keskvalitsusega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 lõikele 2 ja artikli 116 lõikele 4

Sama, mis asukohariigi keskvalitsusele antud reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnang

Klass 2

Muud piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused ja kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused

Krediidikvaliteedi hinnang, mis on ühe krediidikvaliteedi astme (*10) võrra madalam reitinguagentuuri krediidikvaliteedi hinnangust selle keskvalitsuse kohta, mille jurisdiktsioonis need üksused asuvad

*10

Klass 3

Artikli 2 punktis 75 määratletud avaliku sektori asutused, mis ei ole kapitalinõuete määruse avaliku sektori asutused

Koheldakse nagu erasektori emitente või võlgnikke

| 24) | Artikkel 90 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 90
  Krediidinõuete põhiosa ja kupongid
  Selleks, et krediidinõudeid loetaks kõlblikuks, peavad nad kuni lõpliku lunastamiseni vastama järgmistele nõuetele:






  a) | fikseeritud, tingimusteta põhisumma ja |
| --- | --- | --- |

24)

Artikkel 90 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 90

Krediidinõuete põhiosa ja kupongid

Selleks, et krediidinõudeid loetaks kõlblikuks, peavad nad kuni lõpliku lunastamiseni vastama järgmistele nõuetele:

a)

fikseeritud, tingimusteta põhisumma ja

| b) | intressimäär, millega ei kaasne negatiivne rahavoog, kusjuures intressimäär peab olema üks järgmistest:






  i) | „nullkupong“, |
| --- | --- | --- |

b)

intressimäär, millega ei kaasne negatiivne rahavoog, kusjuures intressimäär peab olema üks järgmistest:

i)

„nullkupong“,

| ii) | kindlaksmääratud; |
| --- | --- |

ii)

kindlaksmääratud;

| iii) | ujuv, st seotud teise viiteintressiga või järgmise struktuuriga: kupongimäär = viiteintressimäär ± x, kus f ≤ kupongimäär ≤ c ning kus:






  — | viiteintressimäär on mis tahes konkreetsel ajahetkel ainult üks järgmistest:






  — | rahaturu euro viiteintress, st Euribor, Libor vms; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

ujuv, st seotud teise viiteintressiga või järgmise struktuuriga: kupongimäär = viiteintressimäär ± x, kus f ≤ kupongimäär ≤ c ning kus:

—

viiteintressimäär on mis tahes konkreetsel ajahetkel ainult üks järgmistest:

—

rahaturu euro viiteintress, st Euribor, Libor vms;

| — | intressimäära vahetuslepingus sätestatud intress, st CMS, EIISDA, EUSA; |
| --- | --- |

—

intressimäära vahetuslepingus sätestatud intress, st CMS, EIISDA, EUSA;

| — | kuni üheaastase tähtajaga euroala riigivõlakirja tootlus või mitme euroala riigivõlakirja indeks; |
| --- | --- |

—

kuni üheaastase tähtajaga euroala riigivõlakirja tootlus või mitme euroala riigivõlakirja indeks;

| — | f (floor ehk alampiir) ja c (ceiling ehk ülempiir) on kas emissiooni käigus varem määratletud või vastavalt emissiooni tingimustele aja jooksul muutuv suurus. Marginaal x võib krediidinõude tähtaja jooksul varieeruda.“ |
| --- | --- |

—

f (floor ehk alampiir) ja c (ceiling ehk ülempiir) on kas emissiooni käigus varem määratletud või vastavalt emissiooni tingimustele aja jooksul muutuv suurus. Marginaal x võib krediidinõude tähtaja jooksul varieeruda.“

| 25) | Artikli 138 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | turukõlbmatud eluasemehüpoteekväärtpaberid;“; |
| --- | --- | --- | --- |

25)

Artikli 138 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

turukõlbmatud eluasemehüpoteekväärtpaberid;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | enne 1. maid 2015 emiteeritud multi-cédula'd, mille aluseks olev cédula vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 1–3 ja lõikes 6 sätestatud kriteeriumidele.“. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt d:

„d)

enne 1. maid 2015 emiteeritud multi

cédula

cédula

| 26) | Artiklis 139 lisatakse lõiked 3 ja 4 järgmiselt:

  „3.   Juhul, kui ilmneb vajadus kontrollida vastavust lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, st kaetud võlakirjade puhul, kui kohaldatav õigus või prospekt ei välista lõike 1 punktis b osutatud võlainstrumentide võtmist tagatiste kogumi hulka ning kui emitent või emitendiga märkimisväärselt seotud üksus on sellised võlainstrumendid emiteerinud, võib RKP võtta järgmisi meetmeid, et teha pistelisi kontrolle vastavuse tagamiseks lõike 1 punktiga b.






  a) | RKP võib nõuda korrapäraseid seirearuandeid, mis annavad ülevaate kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse võetud varadest. |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklis 139 lisatakse lõiked 3 ja 4 järgmiselt:

„3.   Juhul, kui ilmneb vajadus kontrollida vastavust lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, st kaetud võlakirjade puhul, kui kohaldatav õigus või prospekt ei välista lõike 1 punktis b osutatud võlainstrumentide võtmist tagatiste kogumi hulka ning kui emitent või emitendiga märkimisväärselt seotud üksus on sellised võlainstrumendid emiteerinud, võib RKP võtta järgmisi meetmeid, et teha pistelisi kontrolle vastavuse tagamiseks lõike 1 punktiga b.

a)

RKP võib nõuda korrapäraseid seirearuandeid, mis annavad ülevaate kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse võetud varadest.

| b) | Kui seirearuandes toodud andmetest kontrolli tegemiseks ei piisa, võib RKP nõuda lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega võimalikus vastuolus olevaid kaetud võlakirju mobiliseerivalt osapoolest omakäelist kinnitust ja tõendust, et kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse ei ole võetud mobiliseeriva osapoole või osapoolega märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud tagamata pangavõlakirju, millele on antud valitsuse garantii ja mis on vastuolus lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega kaetud võlakirjade mobiliseerimise kohta. Asjaomase kinnituse peab allkirjastama osapoole tegevjuht või muu sama taseme juht või tema volitatud esindaja. |
| --- | --- |

b)

Kui seirearuandes toodud andmetest kontrolli tegemiseks ei piisa, võib RKP nõuda lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega võimalikus vastuolus olevaid kaetud võlakirju mobiliseerivalt osapoolest omakäelist kinnitust ja tõendust, et kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse ei ole võetud mobiliseeriva osapoole või osapoolega märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud tagamata pangavõlakirju, millele on antud valitsuse garantii ja mis on vastuolus lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega kaetud võlakirjade mobiliseerimise kohta. Asjaomase kinnituse peab allkirjastama osapoole tegevjuht või muu sama taseme juht või tema volitatud esindaja.

| c) | RKP võib igal aastal nõuda lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega võimalikus vastuolus olevaid kaetud võlakirju mobiliseerivalt osapoolelt välisaudiitori või tagatiste kogumi järelevalve teostaja ex post kinnitust, et kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse ei ole võetud mobiliseeriva osapoole või osapoolega märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud tagamata pangavõlakirju, millele on antud valitsuse garantii ja mis on vastuolus lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega kaetud võlakirjade mobiliseerimise kohta. |
| --- | --- |

c)

RKP võib igal aastal nõuda lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega võimalikus vastuolus olevaid kaetud võlakirju mobiliseerivalt osapoolelt välisaudiitori või tagatiste kogumi järelevalve teostaja ex post kinnitust, et kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse ei ole võetud mobiliseeriva osapoole või osapoolega märkimisväärselt seotud üksuse emiteeritud tagamata pangavõlakirju, millele on antud valitsuse garantii ja mis on vastuolus lõike 1 punktis b sätestatud nõuetega kaetud võlakirjade mobiliseerimise kohta.

4.   Kui osapool ei esita RKP nõudmisel asjaomast kinnitust või tõendust vastavalt lõikele 3, on kaetud võlakirja tagatisena mobiliseerimine osapoole poolt vastavalt lõikele 1 keelatud.“.

| 27) | Artikkel 141 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 141
  Krediidiasutuste ja nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud tagamata võlainstrumentidele kohaldatavad piirangud

  1.   Osapool ei tohi tagatiseks esitada ega tagatisena kasutada krediidiasutuse või sellega märkimisväärselt seotud muu üksuse emiteeritud tagamata võlainstrumente, kui asjaomase krediidiasutuse või sellega märkimisväärselt seotud muu üksuse emiteeritud tagatise väärtus ületab 2,5 % selle osapoole poolt tagatisena kasutatava vara koguväärtusest pärast väärtuskärbet. Nimetatud künnist ei kohaldata järgmistel juhtudel:






  a) | kui selliste varade väärtus ei ületa pärast kohaldatavat väärtuskärbet 50 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

27)

Artikkel 141 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 141

Krediidiasutuste ja nendega märkimisväärselt seotud üksuste emiteeritud tagamata võlainstrumentidele kohaldatavad piirangud

1.   Osapool ei tohi tagatiseks esitada ega tagatisena kasutada krediidiasutuse või sellega märkimisväärselt seotud muu üksuse emiteeritud tagamata võlainstrumente, kui asjaomase krediidiasutuse või sellega märkimisväärselt seotud muu üksuse emiteeritud tagatise väärtus ületab 2,5 % selle osapoole poolt tagatisena kasutatava vara koguväärtusest pärast väärtuskärbet. Nimetatud künnist ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a)

kui selliste varade väärtus ei ületa pärast kohaldatavat väärtuskärbet 50 miljonit eurot;

| b) | kui maksustamisõigusega avaliku sektori üksus on sellistele varadele andnud garantii, mis vastab artiklis 114 sätestatud nõuetele, või |
| --- | --- |

b)

kui maksustamisõigusega avaliku sektori üksus on sellistele varadele andnud garantii, mis vastab artiklis 114 sätestatud nõuetele, või

| c) | kui sellised varad on emiteerinud artikli 2 punktis 2 määratletud asutus, mitmepoolne arengupank või rahvusvaheline organisatsioon. |
| --- | --- |

c)

kui sellised varad on emiteerinud artikli 2 punktis 2 määratletud asutus, mitmepoolne arengupank või rahvusvaheline organisatsioon.

2.   Kui tagamata võlainstrumente emiteeriva kahe või enama emitendi vahel tekib märkimisväärne seos või nad ühinevad, kohaldatakse lõikes 1 sätestatud lävendit märkimisväärse seose tekkimise või ühinemise kuupäevast alates kuue kuu pärast.

