# Euroopa Liidu C 182E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.182.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 182E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide22. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.182.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 182E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide22. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK3. veebruar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 111 E, 9.4.2011.
  Vastuvõetud tekstid, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta on avaldatud ELT L 62, 9.3.2011.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Neljapäev, 3. veebruar 2011 |
| 2012/C 182E/01 | Banaanikaubanduse kokkuleppedEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta | 1 |
| 2012/C 182E/02 | Olukord TuneesiasEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias | 6 |
| 2012/C 182E/03 | Tuberkuloosivaktsiini algatusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Tuberkuloosivaktsiini Algatuse (Tuberculosis Vaccine Initiative, TBVI) – 2020. aasta strateegia konkreetse rakenduse kohta, mille eesmärgiks on aidata saavutada aastatuhande kuues arengueesmärk ja kaotada tuberkuloos aastaks 2050 | 9 |
| 2012/C 182E/04 | Campania jäätmekriisEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Campania jäätmekriisi kohta | 12 |
| 2012/C 182E/05 | Vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamise tõhustamine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta deklaratsioon vajaduse kohta tõhustada vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamist Euroopa Liidus | 16 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK3. veebruar 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 111 E, 9.4.2011.
  Vastuvõetud tekstid, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta on avaldatud ELT L 62, 9.3.2011.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

Vastuvõetud tekstid, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta on avaldatud ELT L 62, 9.3.2011.

Neljapäev, 3. veebruar 2011

2012/C 182E/01

Banaanikaubanduse kokkuleppedEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta

1

2012/C 182E/02

Olukord TuneesiasEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias

6

2012/C 182E/03

Tuberkuloosivaktsiini algatusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Tuberkuloosivaktsiini Algatuse (Tuberculosis Vaccine Initiative, TBVI) – 2020. aasta strateegia konkreetse rakenduse kohta, mille eesmärgiks on aidata saavutada aastatuhande kuues arengueesmärk ja kaotada tuberkuloos aastaks 2050

9

2012/C 182E/04

Campania jäätmekriisEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Campania jäätmekriisi kohta

12

2012/C 182E/05

Vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamise tõhustamine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta deklaratsioon vajaduse kohta tõhustada vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamist Euroopa Liidus

16

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 3. veebruar 2011 |
| 2012/C 182E/06 | Tamás Deutschi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta otsus Tamás Deutschi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2123(IMM)) | 18 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 3. veebruar 2011

2012/C 182E/06

Tamás Deutschi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta otsus Tamás Deutschi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2123(IMM))

18

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Neljapäev, 3. veebruar 2011 |
| 2012/C 182E/07 | Arengukoostöö rahastamisvahend ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD)) | 20 |
| P7_TC2-COD(2010)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 21 |
| I LISA | 27 |
| II LIISA | 27 |
| 2012/C 182E/08 | Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (määruse (EÜ) nr 1889/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD)) | 28 |
| P7_TC2-COD(2009)0060BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas | 28 |
| 2012/C 182E/09 | Arengukoostöö rahastamisvahend (määruse (EÜ) nr 1905/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD)) | 32 |
| P7_TC2-COD(2009)0060AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 32 |
| 2012/C 182E/10 | Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD)) | 36 |
| P7_TC2-COD(2009)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega | 37 |
| LISA | 46 |
| 2012/C 182E/11 | Banaanikaubanduslepingud ***Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE)) | 47 |
| 2012/C 182E/12 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta (KOM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD)) | 48 |
| P7_TC1-COD(2010)0056Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta | 49 |
| 2012/C 182E/13 | Elektri- ja elektroonikaseadmete romud ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD)) | 49 |
| P7_TC1-COD(2008)0241Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  ) | 50 |
| IA LISA | 72 |
| IB LISA | 72 |
| II LISA | 74 |
| III LISA | 75 |
| IV LISA | 77 |
| V LISA | 77 |
| VI LISA | 78 |
| VII LISA | 78 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 3. veebruar 2011

2012/C 182E/07

Arengukoostöö rahastamisvahend ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD))

20

P7_TC2-COD(2010)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

21

I LISA

27

II LIISA

27

2012/C 182E/08

Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (määruse (EÜ) nr 1889/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD))

28

P7_TC2-COD(2009)0060BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

28

2012/C 182E/09

Arengukoostöö rahastamisvahend (määruse (EÜ) nr 1905/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD))

32

P7_TC2-COD(2009)0060AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

32

2012/C 182E/10

Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine) ***IIEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD))

36

P7_TC2-COD(2009)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

37

LISA

46

2012/C 182E/11

Banaanikaubanduslepingud ***Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE))

47

2012/C 182E/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta (KOM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD))

48

P7_TC1-COD(2010)0056Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta

49

2012/C 182E/13

Elektri- ja elektroonikaseadmete romud ***IEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD))

49

P7_TC1-COD(2008)0241Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud) (
  1
  )

1

50

IA LISA

IA LISA

72

IB LISA

IB LISA

72

II LISA

74

III LISA

75

IV LISA

77

V LISA

77

VI LISA

78

VII LISA

78

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 3. veebruar 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 111 E, 9.4.2011. Vastuvõetud tekstid, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta on avaldatud ELT L 62, 9.3.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Neljapäev, 3. veebruar 2011

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/1

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Banaanikaubanduse kokkulepped

P7_TA(2011)0034

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta

2012/C 182 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (1), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (2), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (3), 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Doha arengukava läbirääkimiste peatamise kohta (4), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (5), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (6), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (7), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (8) ja sama kuupäeva resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (9), 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni WTO Doha vooru peatamise ja Doha arengukava tuleviku kohta (10), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (11), oma 25. märtsi 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (12), 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (13) ja 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta (1), 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (2), 27. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta (3), 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni Doha arengukava läbirääkimiste peatamise kohta (4), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (5), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (6), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (7), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide viienda tippkohtumise kohta Limas (8) ja sama kuupäeva resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (9), 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni WTO Doha vooru peatamise ja Doha arengukava tuleviku kohta (10), 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingu kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (11), oma 25. märtsi 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Cariforumi riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (12), 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (13) ja 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelist Genfi banaanikaubanduslepingut ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist banaanikaubanduslepingut (edaspidi „banaanikaubanduslepingud”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelist Genfi banaanikaubanduslepingut ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist banaanikaubanduslepingut (edaspidi „banaanikaubanduslepingud”);

| — | võttes arvesse WTO asutamislepingut (Marrakechi leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO asutamislepingut (Marrakechi leping);

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping);

| — | võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ühelt poolt Cariforumi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste lõpuleviimist;

| — | võttes arvesse ELi ning Colombia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu läbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ning Colombia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu läbirääkimiste lõpuleviimist;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsidel 14. novembril 2001. aastal Dohas ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis vastu võetud deklaratsioone ja Genfis 2. detsembril 2009. aastal vastu võetud juhataja kokkuvõtet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsidel 14. novembril 2001. aastal Dohas ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis vastu võetud deklaratsioone ja Genfis 2. detsembril 2009. aastal vastu võetud juhataja kokkuvõtet;

| — | võttes arvesse 2001. aasta novembris Dohas antud vabastust (nn Doha vabastus) GATTi I artiklis sätestatud kohustuste täitmisest Cotonou lepingu kohaste kaubandussoodustuste puhul, mille kehtivusaeg lõpeb samaaegselt nimetatud soodustuste kehtivusajaga, st 31. detsembril 2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta novembris Dohas antud vabastust (nn Doha vabastus) GATTi I artiklis sätestatud kohustuste täitmisest Cotonou lepingu kohaste kaubandussoodustuste puhul, mille kehtivusaeg lõpeb samaaegselt nimetatud soodustuste kehtivusajaga, st 31. detsembril 2007;

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse 11. aprilli 2001. aasta kokkulepet banaanikaubanduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse 11. aprilli 2001. aasta kokkulepet banaanikaubanduse kohta;

| — | võttes arvesse WTO peadirektori 22. detsembri 2009. aasta aruannet oma mõjuvõimu kasutamise kohta (vastavalt vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 3 lõikele 12) Colombia algatatud vaidluses Euroopa Komisjon – banaanide impordikord (DS361) ja Panama algatatud vaidluses Euroopa Komisjon – banaanide impordikord (DS364); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO peadirektori 22. detsembri 2009. aasta aruannet oma mõjuvõimu kasutamise kohta (vastavalt vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 3 lõikele 12) Colombia algatatud vaidluses Euroopa Komisjon – banaanide impordikord (DS361) ja Panama algatatud vaidluses Euroopa Komisjon – banaanide impordikord (DS364);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta;