3.   Käesolevas artiklis kasutatakse mõistet „märkimisväärne seos“ emitendi ja muu üksuse vahel artiklis 138 mõistele „märkimisväärne seos“ osapoole ja muu üksuse vahel omistatud tähenduses.“.

| 28) | Artiklit 148 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | turukõlblikke varasid mobiliseeritakse järgmiselt: i) kõlblike ühenduste kaudu; ii) keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaseid menetlusi rakendades; iii) kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga, ja“; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

Artiklit 148 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

turukõlblikke varasid mobiliseeritakse järgmiselt: i) kõlblike ühenduste kaudu; ii) keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku asjakohaseid menetlusi rakendades; iii) kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga, ja“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Osapooled teevad kõlblike varade ülekandeid kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontode kaudu.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Osapooled teevad kõlblike varade ülekandeid kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontode kaudu.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Osapool, kellel ei ole RKP depookontot või kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontot, võib tehinguid arveldada korrespondentkrediidiasutuse väärtpaberiarvelduskonto või depookonto kaudu.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Osapool, kellel ei ole RKP depookontot või kõlbliku väärtpaberiarveldussüsteemi väärtpaberiarvelduskontot, võib tehinguid arveldada korrespondentkrediidiasutuse väärtpaberiarvelduskonto või depookonto kaudu.“;

| 29) | Artikkel 150 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 150
  Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelised kõlblikud ühendused

  1.   Lisaks keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikule võib turukõlblike varade piiriüleseks ülekandmiseks kasutada kõlblikke ühendusi. EKP avaldab kõlblike ühenduste loetelu oma veebilehel.


  2.   Kõlbliku ühenduse kaudu hoitavaid varasid võib kasutada eurosüsteemi krediidioperatsioonides või osapoole äranägemisel muul otstarbel.


  3.   Eeskirjad kõlblike ühenduste kasutamiseks on toodud VI lisas.“. |
| --- | --- |

29)

Artikkel 150 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 150

Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelised kõlblikud ühendused

1.   Lisaks keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikule võib turukõlblike varade piiriüleseks ülekandmiseks kasutada kõlblikke ühendusi. EKP avaldab kõlblike ühenduste loetelu oma veebilehel.

2.   Kõlbliku ühenduse kaudu hoitavaid varasid võib kasutada eurosüsteemi krediidioperatsioonides või osapoole äranägemisel muul otstarbel.

3.   Eeskirjad kõlblike ühenduste kasutamiseks on toodud VI lisas.“.

| 30) | Artikkel 151 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 151
  Kõlblike ühenduste kasutamine koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga

  1.   Osapooled võivad kasutada kõlblikke ühendusi koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga, et piiriüleselt mobiliseerida kõlblikud turukõlblikud varad.


  2.   Väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga peavad osapooled hoidma emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis emiteeritud varasid investori väärtpaberiarveldussüsteemis asuval kontol otse või kontohalduri kaudu.


  3.   Lõike 2 kohaselt mobiliseeritud varasid võib emiteerida eurosüsteemi poolt VIa lisas sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastav euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem, kui emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi ja investori väärtpaberiarveldussüsteemi vahel on kõlblik ühendus.


  4.   Eeskirjad kõlblike ühenduste kasutamiseks koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga on toodud VI lisas.“. |
| --- | --- |

30)

Artikkel 151 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 151

Kõlblike ühenduste kasutamine koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga

1.   Osapooled võivad kasutada kõlblikke ühendusi koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga, et piiriüleselt mobiliseerida kõlblikud turukõlblikud varad.

2.   Väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste kõlblike ühenduste kasutamisel koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga peavad osapooled hoidma emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis emiteeritud varasid investori väärtpaberiarveldussüsteemis asuval kontol otse või kontohalduri kaudu.

3.   Lõike 2 kohaselt mobiliseeritud varasid võib emiteerida eurosüsteemi poolt VIa lisas sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastav euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem, kui emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi ja investori väärtpaberiarveldussüsteemi vahel on kõlblik ühendus.

4.   Eeskirjad kõlblike ühenduste kasutamiseks koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga on toodud VI lisas.“.

| 31) | Artikli 152 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Keskpankadevahelist piiriüleste tagatiste haldamise raamistikku (sealhulgas kõlblike ühendustega keskpankadevahelist piiriüleste tagatiste haldamise raamistikku) võib kasutada kolmepoolsete tagatiste haldamise teenuste piiriülese kasutamise alusena. RKP, kes pakub kolmepoolset tagatise haldamise teenust piiriüleseks kasutamiseks eurosüsteemis, osaleb kolmepoolse tagatise haldamise teenuse piiriülesel kasutamisel ja tegutseb nende RKPde korrespondendina, kellelt osapooled on taotlenud kolmepoolse tagatise haldamise teenuse piiriülest kasutamist eurosüsteemi krediidioperatsioonides.
  Kolmepoolset tagatise haldamise teenust piiriülese kasutamise pakkumiseks eurosüsteemi poolt kooskõlas esimese lõiguga peab asjaomane kolmepoolne agent vastama eurosüsteemi poolt kehtestatud lisanõuetele vastavalt dokumendile „Correspondent central banking model (CCBM) – Procedures for Eurosystem counterparties“ (punkt 2.1.3, teine lõige).“. |
| --- | --- |

31)

Artikli 152 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Keskpankadevahelist piiriüleste tagatiste haldamise raamistikku (sealhulgas kõlblike ühendustega keskpankadevahelist piiriüleste tagatiste haldamise raamistikku) võib kasutada kolmepoolsete tagatiste haldamise teenuste piiriülese kasutamise alusena. RKP, kes pakub kolmepoolset tagatise haldamise teenust piiriüleseks kasutamiseks eurosüsteemis, osaleb kolmepoolse tagatise haldamise teenuse piiriülesel kasutamisel ja tegutseb nende RKPde korrespondendina, kellelt osapooled on taotlenud kolmepoolse tagatise haldamise teenuse piiriülest kasutamist eurosüsteemi krediidioperatsioonides.

Kolmepoolset tagatise haldamise teenust piiriülese kasutamise pakkumiseks eurosüsteemi poolt kooskõlas esimese lõiguga peab asjaomane kolmepoolne agent vastama eurosüsteemi poolt kehtestatud lisanõuetele vastavalt dokumendile „Correspondent central banking model (CCBM) – Procedures for Eurosystem counterparties“ (punkt 2.1.3, teine lõige).“.

| 32) | Artikli 156 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui osapool rikub artikli 154 lõike 1 punktis c sätestatud kohustust kahel korral 12 kuu jooksul ning iga rikkumise korral:






  a) | määrati rahatrahv; |
| --- | --- | --- |

32)

Artikli 156 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui osapool rikub artikli 154 lõike 1 punktis c sätestatud kohustust kahel korral 12 kuu jooksul ning iga rikkumise korral:

a)

määrati rahatrahv;

| b) | tehti otsus rahatrahvi määramise kohta osapoolele teatavaks; |
| --- | --- |

b)

tehti otsus rahatrahvi määramise kohta osapoolele teatavaks;

| c) | aset leidnud rikkumised on ühte laadi, |
| --- | --- |

c)

aset leidnud rikkumised on ühte laadi,

peatab eurosüsteem osapoole osalemise kolmanda rikkumise korral alates esimesest likviidsust suurendavast avaturuoperatsioonist kohustusliku reservi hoidmisperioodil pärast peatamisest teavitamist.

Kui osapool jätkab rikkumist, peatatakse tema osalemine alates esimesest likviidsust suurendavast avaturuoperatsioonist kohustusliku reservi hoidmisperioodil pärast peatamisest teavitamist kuni 12 kuu möödumiseni viimasest rikkumisest osapoole poolt.

Seda 12 kuu pikkust ajavahemikku arvutatakse alates kuupäevast, mil osapoolt teavitati sanktsiooni kehtestamisest artikli 154 lõike 1 punktis c osutatud kohustuse rikkumise eest. Teist ja kolmandat rikkumist 12 kuu jooksul pärast teavitust võetakse arvesse.“.

| 33) | Artiklit 158 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3a asendatakse järgmisega:

  „3a.   Eurosüsteem võib usaldatavusnõuete alusel peatada, piirata või lõpetada osapoolte juurdepääsu rahapoliitika operatsioonidele, kui nad suunavad eurosüsteemi likviidsust teisele üksusele, kes kuulub samasse kontserni (direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 26 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*11) artikli 2 punktis 11 määratletud tähenduses), kui likviidsust saab üksus, i) mis on kõlbmatu lõpetamises osalev üksus või ii) mille suhtes kohaldatakse valikulisi meetmeid usaldatavusnõuete alusel.


  (*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“;" |
| --- | --- | --- |

33)

Artiklit 158 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3a asendatakse järgmisega:

„3a.   Eurosüsteem võib usaldatavusnõuete alusel peatada, piirata või lõpetada osapoolte juurdepääsu rahapoliitika operatsioonidele, kui nad suunavad eurosüsteemi likviidsust teisele üksusele, kes kuulub samasse kontserni (direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 26 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*11) artikli 2 punktis 11 määratletud tähenduses), kui likviidsust saab üksus, i) mis on kõlbmatu lõpetamises osalev üksus või ii) mille suhtes kohaldatakse valikulisi meetmeid usaldatavusnõuete alusel.

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“;"

*11

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ilma et see piiraks teisi valikulisi meetmeid, piirab eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates osapoole juurdepääsu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele, kui asjaomased ametiasutused loevad neid „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“ määruse (EL) nr 806/2014 artikli 18 lõike 4 punktide a–d alusel või riigi sellise õigusakti alusel, millega rakendatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 4 punkte a–d. See piirang vastab eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide juurdepääsu tasemele hetkel, mil asjaomane osapool tunnistatakse „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“. RKPd tagavad lepingute või õigusraamistiku abil, et juurdepääsupiirang on asjaomaste osapoolte suhtes automaatne ega vaja eraldi otsust ning et juurdepääsupiirang jõustub päeval pärast seda, mil asjaomased asutused hindasid asjaomase osapoole „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“. Piirangu kohaldamine ei sõltu muudest eurosüsteemi käsutuses olevatest valikulistest meetmetest.“. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks teisi valikulisi meetmeid, piirab eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates osapoole juurdepääsu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele, kui asjaomased ametiasutused loevad neid „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“ määruse (EL) nr 806/2014 artikli 18 lõike 4 punktide a–d alusel või riigi sellise õigusakti alusel, millega rakendatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 4 punkte a–d. See piirang vastab eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide juurdepääsu tasemele hetkel, mil asjaomane osapool tunnistatakse „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“. RKPd tagavad lepingute või õigusraamistiku abil, et juurdepääsupiirang on asjaomaste osapoolte suhtes automaatne ega vaja eraldi otsust ning et juurdepääsupiirang jõustub päeval pärast seda, mil asjaomased asutused hindasid asjaomase osapoole „maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks“. Piirangu kohaldamine ei sõltu muudest eurosüsteemi käsutuses olevatest valikulistest meetmetest.“.

| 34) | Artikli 159 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Eurosüsteem võib kõlblike turukõlblike varade loetelust välja arvata järgmised varad:






  a) | varad, mille on emiteerinud või mille kaasemitendiks, haldajaks või garandiks on osapooled või üksused, mis on märkimisväärselt seotud osapooltega, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamist ja/või teisi meetmeid, mille liit on kehtestanud aluslepingu artikli 75 alusel või mille liikmesriik on kehtestanud nende vahendite kasutamise piiramiseks, ja/või |
| --- | --- | --- |

34)