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 1. aprilli 2010. aasta deklaratsiooni, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelist banaanikaubanduslepingut ning selle mõju AKV ja ELi riikide banaanitootjatele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 1. aprilli 2010. aasta deklaratsiooni, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelist banaanikaubanduslepingut ning selle mõju AKV ja ELi riikide banaanitootjatele;

| — | võttes arvesse 24. jaanuari 2011. aasta küsimusi nõukogule (O-0012/2011 – B7-0007/2011) ja komisjonile (O-0013/2011 – B7-0008/2011) Genfi banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. jaanuari 2011. aasta küsimusi nõukogule (O-0012/2011 – B7-0007/2011) ja komisjonile (O-0013/2011 – B7-0008/2011) Genfi banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et banaanikaubanduslepingutega lahendatakse kõigi aegade pikim vaidlus ELi ning enamsoodustuskorra alusel banaane tarnivate Ladina-Ameerika riikide vahel; arvestades, et nimetatud lepingutega lahendatakse ka eriti terav vaidlus USA ja ELi vahel ja kõrvaldatakse oht, et USA rakendab kahjulikke sanktsioone; arvestades, et ühtlasi lahendatakse kõigi Ladina-Ameerika enamsoodustuskorra alusel tarnijate nõuded seoses ELi viimase kolme laienemisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et banaanikaubanduslepingutega lahendatakse kõigi aegade pikim vaidlus ELi ning enamsoodustuskorra alusel banaane tarnivate Ladina-Ameerika riikide vahel; arvestades, et nimetatud lepingutega lahendatakse ka eriti terav vaidlus USA ja ELi vahel ja kõrvaldatakse oht, et USA rakendab kahjulikke sanktsioone; arvestades, et ühtlasi lahendatakse kõigi Ladina-Ameerika enamsoodustuskorra alusel tarnijate nõuded seoses ELi viimase kolme laienemisega;

| B. | arvestades, et kuni 1. juulini 1993 oli igal ELi liikmesriigil oma banaanide impordikord, kusjuures mõnedel liikmesriikidel oli erikord, mis soosis riike, kellega neil on tugevad ajaloolised sidemed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuni 1. juulini 1993 oli igal ELi liikmesriigil oma banaanide impordikord, kusjuures mõnedel liikmesriikidel oli erikord, mis soosis riike, kellega neil on tugevad ajaloolised sidemed;

| C. | arvestades, et pärast nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 vastuvõtmist algatasid mitmed WTOsse kuuluvad Ladina-Ameerika riigid, kes enamsoodustuskorra alusel ELi liikmesriikidesse banaane tarnivad, ja Ameerika Ühendriigid ELi vastu WTO vaidluste lahendamise menetlused seoses eri tarnijate poolt Euroopa Ühenduste turule toodavate banaanide erineva kohtlemisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 vastuvõtmist algatasid mitmed WTOsse kuuluvad Ladina-Ameerika riigid, kes enamsoodustuskorra alusel ELi liikmesriikidesse banaane tarnivad, ja Ameerika Ühendriigid ELi vastu WTO vaidluste lahendamise menetlused seoses eri tarnijate poolt Euroopa Ühenduste turule toodavate banaanide erineva kohtlemisega;

| D. | arvestades, et teatavad Euroopa ühenduste banaanide impordikorra aspektid leiti olevat WTO õigusaktidega vastuolus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavad Euroopa ühenduste banaanide impordikorra aspektid leiti olevat WTO õigusaktidega vastuolus;

| E. | arvestades, et kaebusi esitanud riigid lükkasid tagasi mitmed EÜ ettepanekud impordikorra muutmiseks, et seda WTO vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsustega kooskõlla viia; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kaebusi esitanud riigid lükkasid tagasi mitmed EÜ ettepanekud impordikorra muutmiseks, et seda WTO vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsustega kooskõlla viia;

| F. | arvestades, et 1. jaanuaril 2006. aastal kehtestatud uus EÜ banaanide impordikord osutus endiselt ELi WTO kohustustega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1. jaanuaril 2006. aastal kehtestatud uus EÜ banaanide impordikord osutus endiselt ELi WTO kohustustega vastuolus olevaks;

| G. | arvestades, et ainult umbes 20 % maailma banaanitoodangust eksporditakse, kuna suurem osa toodangust on mõeldud kohalikule turule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ainult umbes 20 % maailma banaanitoodangust eksporditakse, kuna suurem osa toodangust on mõeldud kohalikule turule;

| H. | arvestades, et riikide vahel ja riigisiseselt esineb suuri erinevusi banaanitootmise produktiivsuses ja konkurentsivõimes; arvestades, et Ladina-Ameerika riigid ning Filipiinid on kõige konkurentsivõimelisemad tootjad ja suurimad eksportijad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et riikide vahel ja riigisiseselt esineb suuri erinevusi banaanitootmise produktiivsuses ja konkurentsivõimes; arvestades, et Ladina-Ameerika riigid ning Filipiinid on kõige konkurentsivõimelisemad tootjad ja suurimad eksportijad;

| I. | arvestades, et EL on lõpule viinud Colombia ja Peruuga peetud läbirääkimised mitmepoolse kaubanduslepingu üle ning kuue Kesk-Ameerika riigiga assotsiatsioonilepingu üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on lõpule viinud Colombia ja Peruuga peetud läbirääkimised mitmepoolse kaubanduslepingu üle ning kuue Kesk-Ameerika riigiga assotsiatsioonilepingu üle;

| J. | arvestades, et ELi programmi POSEI (kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm) abil toetatakse ELi kaugemate piirkondade tootjaid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi programmi POSEI (kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm) abil toetatakse ELi kaugemate piirkondade tootjaid;

| K. | arvestades, et banaanid on maailma tähtsuselt neljas põllumajanduslik ekspordiartikkel ning EL on maailma suurim banaanide (neto)maaletooja, kes importis 2007. aastal peaaegu viis miljonit tonni banaane; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et banaanid on maailma tähtsuselt neljas põllumajanduslik ekspordiartikkel ning EL on maailma suurim banaanide (neto)maaletooja, kes importis 2007. aastal peaaegu viis miljonit tonni banaane;

| L. | arvestades, et banaanitootmine mõjutab kohalikke kogukondi tugevasti, mitte ainult majanduse, vaid ka keskkonna, rände ja töötingimuste seisukohast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et banaanitootmine mõjutab kohalikke kogukondi tugevasti, mitte ainult majanduse, vaid ka keskkonna, rände ja töötingimuste seisukohast;

| M. | arvestades, et üle 80 % ülemaailmsest banaaniturust on Ladina-Ameerikas tegutsevate hargmaiste ettevõtete kontrolli all; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üle 80 % ülemaailmsest banaaniturust on Ladina-Ameerikas tegutsevate hargmaiste ettevõtete kontrolli all;

| N. | arvestades, et ELi tariifikvootide süsteem on loonud tingimused, mis võimaldavad AKV riikide tootjatel eksportida ELi märkimisväärses koguses banaane, ja on ühtlasi piiranud kaubanduslepingute mõju Euroopa tootjatele ning kaitsnud suurt hulka selle tegevusega seotud töökohti; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi tariifikvootide süsteem on loonud tingimused, mis võimaldavad AKV riikide tootjatel eksportida ELi märkimisväärses koguses banaane, ja on ühtlasi piiranud kaubanduslepingute mõju Euroopa tootjatele ning kaitsnud suurt hulka selle tegevusega seotud töökohti;

| O. | arvestades, et lepingu sõlmimine tähendab väljastpoolt AKV riike pärineva banaaniimpordi jaoks märkimisväärseid tariifikärpeid (2010.–2017. aastani 35 %); arvestades, et selle tulemusel peavad AKV ja ELi tootjad paratamatult kohanema rahvusvahelise turu uue olukorraga, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lepingu sõlmimine tähendab väljastpoolt AKV riike pärineva banaaniimpordi jaoks märkimisväärseid tariifikärpeid (2010.–2017. aastani 35 %); arvestades, et selle tulemusel peavad AKV ja ELi tootjad paratamatult kohanema rahvusvahelise turu uue olukorraga,

| 1. | võtab banaanikaubanduslepingud teadmiseks ning avaldab heameelt WTO ajaloo tehniliselt kõige keerulisemate, poliitiliselt tundlikumate ja kaubanduslikult olulisemate õiguslike vaidluste hulka kuuluva vaidluse lõppemise üle; |
| --- | --- |