Artikli 159 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Eurosüsteem võib kõlblike turukõlblike varade loetelust välja arvata järgmised varad:

a)

varad, mille on emiteerinud või mille kaasemitendiks, haldajaks või garandiks on osapooled või üksused, mis on märkimisväärselt seotud osapooltega, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamist ja/või teisi meetmeid, mille liit on kehtestanud aluslepingu artikli 75 alusel või mille liikmesriik on kehtestanud nende vahendite kasutamise piiramiseks, ja/või

| b) | varad, mille on emiteerinud või mille kaasemitendiks, haldajaks või garandiks on osapooled, või üksused, mis on märkimisväärselt seotud osapooltega, kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada, piirata või välistada nende juurdepääs eurosüsteemi avaturuoperatsioonidele või püsivõimalustele.“. |
| --- | --- |

b)

varad, mille on emiteerinud või mille kaasemitendiks, haldajaks või garandiks on osapooled, või üksused, mis on märkimisväärselt seotud osapooltega, kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada, piirata või välistada nende juurdepääs eurosüsteemi avaturuoperatsioonidele või püsivõimalustele.“.

| 35) | Artikli 166 lõige 4a asendatakse järgmisega:

  „4a.   RKP jõustab lepingud või eeskirjad, mis tagavad, et asukohariigi RKP-l on igal ajal õigus määrata rahatrahv, kui osapool tähtaegselt või muu sissenõutavaks muutumise korral ei tagasta või ei maksa osaliselt või täielikult mis tahes krediidisummat või tagasiostuhinda või ei kanna üle ostetud vara, kui artikli 166 lõikes 2 ei ole selle eest õiguskaitsevahendit ette nähtud. Rahatrahv arvutatakse vastavalt käesoleva suunise VII lisa III osale, võttes arvesse rahasummat, mida osapool ei suuda maksta või tagastada, või varasid, mida osapool ei suuda üle kanda, ning nende kalendripäevade arvu, mille jooksul osapool ei maksnud, tagastanud ega kandnud üle.“. |
| --- | --- |

35)

Artikli 166 lõige 4a asendatakse järgmisega:

„4a.   RKP jõustab lepingud või eeskirjad, mis tagavad, et asukohariigi RKP-l on igal ajal õigus määrata rahatrahv, kui osapool tähtaegselt või muu sissenõutavaks muutumise korral ei tagasta või ei maksa osaliselt või täielikult mis tahes krediidisummat või tagasiostuhinda või ei kanna üle ostetud vara, kui artikli 166 lõikes 2 ei ole selle eest õiguskaitsevahendit ette nähtud. Rahatrahv arvutatakse vastavalt käesoleva suunise VII lisa III osale, võttes arvesse rahasummat, mida osapool ei suuda maksta või tagastada, või varasid, mida osapool ei suuda üle kanda, ning nende kalendripäevade arvu, mille jooksul osapool ei maksnud, tagastanud ega kandnud üle.“.

| 36) | lisatakse uus VIa lisa ning VII, VIII ja IXa lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale. |
| --- | --- |

36)

lisatakse uus VIa lisa ning VII, VIII ja IXa lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse RKPdele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   RKPd liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmeid, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks, ja kohaldavad neid alates 16. aprillist 2018, välja arvatud artikli 1 punkt 24, mille osas nad võtavad ja kohaldavad meetmeid alates 1. oktoobrist 2018. Nad teatavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest 16. märtsiks 2018, välja arvatud artikli 1 punktiga 24 seotud dokumentidest ja vahenditest, millest nad teavitavad 3. septembriks 2018.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 7. veebruar 2018

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

2

(*4)  Vastavalt artikli 7 lõike 2 punktidele b ja c ning artikli 7 lõigetele 3 ja 4.

*4

(*5)  Vastavalt artikli 8 lõike 2 punktile c, artikli 10 lõike 4 punktile c, artikli 11 lõike 5 punktile c ja artikli 12 lõike 6 punktile c.

*5

(*6)  Vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile c, artikli 10 lõike 4 punktile c ja artikli 13 lõike 5 punktile d.

*6

(*7)  Vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile c ja artikli 14 lõike 3 punktile c.“.

*7

(*9)  Suunise ingliskeelses versioonis on käesolevas tabelis määrusele (EL) nr 575/2013 viidates kasutatud ka lühendit CRR.

*9

(*10)  Teave krediidikvaliteedi astmete kohta on avaldatud EKP veebisaidil.“.

*10

---

LISA

| 1. | Lisatakse järgmine VIa lisa:


  „VIa LISA

  KÕLBLIKKUSKRITEERIUMID VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE JA VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE VAHELISTE ÜHENDUSTE KASUTAMISEKS EUROSÜSTEEMI KREDIIDIOPERATSIOONIDES

  I.   VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE JA VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE VAHELISTE ÜHENDUSTE KÕLBLIKKUSKRITEERIUMID






  1. | Eurosüsteem hindab eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis asutatud väärtpaberite keskdepositooriumi, riigi keskpanga või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (1) artikli 1 lõikes 4 sätestatud avaliku sektori asutuse (edaspidi „väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja“) käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi kõlblikkust järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja vastab määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud väärtpaberite keskdepositooriumi tegevusloa nõuetele ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lisatakse järgmine VIa lisa:

„VIa LISA

KÕLBLIKKUSKRITEERIUMID VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE JA VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE VAHELISTE ÜHENDUSTE KASUTAMISEKS EUROSÜSTEEMI KREDIIDIOPERATSIOONIDES

I.   VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE JA VÄÄRTPABERIARVELDUSSÜSTEEMIDE VAHELISTE ÜHENDUSTE KÕLBLIKKUSKRITEERIUMID

1.

Eurosüsteem hindab eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis asutatud väärtpaberite keskdepositooriumi, riigi keskpanga või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (1) artikli 1 lõikes 4 sätestatud avaliku sektori asutuse (edaspidi „väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja“) käitatava väärtpaberiarveldussüsteemi kõlblikkust järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja vastab määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud väärtpaberite keskdepositooriumi tegevusloa nõuetele ja

| b) | RKP liikmesriigis, kus asjaomast väärtpaberiarveldussüsteemi käitatakse, on euroala väärtpaberiarveldussüsteemiga sõlminud asjakohase lepingu või muu kokkuleppe, mis hõlmab II osas sätestatud eurosüsteemi nõudeid. |
| --- | --- |

b)

RKP liikmesriigis, kus asjaomast väärtpaberiarveldussüsteemi käitatakse, on euroala väärtpaberiarveldussüsteemiga sõlminud asjakohase lepingu või muu kokkuleppe, mis hõlmab II osas sätestatud eurosüsteemi nõudeid.

Kui euroala väärtpaberite keskdepositoorium ei ole läbinud määruse (EL) nr 909/2014 III jaotises sätestatud tegevusloa menetlust, siis punkte a ja b ei kohaldata. Sellisel juhul peab väärtpaberite keskdepositooriumi käitatav väärtpaberiarveldussüsteem saama positiivse hinnangu vastavalt dokumendile „Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations“, jaanuar 2014, mis avaldatakse EKP veebilehel.

| 2. | Eurosüsteem otsustab otseühenduse või releeühenduse kõlblikkuse järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | otseühendus (releeühenduse puhul iga selle aluseks olev otseühendus) vastab määruse (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

2.

Eurosüsteem otsustab otseühenduse või releeühenduse kõlblikkuse järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

otseühendus (releeühenduse puhul iga selle aluseks olev otseühendus) vastab määruse (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetele;

| b) | RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem, vahendaja väärtpaberiarveldussüsteem ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteem on asutatud, on sõlminud euroala väärtpaberiarveldussüsteemiga asjakohase lepingu või muu kokkuleppe, mis hõlmab II osas sätestatud eurosüsteemi nõudeid; |
| --- | --- |

b)

RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem, vahendaja väärtpaberiarveldussüsteem ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteem on asutatud, on sõlminud euroala väärtpaberiarveldussüsteemiga asjakohase lepingu või muu kokkuleppe, mis hõlmab II osas sätestatud eurosüsteemi nõudeid;

| c) | eurosüsteem loeb kõlblikuks ühendusse kaasatud investori väärtpaberiarveldussüsteemi, vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi. |
| --- | --- |

c)

eurosüsteem loeb kõlblikuks ühendusse kaasatud investori väärtpaberiarveldussüsteemi, vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi.

Kui väärtpaberiarveldussüsteemi käitav väärtpaberite keskdepositoorium ei ole läbinud määruse (EL) nr 909/2014 III jaotises sätestatud tegevusloa menetlust, siis punkte a–c ei kohaldata. Sellisel juhul peavad väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavad väärtpaberiarveldussüsteemi ühendused saama positiivse hinnangu vastavalt dokumendile „Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations“, jaanuar 2014.

| 3. | Enne ühe või enama väärtpaberiarveldussüsteemi (mida käitavad Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) eurot rahaühikuna mitte kasutavas riigis asutatud väärtpaberite keskdepositooriumid või EMP eurot rahaühikuna mitte kasutava riigi RKP või avaliku sektori asutus (edaspidi „euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja“ ja „euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem“)) otseühenduse või releeühenduse kõlblikkuse hindamist teeb eurosüsteem ärianalüüsi, mis arvestab muu hulgas nende väärtpaberiarveldussüsteemide emiteeritud või neis hoitavaid kõlblikke varasid. |
| --- | --- |

3.

Enne ühe või enama väärtpaberiarveldussüsteemi (mida käitavad Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) eurot rahaühikuna mitte kasutavas riigis asutatud väärtpaberite keskdepositooriumid või EMP eurot rahaühikuna mitte kasutava riigi RKP või avaliku sektori asutus (edaspidi „euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja“ ja „euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem“)) otseühenduse või releeühenduse kõlblikkuse hindamist teeb eurosüsteem ärianalüüsi, mis arvestab muu hulgas nende väärtpaberiarveldussüsteemide emiteeritud või neis hoitavaid kõlblikke varasid.

| 4. | Ärianalüüsi positiivse tulemuse korral hindab eurosüsteem euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemi hõlmava ühenduse kõlblikkust järgmiste kriteeriumide alusel.






  a) | Ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteemide euroalavälised EMP käitajad ja ühendus ise vastavad määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

4.

Ärianalüüsi positiivse tulemuse korral hindab eurosüsteem euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemi hõlmava ühenduse kõlblikkust järgmiste kriteeriumide alusel.

a)

Ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteemide euroalavälised EMP käitajad ja ühendus ise vastavad määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetele.

| b) | Otseühenduse puhul on RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, investori väärtpaberiarveldussüsteemi euroala käitajaga sõlminud asjakohase lepingu või muu kokkuleppe. Nimetatud leping või kokkulepe peab sätestama euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses.
  Releeühenduse puhul peab iga ühenduse aluseks olev otseühendus, kus euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, vastama punkti b esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele. Releeühenduse korral, kus nii vahendaja väärtpaberiarveldussüsteem kui ka emitendi väärtpaberiarveldussüsteem on euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemid, peab RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, investori väärtpaberiarveldussüsteemi euroala käitajaga sõlmima asjakohase lepingu või muu kokkuleppe. Nimetatud leping või muu kokkulepe peab sätestama mitte üksnes euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses, vaid ka vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses. |
| --- | --- |

b)

Otseühenduse puhul on RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, investori väärtpaberiarveldussüsteemi euroala käitajaga sõlminud asjakohase lepingu või muu kokkuleppe. Nimetatud leping või kokkulepe peab sätestama euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses.

Releeühenduse puhul peab iga ühenduse aluseks olev otseühendus, kus euroalaväline EMP väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, vastama punkti b esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele. Releeühenduse korral, kus nii vahendaja väärtpaberiarveldussüsteem kui ka emitendi väärtpaberiarveldussüsteem on euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteemid, peab RKP liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, investori väärtpaberiarveldussüsteemi euroala käitajaga sõlmima asjakohase lepingu või muu kokkuleppe. Nimetatud leping või muu kokkulepe peab sätestama mitte üksnes euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses, vaid ka vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitaja kohustuse rakendada II osa sätteid emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi euroalavälise EMP käitajaga sõlmitud õiguslikus korralduses.

| c) | Eurosüsteem käsitab kõlblikuna kõiki ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteeme. |
| --- | --- |

c)

Eurosüsteem käsitab kõlblikuna kõiki ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteeme.

| d) | RKP euroalavälises EMP riigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, edastab andmed riigisisesel vastuvõetaval turul kaubeldavate kõlblike varade kohta eurosüsteemi poolt otsustatud viisi. |
| --- | --- |

d)

RKP euroalavälises EMP riigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, edastab andmed riigisisesel vastuvõetaval turul kaubeldavate kõlblike varade kohta eurosüsteemi poolt otsustatud viisi.

Punkte a–d ei kohaldata, kui lõpule viimata on määruse (EL) nr 909/2014 III jaotises sätestatud tegevusloa menetlus mis tahes väärtpaberite keskdepositooriumide osas, kes käitavad ühendust puudutavat investori väärtpaberiarveldussüsteemi, vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi või emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi. Sellisel juhul peavad väärtpaberite keskdepositooriumi käitatavad väärtpaberiarveldussüsteemi ühendused saama positiivse hinnangu vastavalt dokumendile „Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations“, jaanuar 2014.

II.   EUROSÜSTEEMI NÕUDED

| 1. | Õiguskindluse tagamiseks peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja vastama RKP nõuetele liikmesriigis, kus asjaomane väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, siduva õigusliku dokumendi alusel (kas nõuetekohaselt täidetud leping, viide asjaomase väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuslikele tingimustele vms), mille kohaselt:






  a) | väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja käitatavas väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavate väärtpaberite, sealhulgas väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja käitatavate ühenduste kaudu (ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemi käitajate hallatavatel kontodel) hoitavate väärtpaberite omandiõigust reguleerib EMP riigi õigus; |
| --- | --- | --- |

1.

Õiguskindluse tagamiseks peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja vastama RKP nõuetele liikmesriigis, kus asjaomane väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb, siduva õigusliku dokumendi alusel (kas nõuetekohaselt täidetud leping, viide asjaomase väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja kohustuslikele tingimustele vms), mille kohaselt:

a)

väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja käitatavas väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavate väärtpaberite, sealhulgas väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja käitatavate ühenduste kaudu (ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemi käitajate hallatavatel kontodel) hoitavate väärtpaberite omandiõigust reguleerib EMP riigi õigus;

| b) | väärtpaberiarveldussüsteemi osalejate omandiõigus väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et väärtpaberiarveldussüsteemi osalejad ei ole avatud väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberiarveldussüsteemi osalejate omandiõigus väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et väärtpaberiarveldussüsteemi osalejad ei ole avatud väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile;

| c) | kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, siis ühendusega hõlmatud investori väärtpaberiarveldussüsteemi omandiõigus emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et investori väärtpaberiarveldussüsteem ja selle osalejad ei oleks avatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile; |
| --- | --- |

c)

kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, siis ühendusega hõlmatud investori väärtpaberiarveldussüsteemi omandiõigus emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et investori väärtpaberiarveldussüsteem ja selle osalejad ei oleks avatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile;

| d) | kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina, siis investori väärtpaberiarveldussüsteemi omandiõigus ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et investori väärtpaberiarveldussüsteem ja selle osalejad ei oleks avatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteem käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile; |
| --- | --- |

d)

kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina, siis investori väärtpaberiarveldussüsteemi omandiõigus ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele on selge ja üheselt mõistetav ning tagab, et investori väärtpaberiarveldussüsteem ja selle osalejad ei oleks avatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteem käitaja võimaliku maksejõuetusega seotud riskile;

| e) | RKP õigust väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele ei koorma kinnipidamisõigus või muu kohaldatavas õiguses või lepingulises raamistikus sätestatud meede; |
| --- | --- |

e)

RKP õigust väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavatele väärtpaberitele ei koorma kinnipidamisõigus või muu kohaldatavas õiguses või lepingulises raamistikus sätestatud meede;

| f) | väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavate väärtpaberite puudujäägi korvamise kord on selge ja üheselt mõistetav, eelkõige i) väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja, ii) väärtpaberite hoidmisel osaleva kolmanda osapoole või iii) ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi maksejõuetuse korral; |
| --- | --- |

f)

väärtpaberiarveldussüsteemis hoitavate väärtpaberite puudujäägi korvamise kord on selge ja üheselt mõistetav, eelkõige i) väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja, ii) väärtpaberite hoidmisel osaleva kolmanda osapoole või iii) ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi maksejõuetuse korral;

| g) | väärtpaberiarveldussüsteemi õigusraamistiku kohaselt väärtpaberite nõudmisel järgitav kord on selge ja üheselt mõistetav, sh ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi osas täidetavad formaalsed nõuded juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina. |
| --- | --- |

g)

väärtpaberiarveldussüsteemi õigusraamistiku kohaselt väärtpaberite nõudmisel järgitav kord on selge ja üheselt mõistetav, sh ühendusega hõlmatud emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi osas täidetavad formaalsed nõuded juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina.

| 2. | Juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina, peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja tagama, et ühenduste kaudu tehtavad väärtpaberiülekanded oleksid lõplikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (2) tähenduses, st neid väärtpaberiülekandeid ei ole võimalik tühistada, tagasi võtta, kehtetuks tunnistada või muul moel annulleerida. |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb investori väärtpaberiarveldussüsteemina, peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja tagama, et ühenduste kaudu tehtavad väärtpaberiülekanded oleksid lõplikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (2) tähenduses, st neid väärtpaberiülekandeid ei ole võimalik tühistada, tagasi võtta, kehtetuks tunnistada või muul moel annulleerida.

| 3. | Juhul kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja tagama, et see ei kasutaks kolmandast osapoolest asutust (nt panka vm osapoolt, kes ei ole väärtpaberiarveldussüsteem, mis tegutseb emitendi ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi vahelise vahendajana), või väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja peab tagama, et väärtpaberiarveldussüsteemil on otseühendus või releeühendus väärtpaberiarveldussüsteemiga, millel on vastav (unikaalne ja otsene) suhe. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb emitendi väärtpaberiarveldussüsteemina, peab väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja tagama, et see ei kasutaks kolmandast osapoolest asutust (nt panka vm osapoolt, kes ei ole väärtpaberiarveldussüsteem, mis tegutseb emitendi ja emitendi väärtpaberiarveldussüsteemi vahelise vahendajana), või väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja peab tagama, et väärtpaberiarveldussüsteemil on otseühendus või releeühendus väärtpaberiarveldussüsteemiga, millel on vastav (unikaalne ja otsene) suhe.

| 4. | Selleks, et väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi ühendusi oleks võimalik kasutada keskpangatehingute arveldamiseks, peavad olema tagatud tehnilised võimalused päevasiseseks ülekanne-makse-vastu arveldamiseks keskpangarahas või päevasiseseks makseta arveldamiseks, mis võib olla reaalajalise brutoarvelduse või päevasisese lõplikkusega pakiviisilise töötlemise vormis. Tänu TARGET2-Securities'i arveldusvõimalustele loetakse see nõue täidetuks otseühenduste ja releeühenduste puhul, kus kõik ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteemid on integreeritud TARGET2-Securities'i süsteemi. |
| --- | --- |

4.

Selleks, et väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi ühendusi oleks võimalik kasutada keskpangatehingute arveldamiseks, peavad olema tagatud tehnilised võimalused päevasiseseks ülekanne-makse-vastu arveldamiseks keskpangarahas või päevasiseseks makseta arveldamiseks, mis võib olla reaalajalise brutoarvelduse või päevasisese lõplikkusega pakiviisilise töötlemise vormis. Tänu TARGET2-Securities'i arveldusvõimalustele loetakse see nõue täidetuks otseühenduste ja releeühenduste puhul, kus kõik ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteemid on integreeritud TARGET2-Securities'i süsteemi.

| 5. | Tööaeg ja tööpäevad:






  a) | väärtpaberiarveldussüsteem ja selle ühendused peavad võimaldama arveldusteenuseid kõikidel TARGET2 tööpäevadel; |
| --- | --- | --- |

5.

Tööaeg ja tööpäevad:

a)

väärtpaberiarveldussüsteem ja selle ühendused peavad võimaldama arveldusteenuseid kõikidel TARGET2 tööpäevadel;

| b) | väärtpaberiarveldussüsteem peab töötama päevase töötlemise ajal vastavalt suunise EKP/2012/27 (3) II lisa V liitele; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberiarveldussüsteem peab töötama päevase töötlemise ajal vastavalt suunise EKP/2012/27 (3) II lisa V liitele;

| c) | otseühenduses või releeühenduses osalevad väärtpaberiarveldussüsteemid peavad võimaldama osalejatel anda juhiseid samal päeval toimuvateks ülekanne-makse-vastu arveldusteks emitendi ja/või vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi (vastavalt vajadusele) kaudu investori väärtpaberiarveldussüsteemi vähemalt kuni kl 15.30-ni Kesk-Euroopa aja järgi (4); |
| --- | --- |

c)

otseühenduses või releeühenduses osalevad väärtpaberiarveldussüsteemid peavad võimaldama osalejatel anda juhiseid samal päeval toimuvateks ülekanne-makse-vastu arveldusteks emitendi ja/või vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi (vastavalt vajadusele) kaudu investori väärtpaberiarveldussüsteemi vähemalt kuni kl 15.30-ni Kesk-Euroopa aja järgi (4);

| d) | otseühenduses või releeühenduses osalevad väärtpaberiarveldussüsteemid peavad võimaldama osalejatel anda juhiseid samal päeval toimuvateks makseta arveldusteks emitendi või vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi (vastavalt vajadusele) kaudu investori väärtpaberiarveldussüsteemi vähemalt kuni kl 16.00-ni Kesk-Euroopa aja järgi; |
| --- | --- |

d)

otseühenduses või releeühenduses osalevad väärtpaberiarveldussüsteemid peavad võimaldama osalejatel anda juhiseid samal päeval toimuvateks makseta arveldusteks emitendi või vahendaja väärtpaberiarveldussüsteemi (vastavalt vajadusele) kaudu investori väärtpaberiarveldussüsteemi vähemalt kuni kl 16.00-ni Kesk-Euroopa aja järgi;

| e) | väärtpaberiarveldussüsteemid peavad tagama, et punktides b kuni d määratletud tööaega on eriolukorras võimalik pikendada. |
| --- | --- |

e)

väärtpaberiarveldussüsteemid peavad tagama, et punktides b kuni d määratletud tööaega on eriolukorras võimalik pikendada.