1.

võtab banaanikaubanduslepingud teadmiseks ning avaldab heameelt WTO ajaloo tehniliselt kõige keerulisemate, poliitiliselt tundlikumate ja kaubanduslikult olulisemate õiguslike vaidluste hulka kuuluva vaidluse lõppemise üle;

| 2. | on seisukohal, et saavutatud kokkulepe annab lahenduse, kuid sellega ei ole suudetud täielikult rahuldada kõigi osaliste õiguspäraseid huvisid; palub seetõttu komisjonil esitada esimesel võimalusel hinnang banaanikaubanduslepingute mõju kohta banaane tootvatele arenguriikidele ning Euroopa kaugeimatele piirkondadele kuni aastani 2020; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et saavutatud kokkulepe annab lahenduse, kuid sellega ei ole suudetud täielikult rahuldada kõigi osaliste õiguspäraseid huvisid; palub seetõttu komisjonil esitada esimesel võimalusel hinnang banaanikaubanduslepingute mõju kohta banaane tootvatele arenguriikidele ning Euroopa kaugeimatele piirkondadele kuni aastani 2020;

| 3. | tunneb heameelt asjaolu üle, et banaanikaubanduslepingud kujutavad endast Euroopa Liidu lõplikke banaanide turulepääsuga seotud kohustusi ning need liidetakse järgmiste WTO egiidi all toimuvate, põllumajandustoodete turulepääsu käsitlevate mitmepoolsete läbirääkimiste (Doha voor) lõpptulemustega; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt asjaolu üle, et banaanikaubanduslepingud kujutavad endast Euroopa Liidu lõplikke banaanide turulepääsuga seotud kohustusi ning need liidetakse järgmiste WTO egiidi all toimuvate, põllumajandustoodete turulepääsu käsitlevate mitmepoolsete läbirääkimiste (Doha voor) lõpptulemustega;

| 4. | rõhutab, et saavutatud kokkulepe edendab ka Doha läbirääkimisi, kuid ainult piiratud ulatuses, sest tekkinud raskused puudutavad banaanikaubandusest palju laiemat valdkonda; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et saavutatud kokkulepe edendab ka Doha läbirääkimisi, kuid ainult piiratud ulatuses, sest tekkinud raskused puudutavad banaanikaubandusest palju laiemat valdkonda;

| 5. | toonitab, et Genfi banaanikaubanduslepingu kinnitamisega loetakse lahendatuks kõik Ladina-Ameerika enamsoodustuskorra alusel banaanide tarnijatega pooleliolevad vaidlused ja kuni 2009. aasta 15. detsembrini esitatud kaebused; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et Genfi banaanikaubanduslepingu kinnitamisega loetakse lahendatuks kõik Ladina-Ameerika enamsoodustuskorra alusel banaanide tarnijatega pooleliolevad vaidlused ja kuni 2009. aasta 15. detsembrini esitatud kaebused;

| 6. | märgib, et 2010. aasta tulemuste kohaselt jäi banaanide tarbijahind ELis stabiilseks või suurenes üksnes väga vähe; |
| --- | --- |

6.