Tänu TARGET2-Securities'i arveldusvõimalustele loetakse need nõuded täidetuks TARGET2-Securities'i süsteemi integreeritud väärtpaberiarveldussüsteemide puhul ning otseühenduste ja releeühenduste puhul, kus kõik ühendusega hõlmatud väärtpaberiarveldussüsteemid on integreeritud TARGET2-Securities'i süsteemi.

III.   TAOTLUSTE MENETLEMINE

| 1. | Euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitajad, kes soovivad, et nende teenuseid kasutatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonide teostamisel, peaksid esitama kõlblikkuse hindamise taotluse RKP-le liikmesriigis, kus väärtpaberiarveldussüsteem on asutatud. |
| --- | --- |

1.

Euroala väärtpaberiarveldussüsteemi käitajad, kes soovivad, et nende teenuseid kasutatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonide teostamisel, peaksid esitama kõlblikkuse hindamise taotluse RKP-le liikmesriigis, kus väärtpaberiarveldussüsteem on asutatud.

| 2. | Ühenduste puhul, kuhu on hõlmatud euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteem, peaks investori väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja esitama kõlblikkuse hindamise taotuse RKP-le liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb. |
| --- | --- |

2.

Ühenduste puhul, kuhu on hõlmatud euroalavälise EMP väärtpaberiarveldussüsteem, peaks investori väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja esitama kõlblikkuse hindamise taotuse RKP-le liikmesriigis, kus investori väärtpaberiarveldussüsteem tegutseb.

| 3. | Eurosüsteemil on õigus taotlus tagasi lükata ning juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem või ühendus on kõlblikuks tunnistatud, kõlblikkus peatada või tagasi võtta, kui:






  a) | I osas sätestatud kõlblikkuskriteerium või -kriteeriumid on täitmata; |
| --- | --- | --- |

3.

Eurosüsteemil on õigus taotlus tagasi lükata ning juhul, kui väärtpaberiarveldussüsteem või ühendus on kõlblikuks tunnistatud, kõlblikkus peatada või tagasi võtta, kui:

a)

I osas sätestatud kõlblikkuskriteerium või -kriteeriumid on täitmata;

| b) | väärtpaberiarveldussüsteemi või ühenduse kasutamine võib mõjutada eurosüsteemi krediidioperatsioonide turvalisust või tulemuslikkust ning tekitada eurosüsteemile finantskahju riski, või kui seda käsitletakse usaldatavusnõuete alusel muul viisil riski tekitavana. |
| --- | --- |

b)

väärtpaberiarveldussüsteemi või ühenduse kasutamine võib mõjutada eurosüsteemi krediidioperatsioonide turvalisust või tulemuslikkust ning tekitada eurosüsteemile finantskahju riski, või kui seda käsitletakse usaldatavusnõuete alusel muul viisil riski tekitavana.

| 4. | Eurosüsteem teavitab kõlblikkuse hindamise taotluse esitanud väärtpaberiarveldussüsteemi käitajat oma otsusest väärtpaberiarveldussüsteemi või ühenduse kõlblikkuse kohta. Negatiivset otsust peab eurosüsteem põhjendama. |
| --- | --- |

4.

Eurosüsteem teavitab kõlblikkuse hindamise taotluse esitanud väärtpaberiarveldussüsteemi käitajat oma otsusest väärtpaberiarveldussüsteemi või ühenduse kõlblikkuse kohta. Negatiivset otsust peab eurosüsteem põhjendama.

| 5. | Väärtpaberiarveldussüsteemi või ühendust võib eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutada pärast seda, kui see on avaldatud eurosüsteemi kõlblike väärtpaberiarveldussüsteemide ja kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel. |
| --- | --- |

5.

Väärtpaberiarveldussüsteemi või ühendust võib eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kasutada pärast seda, kui see on avaldatud eurosüsteemi kõlblike väärtpaberiarveldussüsteemide ja kõlblike ühenduste nimekirjas EKP veebilehel.

| 2. | VII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE SANKTSIOONIDE NING SEITSMENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE
  “. |
| --- | --- |

2.

VII lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE SANKTSIOONIDE NING SEITSMENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE
  “.

VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE SANKTSIOONIDE NING SEITSMENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE

| 3. | VII lisa I osa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „I.   VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE“. |
| --- | --- |

3.

VII lisa I osa pealkiri asendatakse järgmisega:

„I.   VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE“.

VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE“.

| 4. | VII lisa II osa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „II.   VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE MUUDE SANKTSIOONIDE ARVUTAMINE“. |
| --- | --- |

4.

VII lisa II osa pealkiri asendatakse järgmisega:

„II.   VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE MUUDE SANKTSIOONIDE ARVUTAMINE“.

VIIENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE MUUDE SANKTSIOONIDE ARVUTAMINE“.

| 5. | Lisatakse järgmine VII lisa III osa:
  „III.   SEITSMENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE






  1. | RKP arvutab rahatrahvi artikli 166 lõikes 4a kohaselt järgmiselt:






  a) | artikli 166 lõikes 4a sätestatud kohustuse rikkumise korral arvutatakse rahatrahv vastavalt rikkumise alguskuupäeval kehtinud laenamise püsivõimaluse intressimäärale, millele lisatakse 2,5 protsendipunkti; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine VII lisa III osa:

„III.   SEITSMENDA OSA ALUSEL KOHALDATAVATE RAHATRAHVIDE ARVUTAMINE

1.

RKP arvutab rahatrahvi artikli 166 lõikes 4a kohaselt järgmiselt:

a)

artikli 166 lõikes 4a sätestatud kohustuse rikkumise korral arvutatakse rahatrahv vastavalt rikkumise alguskuupäeval kehtinud laenamise püsivõimaluse intressimäärale, millele lisatakse 2,5 protsendipunkti;

| b) | rahatrahvi arvutamisel kohaldatakse punktis a sätestatud trahvimäära sularaha summale, mida osapool ei suutnud tagasi kanda või maksta, või üle andmata jäänud varade väärtusele, ning see korrutatakse koefitsiendiga X/360, kus X on kalendripäevade arv, mis saab olla maksimaalselt seitse, mille jooksul osapool ei suutnud i) tagasi kanda või maksta krediiti, maksta tagasiostu hinda või teha muud sularahamakset või ii) anda vara üle selle aegumisel või vastavalt lepingule või eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

rahatrahvi arvutamisel kohaldatakse punktis a sätestatud trahvimäära sularaha summale, mida osapool ei suutnud tagasi kanda või maksta, või üle andmata jäänud varade väärtusele, ning see korrutatakse koefitsiendiga X/360, kus X on kalendripäevade arv, mis saab olla maksimaalselt seitse, mille jooksul osapool ei suutnud i) tagasi kanda või maksta krediiti, maksta tagasiostu hinda või teha muud sularahamakset või ii) anda vara üle selle aegumisel või vastavalt lepingule või eeskirjadele.

| 2. | Rahatrahvi arvutamiseks vastavalt lõike 1 punktidele a ja b kasutatakse järgmist valemit:
  [EUR [sularaha summa, mida osapool ei suutnud tagasi kanda või maksta, või üle andmata jäänud varade väärtus] * (kohaldatav laenamise püsivõimaluse intressimäär rikkumise alguspäeval + 2,5 protsendipunkti) * [X] / 360 (kus x on päevade arv, mille jooksul osapool ei teinud makset, tagasikannet või üleandmist) = EUR [...]]“. |
| --- | --- |

2.

Rahatrahvi arvutamiseks vastavalt lõike 1 punktidele a ja b kasutatakse järgmist valemit:

[EUR [sularaha summa, mida osapool ei suutnud tagasi kanda või maksta, või üle andmata jäänud varade väärtus] * (kohaldatav laenamise püsivõimaluse intressimäär rikkumise alguspäeval + 2,5 protsendipunkti) * [X] / 360 (kus x on päevade arv, mille jooksul osapool ei teinud makset, tagasikannet või üleandmist) = EUR [...]]“.

| 6. | VIII lisa II osa punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Puuduvate andmetega väljade jaoks saab laenuandmete vormil kasutada kuut puuduvate andmete väärtust (andmed puuduvad, no data, ND), mis tuleb täita alati, kui konkreetseid andmeid ei saa laenuandmete vormil esitada.

  Tabel 1


  ND väärtuste selgitus







  Väärtus „andmed puuduvad“ | Selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| ND1 | Andmeid ei koguta, kuna see ei ole laenuandmise tingimustega nõutav |
| ND2 | Andmeid kogutakse protsessis, kuid ei sisestata aruandlussüsteemi lõpetamisel |
| ND3 | Andmeid kogutakse protsessis, kuid need sisestatakse muus aruandlussüsteemis |
| ND4 | Andmeid kogutakse, kuid need muutuvad kättesaadavaks alates AAAA-KK |
| ND5 | Ei ole asjakohane |
| ND6 | Ei ole asjaomases õigussüsteemis kohaldatav“ |

6.

VIII lisa II osa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Puuduvate andmetega väljade jaoks saab laenuandmete vormil kasutada kuut puuduvate andmete väärtust (andmed puuduvad, no data

Tabel 1

Tabel 1

ND väärtuste selgitus

ND väärtuste selgitus

Väärtus „andmed puuduvad“

Selgitus

ND1

Andmeid ei koguta, kuna see ei ole laenuandmise tingimustega nõutav

ND2

Andmeid kogutakse protsessis, kuid ei sisestata aruandlussüsteemi lõpetamisel

ND3

Andmeid kogutakse protsessis, kuid need sisestatakse muus aruandlussüsteemis

ND4

Andmeid kogutakse, kuid need muutuvad kättesaadavaks alates AAAA-KK

ND5

Ei ole asjakohane

ND6

Ei ole asjaomases õigussüsteemis kohaldatav“

| 7. | VIII lisa III osa punkti 1 alapunktis a asendatakse sõnad „ND1 kuni ND7“ sõnadega „ND1 kuni ND6“. |
| --- | --- |

7.

VIII lisa III osa punkti 1 alapunktis a asendatakse sõnad „ND1 kuni ND7“ sõnadega „ND1 kuni ND6“.

| 8. | VIII lisa III osa punktis 3 asendatakse sõnad „ND5, ND6 ja ND7“ sõnadega „ND5 ja ND6“. |
| --- | --- |

8.

VIII lisa III osa punktis 3 asendatakse sõnad „ND5, ND6 ja ND7“ sõnadega „ND5 ja ND6“.

| 9. | VIII lisa IV osa I jaotise punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | peab kehtestama ja käitama usaldusväärseid tehnoloogilisi süsteeme ja tegevuskontrolle, mis võimaldavad tal käidelda laenuandmeid viisil, mis toetab eurosüsteemi laenuandmete esitamise ja kättesaadavuse nõudeid seoses kõlblike varadega, mille suhtes kehtivad artiklis 78 ja käesolevas lisas määratled laenuandmete avalikustamise nõuded.
  Eelkõige peab laenuandmete teabehoidla tehnoloogia võimaldama andmekasutajate juurdepääsu laenuandmetele, laenuandmete tulemusväärtustele ja andmete ajatemplile nii manuaalsete kui ka automaatsete protsesside kaudu, mis hõlmavad kõiki konkreetse laenuandmete teabehoidla kaudu esitatud laenuandmeid varaga tagatud väärtpaberitehingute kohta ning vajaduse korral mitme laenuandmefaili korraga allalaadimist.“. |
| --- | --- | --- |

9.

VIII lisa IV osa I jaotise punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

peab kehtestama ja käitama usaldusväärseid tehnoloogilisi süsteeme ja tegevuskontrolle, mis võimaldavad tal käidelda laenuandmeid viisil, mis toetab eurosüsteemi laenuandmete esitamise ja kättesaadavuse nõudeid seoses kõlblike varadega, mille suhtes kehtivad artiklis 78 ja käesolevas lisas määratled laenuandmete avalikustamise nõuded.

Eelkõige peab laenuandmete teabehoidla tehnoloogia võimaldama andmekasutajate juurdepääsu laenuandmetele, laenuandmete tulemusväärtustele ja andmete ajatemplile nii manuaalsete kui ka automaatsete protsesside kaudu, mis hõlmavad kõiki konkreetse laenuandmete teabehoidla kaudu esitatud laenuandmeid varaga tagatud väärtpaberitehingute kohta ning vajaduse korral mitme laenuandmefaili korraga allalaadimist.“.

| 10. | VIII lisa IV osa II jaotise punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Eurosüsteem kontrollib laenuandmete teabehoidla esitatud määramistaotluse alusel tema vastavust käesolevas suunises sätestatud nõuetele mõistliku aja jooksul (võimalusel 60 tööpäeva jooksul pärast punktis 3 osutatud teavitust). Läbivaatamise käigus võib eurosüsteem nõuda laenuandmete teabehoidlalt ühe või mitme reaalajas interaktiivse demonstratsiooni korraldamist koos eurosüsteemi personaliga, et näitlikustada laenuandmete teabehoidla tehnilist suutlikkust seoses nõuetega, mis on sätestatud käesoleva lisa IV osa I jaotise punktides 2 ja 3. Kui nõutakse sellise demonstratsiooni korraldamist, loetakse see taotlemismenetluse kohustuslikuks osaks. Demonstratsioon võib hõlmata ka testifailide kasutamist.“ |
| --- | --- | --- |

10.

VIII lisa IV osa II jaotise punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Eurosüsteem kontrollib laenuandmete teabehoidla esitatud määramistaotluse alusel tema vastavust käesolevas suunises sätestatud nõuetele mõistliku aja jooksul (võimalusel 60 tööpäeva jooksul pärast punktis 3 osutatud teavitust). Läbivaatamise käigus võib eurosüsteem nõuda laenuandmete teabehoidlalt ühe või mitme reaalajas interaktiivse demonstratsiooni korraldamist koos eurosüsteemi personaliga, et näitlikustada laenuandmete teabehoidla tehnilist suutlikkust seoses nõuetega, mis on sätestatud käesoleva lisa IV osa I jaotise punktides 2 ja 3. Kui nõutakse sellise demonstratsiooni korraldamist, loetakse see taotlemismenetluse kohustuslikuks osaks. Demonstratsioon võib hõlmata ka testifailide kasutamist.“

| 11. | Lisatakse järgmine VIII lisa IV osa IIa jaotis:
  „IIa.   Määramistaotluse terviklikkuseks nõutav miinimumteave







  1. | Eurosüsteemi nõuetele vastamiseks avatud juurdepääsu, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse kohta peab taotleja esitama järgmised andmed:






  a) | täpsed juurdepääsukriteeriumid ja andmekasutajatele kehtestatud võimalikud juurdepääsupiirangud; mis tahes muudatused juurdepääsukriteeriumides ja andmekasutajate juurdepääsupiirangutes ning nende põhjused; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Lisatakse järgmine VIII lisa IV osa IIa jaotis:

„IIa.   Määramistaotluse terviklikkuseks nõutav miinimumteave

Määramistaotluse terviklikkuseks nõutav miinimumteave

1.

Eurosüsteemi nõuetele vastamiseks avatud juurdepääsu, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse kohta peab taotleja esitama järgmised andmed:

a)

täpsed juurdepääsukriteeriumid ja andmekasutajatele kehtestatud võimalikud juurdepääsupiirangud; mis tahes muudatused juurdepääsukriteeriumides ja andmekasutajate juurdepääsupiirangutes ning nende põhjused;

| b) | põhimõttelised kinnitused või muu kirjalik menetluse ja kriteeriumide kirjeldus, mida kohaldatakse andmekasutajale konkreetsele laenuandmete failile juurdepääsu andmiseks, ning täpsustused nende kinnituste või kirjalike kirjelduste puhul diskrimineerimise vältimiseks võetud mis tahes tehniliste või menetluslike meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

põhimõttelised kinnitused või muu kirjalik menetluse ja kriteeriumide kirjeldus, mida kohaldatakse andmekasutajale konkreetsele laenuandmete failile juurdepääsu andmiseks, ning täpsustused nende kinnituste või kirjalike kirjelduste puhul diskrimineerimise vältimiseks võetud mis tahes tehniliste või menetluslike meetmete kohta.

| 2. | Eurosüsteemi nõuetele vastamiseks hõlmatuse osas peab taotleja esitama järgmised andmed:






  a) | taotleja töötajate arv laenuandmete teabehoidmise valdkonnas, töötajate tehniline taust ja/või valdkonna jaoks eraldatud muud ressursid; töötajate tehnilise oskusteabe ja muude ressursside juhtimine ja hoidmine igapäevase tehnilise ja tegevusliku järjepidevuse tagamiseks, sõltumata töötajate ja ressursside voolavusest; |
| --- | --- | --- |

2.

Eurosüsteemi nõuetele vastamiseks hõlmatuse osas peab taotleja esitama järgmised andmed:

a)

taotleja töötajate arv laenuandmete teabehoidmise valdkonnas, töötajate tehniline taust ja/või valdkonna jaoks eraldatud muud ressursid; töötajate tehnilise oskusteabe ja muude ressursside juhtimine ja hoidmine igapäevase tehnilise ja tegevusliku järjepidevuse tagamiseks, sõltumata töötajate ja ressursside voolavusest;

| b) | ajakohastatud hõlmatuse statistika, sh teave selle kohta, kui palju eurosüsteemi tagatisoperatsioonideks kõlblikke varaga tagatud väärtpabereid taotleja hetkel hoiab, ning nende väärtpaberite liigitus rahavoogu tekitavate varade võlgniku geograafilise asukoha järgi ning artikli 73 lõikes 1 osutatud rahavoogu tekitavate varade liik. Juhul kui taotleja konkreetsel ajahetkel vastavat varaklassi ei hoia, esitatakse teave taotleja edasiste plaanide ja tehnilise võimekuse kohta hoida asjaomast varaklassi tulevikus; |
| --- | --- |

b)

ajakohastatud hõlmatuse statistika, sh teave selle kohta, kui palju eurosüsteemi tagatisoperatsioonideks kõlblikke varaga tagatud väärtpabereid taotleja hetkel hoiab, ning nende väärtpaberite liigitus rahavoogu tekitavate varade võlgniku geograafilise asukoha järgi ning artikli 73 lõikes 1 osutatud rahavoogu tekitavate varade liik. Juhul kui taotleja konkreetsel ajahetkel vastavat varaklassi ei hoia, esitatakse teave taotleja edasiste plaanide ja tehnilise võimekuse kohta hoida asjaomast varaklassi tulevikus;

| c) | taotleja laenuandmete teabehoidla süsteemi tehniline käitamine, sh järgmiste asjaolude kirjeldus:






  i) | kasutajaliidese kasutusjuhend, kus selgitatakse, kuidas laenuandmetele juurde pääseda, andmetest väljavõtteid teha ning andmeid esitada nii andmekasutaja kui ka andmeesitaja perspektiivist; |
| --- | --- | --- |

c)

taotleja laenuandmete teabehoidla süsteemi tehniline käitamine, sh järgmiste asjaolude kirjeldus:

i)

kasutajaliidese kasutusjuhend, kus selgitatakse, kuidas laenuandmetele juurde pääseda, andmetest väljavõtteid teha ning andmeid esitada nii andmekasutaja kui ka andmeesitaja perspektiivist;

| ii) | taotleja teabehoidla süsteemi tehniline ja talitlussuutlikkus, sh süsteemis hoitavate varaga tagatud väärtpaberitehingute arv (ning süsteemi laiendamise võimalused), ajalooliste varaga tagatud väärtpaberitehingute laenuandmete hoidmine ja juurdepääs andmekasutajatele, ning andmeesitaja poolt varaga tagatud väärtpaberitehingu kohta üles laaditavate laenuandmete piirangud; |
| --- | --- |

ii)

taotleja teabehoidla süsteemi tehniline ja talitlussuutlikkus, sh süsteemis hoitavate varaga tagatud väärtpaberitehingute arv (ning süsteemi laiendamise võimalused), ajalooliste varaga tagatud väärtpaberitehingute laenuandmete hoidmine ja juurdepääs andmekasutajatele, ning andmeesitaja poolt varaga tagatud väärtpaberitehingu kohta üles laaditavate laenuandmete piirangud;

| iii) | taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus andmeesitajate poolt esitatavate andmete osas, st tehniline protsess, mille vahendusel andmeesitaja saab esitada laenuandmeid, ning selgitus selle kohta, kas tegemist on manuaalse või automaatse protsessiga, ja |
| --- | --- |

iii)

taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus andmeesitajate poolt esitatavate andmete osas, st tehniline protsess, mille vahendusel andmeesitaja saab esitada laenuandmeid, ning selgitus selle kohta, kas tegemist on manuaalse või automaatse protsessiga, ja

| iv) | taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus andmekasutajate poolt andmetest väljavõtete tegemise osas, st tehniline protsess, mille vahendusel andmekasutaja saab teha laenuandmete väljavõtteid, ning selgitus selle kohta, kas tegemist on manuaalse või automaatse protsessiga; |
| --- | --- |

iv)

taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus andmekasutajate poolt andmetest väljavõtete tegemise osas, st tehniline protsess, mille vahendusel andmekasutaja saab teha laenuandmete väljavõtteid, ning selgitus selle kohta, kas tegemist on manuaalse või automaatse protsessiga;

| d) | tehniline kirjeldus järgmise kohta:






  i) | andmeesitajate esitatud ja taotleja poolt laenuandmete esitamisel aktsepteeritavad failivormid (Excel, XML jne), sh kõikide failivormide elektrooniline koopia ning teave selle kohta, kas taotleja on andmeesitajatele võimaldanud vahendid laenuandmete konverteerimiseks taotleja poolt aktsepteeritavasse failivormi; |
| --- | --- | --- |

d)