märgib, et 2010. aasta tulemuste kohaselt jäi banaanide tarbijahind ELis stabiilseks või suurenes üksnes väga vähe;

| 7. | rõhutab, et EL kärbib järk-järgult Ladina-Ameerika banaanide imporditariifi, nii et see väheneb praeguselt 176 eurolt tonni kohta 2017. aastaks 114 eurole tonni kohta, ohustades AKV riikide, ELi ja selle äärepoolseimate piirkondade (mis kuuluvad juba niigi Euroopa suurima tööpuuduse määraga piirkondade hulka) väikese ja keskmise suurusega tootjaid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL kärbib järk-järgult Ladina-Ameerika banaanide imporditariifi, nii et see väheneb praeguselt 176 eurolt tonni kohta 2017. aastaks 114 eurole tonni kohta, ohustades AKV riikide, ELi ja selle äärepoolseimate piirkondade (mis kuuluvad juba niigi Euroopa suurima tööpuuduse määraga piirkondade hulka) väikese ja keskmise suurusega tootjaid;

| 8. | rõhutab, et banaanikaubanduslepingud võimaldavad banaanisektori Doha vooru troopilisi tooteid käsitlevatest läbirääkimistest välja jätta; juhib tähelepanu sellele, et kui troopiliste toodete tariifikärped on suuremad, siis AKV riikidele huvipakkuvate nn väheneva soodustusega toodete tariife vähendatakse suhteliselt pikema aja jooksul kui läbirääkimistel rakendatava üldise mudeli kohaselt on ette nähtud; rõhutab siiski, et banaanikaubanduslepingute sõlmimine ei taga tõenäoliselt AKV riikidele vastuvõetavat kokkulepet troopiliste toodete ja neile kehtinud soodustuste vähenemise valdkonnas, kuna mõned suured tärkava majandusega riigid on banaanikaubanduslepingute läbirääkimiste ajal tehtud ettepanekud juba tagasi lükanud, nagu võis näha India ja Pakistani reaktsioonist WTO peanõukogu kohtumisel 2009. aasta detsembris; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et banaanikaubanduslepingud võimaldavad banaanisektori Doha vooru troopilisi tooteid käsitlevatest läbirääkimistest välja jätta; juhib tähelepanu sellele, et kui troopiliste toodete tariifikärped on suuremad, siis AKV riikidele huvipakkuvate nn väheneva soodustusega toodete tariife vähendatakse suhteliselt pikema aja jooksul kui läbirääkimistel rakendatava üldise mudeli kohaselt on ette nähtud; rõhutab siiski, et banaanikaubanduslepingute sõlmimine ei taga tõenäoliselt AKV riikidele vastuvõetavat kokkulepet troopiliste toodete ja neile kehtinud soodustuste vähenemise valdkonnas, kuna mõned suured tärkava majandusega riigid on banaanikaubanduslepingute läbirääkimiste ajal tehtud ettepanekud juba tagasi lükanud, nagu võis näha India ja Pakistani reaktsioonist WTO peanõukogu kohtumisel 2009. aasta detsembris;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et EL on traditsiooniliselt AKV riikides toodetud banaanidele spetsiaalseid soodustariife määranud; tuletab meelde, et mõned WTO liikmed on korduvalt vaidlustanud niisuguse sooduskohtlemise kokkusobivust WTO eeskirjadega; rõhutab, et mitmetes WTO vaidluste lahendamise vaekogude, apellatsioonikogu ja erivahendajate õiguslikes otsustes on nõutud kehtiva korra muutmist; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et EL on traditsiooniliselt AKV riikides toodetud banaanidele spetsiaalseid soodustariife määranud; tuletab meelde, et mõned WTO liikmed on korduvalt vaidlustanud niisuguse sooduskohtlemise kokkusobivust WTO eeskirjadega; rõhutab, et mitmetes WTO vaidluste lahendamise vaekogude, apellatsioonikogu ja erivahendajate õiguslikes otsustes on nõutud kehtiva korra muutmist;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et mitmepoolse lepingu läbirääkimistel Andide riikidega ei suudetud kinni pidada esialgsest piirkondlikkuse põhimõttest, mistõttu Ecuadorile ei määratud samu tariife nagu Colombiale ja Peruule; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et mitmepoolse lepingu läbirääkimistel Andide riikidega ei suudetud kinni pidada esialgsest piirkondlikkuse põhimõttest, mistõttu Ecuadorile ei määratud samu tariife nagu Colombiale ja Peruule;

| 11. | tõstab esile asjaolu, et tänu kehtivatele lepingutele on alates 2008. aastast toodud AKV riikidest banaane ELi tolli- ja kvoodivabalt; |
| --- | --- |

11.