tehniline kirjeldus järgmise kohta:

i)

andmeesitajate esitatud ja taotleja poolt laenuandmete esitamisel aktsepteeritavad failivormid (Excel, XML jne), sh kõikide failivormide elektrooniline koopia ning teave selle kohta, kas taotleja on andmeesitajatele võimaldanud vahendid laenuandmete konverteerimiseks taotleja poolt aktsepteeritavasse failivormi;

| ii) | taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus taotleja süsteemi testimise ja valideerimise dokumentatsiooni osas, sh laenuandmete vastavusväärtuste arvutamine; |
| --- | --- |

ii)

taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus taotleja süsteemi testimise ja valideerimise dokumentatsiooni osas, sh laenuandmete vastavusväärtuste arvutamine;

| iii) | süsteemi ajakohastamise ja uuendamise sagedus ning süsteemi hooldamise ja testimise poliitika; |
| --- | --- |

iii)

süsteemi ajakohastamise ja uuendamise sagedus ning süsteemi hooldamise ja testimise poliitika;

| iv) | taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus kohaneda eurosüsteemi laenuandmete vormide muudatustega, sh andmeväljade muutmise, lisamise või väljajätmisega; |
| --- | --- |

iv)

taotleja tehniline ja talitlussuutlikkus kohaneda eurosüsteemi laenuandmete vormide muudatustega, sh andmeväljade muutmise, lisamise või väljajätmisega;

| v) | taotleja tehniline avariitaaste ja talitlusjärjepidevuse tagamise võimekus, eelkõige personaalse salvestusmahu ja andmevarunduse lahenduste rakendamise osas andmekeskuses ja serveri arhitektuuris; |
| --- | --- |

v)

taotleja tehniline avariitaaste ja talitlusjärjepidevuse tagamise võimekus, eelkõige personaalse salvestusmahu ja andmevarunduse lahenduste rakendamise osas andmekeskuses ja serveri arhitektuuris;

| vi) | taotleja tehnilise võimekuse kirjeldus laenuandmete sisekontrolli arhitektuuri kohta, sh andmesüsteemide kontrollimine ja andmete terviklikkus. |
| --- | --- |

vi)

taotleja tehnilise võimekuse kirjeldus laenuandmete sisekontrolli arhitektuuri kohta, sh andmesüsteemide kontrollimine ja andmete terviklikkus.

| 3. | Eurosüsteemi nõuete täitmiseks kohase valitsemisstruktuuri kohta peab taotleja esitama järgmised andmed:






  a) | andmed juriidilise vormi kohta, sh põhikiri ja aktsionäride struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.

Eurosüsteemi nõuete täitmiseks kohase valitsemisstruktuuri kohta peab taotleja esitama järgmised andmed:

a)

andmed juriidilise vormi kohta, sh põhikiri ja aktsionäride struktuur;

| b) | andmed taotleja siseauditi menetluse kohta (asjakohastel juhtudel), sh auditi tegemise eest vastutavate isikute andmed, info selle kohta, kas tegemist on välise osapoole kinnitatud või majasiseselt tehtud audititega, ning huvide konflikti vältimise ja juhtimise kord; |
| --- | --- |

b)

andmed taotleja siseauditi menetluse kohta (asjakohastel juhtudel), sh auditi tegemise eest vastutavate isikute andmed, info selle kohta, kas tegemist on välise osapoole kinnitatud või majasiseselt tehtud audititega, ning huvide konflikti vältimise ja juhtimise kord;

| c) | teave selle kohta, kuidas taotleja juhtimiskord vastab varaga tagatud väärtpaberi turuosaliste huvidele, eelkõige selle kohta, kas nõudele vastavuse tagamisel arvestatakse ka hinnastamist; |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, kuidas taotleja juhtimiskord vastab varaga tagatud väärtpaberi turuosaliste huvidele, eelkõige selle kohta, kas nõudele vastavuse tagamisel arvestatakse ka hinnastamist;

| d) | kirjalik kinnitus selle kohta, et eurosüsteemile tagatakse jätkuv juurdepääs dokumentidele, mis on vajalikud taotleja juhtimisstruktuuri jätkuva kohasuse ja VI osa I jaotise punktis 4 sätestatud nõuetele vastavuse jätkuvuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

d)

kirjalik kinnitus selle kohta, et eurosüsteemile tagatakse jätkuv juurdepääs dokumentidele, mis on vajalikud taotleja juhtimisstruktuuri jätkuva kohasuse ja VI osa I jaotise punktis 4 sätestatud nõuetele vastavuse jätkuvuse kontrollimiseks.

| 4. | Taotleja peab esitama järgmise kirjelduse:






  a) | kuidas taotleja arvutab andmekvaliteedi tulemusväärtuseid ning kuidas need avaldatakse taotleja teabehoidla süsteemis ning tehakse kättesaadavaks andmekasutajatele; |
| --- | --- | --- |

4.

Taotleja peab esitama järgmise kirjelduse:

a)

kuidas taotleja arvutab andmekvaliteedi tulemusväärtuseid ning kuidas need avaldatakse taotleja teabehoidla süsteemis ning tehakse kättesaadavaks andmekasutajatele;

| b) | taotleja tehtud andmekvaliteedi kontrollid, sh kehtestatud kord, kontrollide arv ja kontrollitud andmeväljade nimekiri; |
| --- | --- |

b)

taotleja tehtud andmekvaliteedi kontrollid, sh kehtestatud kord, kontrollide arv ja kontrollitud andmeväljade nimekiri;

| c) | taotleja võimekus esitada aruandeid järjepidevuse ja täpsuse kontrollide kohta, st selle kohta, kuidas taotleja koostab aruandeid andmeesitajatele ja andmekasutajatele, taotleja platvormi suutlikkus koostada automaatseid ja tellitavaid aruandeid vastavalt andmekasutaja taotlusele ning taotleja platvormi võimekus saata andmekasutajatele ja andmeesitajatele automaatseid teavitusi (nt teavitused konkreetse tehingu osas üles laetud laenuandmete kohta).“. |
| --- | --- |

c)

taotleja võimekus esitada aruandeid järjepidevuse ja täpsuse kontrollide kohta, st selle kohta, kuidas taotleja koostab aruandeid andmeesitajatele ja andmekasutajatele, taotleja platvormi suutlikkus koostada automaatseid ja tellitavaid aruandeid vastavalt andmekasutaja taotlusele ning taotleja platvormi võimekus saata andmekasutajatele ja andmeesitajatele automaatseid teavitusi (nt teavitused konkreetse tehingu osas üles laetud laenuandmete kohta).“.

| 12. | IXa lisa punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Jooksva hõlmavuse osas peavad reitinguagentuurid pakkuma (vähemalt kolmes varaklassis neljast: a) tagamata pangavõlakirjad, b) ettevõtlussektori võlakirjad, c) kaetud võlakirjad ja d) varaga tagatud väärtpaberid) vähemalt järgmist minimaalset hõlmavust:“. |
| --- | --- |

12.

IXa lisa punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Jooksva hõlmavuse osas peavad reitinguagentuurid pakkuma (vähemalt kolmes varaklassis neljast: a) tagamata pangavõlakirjad, b) ettevõtlussektori võlakirjad, c) kaetud võlakirjad ja d) varaga tagatud väärtpaberid) vähemalt järgmist minimaalset hõlmavust:“.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

2

(3)  
  5. detsembri 2012. aasta suunis EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).

3

(4)  Kesk-Euroopa aeg võtab arvesse üleminekut Kesk-Euroopa suveajale.

4

---

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/45

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2018/571,

7. veebruar 2018,

millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2018/4)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse asjaomaseid riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkiva kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistiku regulaarse läbivaatamise tulemusel tuleb piisava kaitse tagamiseks teha mitmeid korrigeerimisi. |
| --- | --- |

(1)

Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse asjaomaseid riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkiva kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistiku regulaarse läbivaatamise tulemusel tuleb piisava kaitse tagamiseks teha mitmeid korrigeerimisi.

| (2) | Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (1) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (1) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet sõltuvalt järelejäänud tähtajast ja vara kupongi struktuurist (fikseeritud, null, ujuv) käesoleva suunise lisas oleva tabeli 2 kohaselt. Väärtuskärpe määramisel kasutatav asjakohane tähtaeg on vara järelejäänud tähtaeg, olenemata kupongi struktuuri liigist. Järgmisi sätteid kohaldatakse vastavalt kupongi struktuurile:






  a) | ujuv kupongimäär, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, loetakse fikseeritud kupongimääraks; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet sõltuvalt järelejäänud tähtajast ja vara kupongi struktuurist (fikseeritud, null, ujuv) käesoleva suunise lisas oleva tabeli 2 kohaselt. Väärtuskärpe määramisel kasutatav asjakohane tähtaeg on vara järelejäänud tähtaeg, olenemata kupongi struktuuri liigist. Järgmisi sätteid kohaldatakse vastavalt kupongi struktuurile:

a)

ujuv kupongimäär, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, loetakse fikseeritud kupongimääraks;

| b) | ujuv kupongimäär, mille viitemäär on euroala inflatsiooniindeks, loetakse fikseeritud kupongimääraks; |
| --- | --- |

b)

ujuv kupongimäär, mille viitemäär on euroala inflatsiooniindeks, loetakse fikseeritud kupongimääraks;

| c) | ujuv kupongimäär, mille alammäär ei võrdu nulliga, ja/või ülemmääraga ujuv kupongimäär loetakse fikseeritud kupongimääraks; |
| --- | --- |

c)

ujuv kupongimäär, mille alammäär ei võrdu nulliga, ja/või ülemmääraga ujuv kupongimäär loetakse fikseeritud kupongimääraks;

| d) | mitut liiki kupongi struktuuriga varade suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult kupongi struktuurist vara järelejäänud tähtajal ning on võrdne sama järelejäänud tähtaja ja krediidikvaliteedi astmega turukõlbliku vara suhtes kohaldatava suurima väärtuskärpega. Arvesse võetakse kõiki vara järelejäänud tähtaja jooksul kasutatavaid kupongistruktuuride liike.“; |
| --- | --- |

d)

mitut liiki kupongi struktuuriga varade suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult kupongi struktuurist vara järelejäänud tähtajal ning on võrdne sama järelejäänud tähtaja ja krediidikvaliteedi astmega turukõlbliku vara suhtes kohaldatava suurima väärtuskärpega. Arvesse võetakse kõiki vara järelejäänud tähtaja jooksul kasutatavaid kupongistruktuuride liike.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 2a:

  „2a.   Omakasutuses olevate tagatud võlakirjade järelejäänud tähtajaks loetakse maksimaalne õiguslik tähtaeg, võttes arvesse nende tingimustes sisalduvaid põhisumma tagasimaksete pikendamise õigusi. Käesolevas lõikes tähendab „omakasutus“ osapoole enda või temaga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 138 tähenduses märkimisväärselt seotud üksuse poolt emiteeritud või tagatud võlakirjade esitamist või kasutamist osapoole poolt.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Omakasutuses olevate tagatud võlakirjade järelejäänud tähtajaks loetakse maksimaalne õiguslik tähtaeg, võttes arvesse nende tingimustes sisalduvaid põhisumma tagasimaksete pikendamise õigusi. Käesolevas lõikes tähendab „omakasutus“ osapoole enda või temaga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 138 tähenduses märkimisväärselt seotud üksuse poolt emiteeritud või tagatud võlakirjade esitamist või kasutamist osapoole poolt.“

| 2) | Artikli 4 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | punktis b kasutatakse mõistet „omakasutus“ artikli 3 lõikes 2a määratletud tähenduses.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

punktis b kasutatakse mõistet „omakasutus“ artikli 3 lõikes 2a määratletud tähenduses.“

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Individuaalsete krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi väärtuskärpeid, mis sõltuvad järelejäänud tähtajast, krediidikvaliteedi astmest, kupongistruktuurist ning RKP hindamismeetodist, nagu on sätestatud käesoleva suunise lisa tabelis 3.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Individuaalsete krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi väärtuskärpeid, mis sõltuvad järelejäänud tähtajast, krediidikvaliteedi astmest, kupongistruktuurist ning RKP hindamismeetodist, nagu on sätestatud käesoleva suunise lisa tabelis 3.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Intressimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui see on seotud viiteintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, loetakse fikseeritud intressimääraga makseteks ning väärtuskärpe tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Intressimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui see on seotud viiteintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, loetakse fikseeritud intressimääraga makseteks ning väärtuskärpe tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg.“;

| c) | lõikes 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Krediidinõue loetakse väärtuskärbete kohaldamisel fikseeritud intressimääraga krediidinõudeks, kui esineb võimalus, et sellele krediidinõudele makstakse fikseeritud määraga intressi, mis sõltub suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 90 punkti b alapunktis iii loetletud kõlbliku viiteintressimäära väärtusest, eriti kui kupongil on selge ülemmäär või nullist erinev alammäär.“; |
| --- | --- |

c)

lõikes 2 lisatakse järgmine lõik:

„Krediidinõue loetakse väärtuskärbete kohaldamisel fikseeritud intressimääraga krediidinõudeks, kui esineb võimalus, et sellele krediidinõudele makstakse fikseeritud määraga intressi, mis sõltub suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 90 punkti b alapunktis iii loetletud kõlbliku viiteintressimäära väärtusest, eriti kui kupongil on selge ülemmäär või nullist erinev alammäär.“;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 31,5 %-st väärtuskärbet.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 31,5 %-st väärtuskärbet.“

| 4) | lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

4)

lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmeid, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks ja kohaldavad neid alates 16. aprillist 2018, välja arvatud artikli 1 punkti 3 alapunkt c, mille osas nad võtavad ja kohaldavad meetmeid alates 1. oktoobrist 2018. Nad teatavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest 16. märtsiks 2018, välja arvatud artikli 1 punkti 3 alapunktiga c seotud dokumentidest ja vahenditest, millest nad teavitavad 3. septembriks 2018.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 7. veebruar 2018

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 18. novembri 2015.aasta suunis (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).

1

---

LISA

Suunise (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabel 2 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 2


  Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed väärtuskärpe liikides I kuni IV | Väärtuskärpe liigid |
| --- | --- | --- |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1) | I liik | II liik | III liik | IV liik |
| Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär |
| Astmed 1 ja 2 | 0–1 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 | 7,5 |
| 1–3 | 1,0 | 2,0 | 0,5 | 1,5 | 2,5 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 1,0 | 10,0 | 10,5 | 7,5 |
| 3–5 | 1,5 | 2,5 | 0,5 | 2,5 | 3,5 | 1,0 | 3,0 | 4,5 | 1,0 | 13,0 | 13,5 | 7,5 |
| 5–7 | 2,0 | 3,0 | 1,0 | 3,5 | 4,5 | 1,5 | 4,5 | 6,0 | 2,0 | 14,5 | 15,5 | 10,0 |
| 7–10 | 3,0 | 4,0 | 1,5 | 4,5 | 6,5 | 2,5 | 6,0 | 8,0 | 3,0 | 16,5 | 18,0 | 13,0 |
| > 10 | 5,0 | 7,0 | 2,0 | 8,0 | 10,5 | 3,5 | 9,0 | 13,0 | 4,5 | 20,0 | 25,5 | 14,5 |
| | Väärtuskärpe liigid |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1) | I liik | II liik | III liik | IV liik |
| Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär | Fikseeritud kupongimäär | Nullkupongimäär | Ujuv kupongimäär |
| Aste 3 | 0–1 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 | 13,0 |
| 1–3 | 7,0 | 8,0 | 6,0 | 9,5 | 13,5 | 7,0 | 12,0 | 15,0 | 8,0 | 22,5 | 25,0 | 13,0 |
| 3–5 | 9,0 | 10,0 | 6,0 | 13,5 | 18,5 | 7,0 | 16,5 | 22,0 | 8,0 | 28,0 | 32,5 | 13,0 |
| 5–7 | 10,0 | 11,5 | 7,0 | 14,0 | 20,0 | 9,5 | 18,5 | 26,0 | 12,0 | 30,5 | 35,0 | 22,5 |
| 7–10 | 11,5 | 13,0 | 9,0 | 16,0 | 24,5 | 13,5 | 19,0 | 28,0 | 16,5 | 31,0 | 37,0 | 28,0 |
| > 10 | 13,0 | 16,0 | 10,0 | 19,0 | 29,5 | 14,0 | 19,5 | 30,0 | 18,5 | 31,5 | 38,0 | 30,5 |

1)

Tabel 2 asendatakse järgmisega:

„Tabel 2

Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed väärtuskärpe liikides I kuni IV

Väärtuskärpe liigid

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1)

I liik

II liik

III liik

IV liik

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Astmed 1 ja 2

0–1

0,5

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

7,5

1–3

1,0

2,0

0,5

1,5

2,5

1,0

2,0

3,0

1,0

10,0

10,5

7,5

3–5

1,5

2,5

0,5

2,5

3,5

1,0

3,0

4,5

1,0

13,0

13,5

7,5

5–7

2,0

3,0

1,0

3,5

4,5

1,5

4,5

6,0

2,0

14,5

15,5

10,0

7–10

3,0

4,0

1,5

4,5

6,5

2,5

6,0

8,0

3,0

16,5

18,0

13,0

> 10

5,0

7,0

2,0

8,0

10,5

3,5

9,0

13,0

4,5

20,0

25,5

14,5

Väärtuskärpe liigid

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1)

I liik

II liik

III liik

IV liik

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Fikseeritud kupongimäär

Nullkupongimäär

Ujuv kupongimäär

Aste 3

0–1

6,0

6,0

6,0

7,0

7,0

7,0

8,0

8,0

8,0

13,0

13,0

13,0

1–3

7,0

8,0

6,0

9,5

13,5

7,0

12,0

15,0

8,0

22,5

25,0

13,0

3–5

9,0

10,0

6,0

13,5

18,5

7,0

16,5

22,0

8,0

28,0

32,5

13,0

5–7

10,0

11,5

7,0

14,0

20,0

9,5

18,5

26,0

12,0

30,5

35,0

22,5

7–10

11,5

13,0

9,0

16,0

24,5

13,5

19,0

28,0

16,5

31,0

37,0

28,0

> 10

13,0

16,0

10,0

19,0

29,5

14,0

19,5

30,0

18,5

31,5

38,0

30,5

| 2) | Tabel 3 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 3


  Fikseeritud või muutuvate intressimaksetega kõlblike krediidinõuete suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed | Hindamismetoodika |
| --- | --- | --- |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*2) | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Muutuv intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus | Muutuv intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus |
| Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A-) | 0–1 | 10,0 | 10,0 | 12,0 | 12,0 |
| 1–3 | 12,0 | 10,0 | 16,0 | 12,0 |
| 3–5 | 14,0 | 10,0 | 21,0 | 12,0 |
| 5–7 | 17,0 | 12,0 | 27,0 | 16,0 |
| 7–10 | 22,0 | 14,0 | 35,0 | 21,0 |
| > 10 | 30,0 | 17,0 | 45,0 | 27,0 |
| | Hindamismetoodika |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*2) | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Muutuv intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus | Muutuv intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus |
| Aste 3 (BBB+ kuni BBB-) | 0–1 | 17,0 | 17,0 | 19,0 | 19,0 |
| 1–3 | 28,5 | 17,0 | 33,5 | 19,0 |
| 3–5 | 36,0 | 17,0 | 45,0 | 19,0 |
| 5–7 | 37,5 | 28,5 | 50,5 | 33,5 |
| 7–10 | 38,5 | 36,0 | 56,5 | 45,0 |
| > 10 | 40,0 | 37,5 | 63,0 | 50,5 |

2)

Tabel 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Fikseeritud või muutuvate intressimaksetega kõlblike krediidinõuete suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed

Hindamismetoodika

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*2)

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Muutuv intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Muutuv intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A-)

0–1

10,0

10,0

12,0

12,0

1–3

12,0

10,0

16,0

12,0

3–5

14,0

10,0

21,0

12,0

5–7

17,0

12,0

27,0

16,0

7–10

22,0

14,0

35,0

21,0

> 10

30,0

17,0

45,0

27,0

Hindamismetoodika

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*2)

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Muutuv intressimakse ja RKP määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Fikseeritud intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Muutuv intressimakse ja RKP määratud tasumata summal põhinev hindlus

Aste 3 (BBB+ kuni BBB-)

0–1

17,0

17,0

19,0

19,0

1–3

28,5

17,0

33,5

19,0

3–5

36,0

17,0

45,0

19,0

5–7

37,5

28,5

50,5

33,5

7–10

38,5

36,0

56,5

45,0

> 10

40,0

37,5

63,0

50,5

---

(*1)  [0–1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1–3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või rohkem ning alla kolme aasta jne.“

(*2)  [0–1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1–3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või rohkem ning alla kolme aasta jne.“

---

| 13.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 95/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 95/49

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2018/572,

7. veebruar 2018,

millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2018/5)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 5.1, 12.1, 14.3 ja 18.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas, et tuleb lõpetada ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite tagatiskõlblikkus eurosüsteemi tagatiste raamistikus, kuna ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite riskid ja komplekssus erinevad nii alusavara kui struktuursete näitajate poolest tunduvalt muudest eurosüsteemi tagatisena aktsepteeritavatest varaga tagatud väärtpaberitest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas, et tuleb lõpetada ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite tagatiskõlblikkus eurosüsteemi tagatiste raamistikus, kuna ärikinnisvaraga tagatud väärtpaberite riskid ja komplekssus erinevad nii alusavara kui struktuursete näitajate poolest tunduvalt muudest eurosüsteemi tagatisena aktsepteeritavatest varaga tagatud väärtpaberitest.

| (2) | Seetõttu tuleks suunist EKP/2014/31 (1) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks suunist EKP/2014/31 (1) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatus

Suunise EKP/2014/31 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii jäetakse välja.

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks, ja kohaldavad neid alates 16. aprillist 2018. Nad teavitavad EKPd nende meetmetega seotud dokumentidest ja vahenditest hiljemalt 16. märtsiks 2018.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 7. veebruar 2018

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  9. juuli 2014. aasta suunis EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 240, 13.8.2014, lk 28).

1

---