tõstab esile asjaolu, et tänu kehtivatele lepingutele on alates 2008. aastast toodud AKV riikidest banaane ELi tolli- ja kvoodivabalt;

| 12. | rõhutab, et paralleelsed läbirääkimised AKV riikidega viisid kokkuleppeni, mille kohaselt peamised banaane eksportivad AKV riigid saavad lisaks ELi korralisele abile veel eritoetust uue programmi vahendusel, mida nimetatakse banaanisektori kaasnevate meetmete programmiks; rõhutab, et selle programmi rahastamiskord võib osutuda vahendite poolest ebapiisavaks ja rakendamisajalt liiga lühikeseks, et AKV riikide banaanitootjatele ELi impordikorra muutmise tagajärgedega kohanemiseks tõhusat abi pakkuda; palub komisjonil selgelt näidata, et rahastamiskord koosneb olemasolevaid arengukoostöö fonde täiendavatest summadest ja ei ole lihtsalt riigieelarve täiendus, mida ei ole võimalik eraldada eriprogrammidele, nagu haridus- ja mitmekesistamisprogrammid; palub komisjonil esitada uus mitmeaastane rahastamiskord; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et paralleelsed läbirääkimised AKV riikidega viisid kokkuleppeni, mille kohaselt peamised banaane eksportivad AKV riigid saavad lisaks ELi korralisele abile veel eritoetust uue programmi vahendusel, mida nimetatakse banaanisektori kaasnevate meetmete programmiks; rõhutab, et selle programmi rahastamiskord võib osutuda vahendite poolest ebapiisavaks ja rakendamisajalt liiga lühikeseks, et AKV riikide banaanitootjatele ELi impordikorra muutmise tagajärgedega kohanemiseks tõhusat abi pakkuda; palub komisjonil selgelt näidata, et rahastamiskord koosneb olemasolevaid arengukoostöö fonde täiendavatest summadest ja ei ole lihtsalt riigieelarve täiendus, mida ei ole võimalik eraldada eriprogrammidele, nagu haridus- ja mitmekesistamisprogrammid; palub komisjonil esitada uus mitmeaastane rahastamiskord;

| 13. | palub komisjonil korraldada 18 kuud enne banaanisektori kaasnevate meetmete programmi lõppu programmi hindamine; koos hinnanguga palub esitada soovitused edasiste meetmete ja nende iseloomu kohta; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil korraldada 18 kuud enne banaanisektori kaasnevate meetmete programmi lõppu programmi hindamine; koos hinnanguga palub esitada soovitused edasiste meetmete ja nende iseloomu kohta;

| 14. | lükkab kindlalt tagasi kõik katsed rahastada banaanitootjatest AKV riikide toetusprogrammi summade ümberpaigutamise abil arengukoostöö eelarveridadelt; |
| --- | --- |

14.

lükkab kindlalt tagasi kõik katsed rahastada banaanitootjatest AKV riikide toetusprogrammi summade ümberpaigutamise abil arengukoostöö eelarveridadelt;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et oluline on eraldada banaanisektori kaasnevate meetmete programmi vahendeid riikidele selle järgi, millised on riigi banaaniekspordi ja -tootmise oodatavad kaotused, arengutase, kaalutud näitajad ning banaanikaubanduse maht ELiga; rõhutab, et tuleb leida õige tasakaal kolme tüüpi võimalike meetmete vahel, mis ei ole üksteist vastastikku välistavad: meetmed olemasoleva tootmise tõhususe suurendamiseks, meetmed kohaliku lisandväärtuse suurendamiseks ja meetmed, mille sihiks on aidata riikidel leida muid tootmisliike lisaks banaanitootmisele; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et oluline on eraldada banaanisektori kaasnevate meetmete programmi vahendeid riikidele selle järgi, millised on riigi banaaniekspordi ja -tootmise oodatavad kaotused, arengutase, kaalutud näitajad ning banaanikaubanduse maht ELiga; rõhutab, et tuleb leida õige tasakaal kolme tüüpi võimalike meetmete vahel, mis ei ole üksteist vastastikku välistavad: meetmed olemasoleva tootmise tõhususe suurendamiseks, meetmed kohaliku lisandväärtuse suurendamiseks ja meetmed, mille sihiks on aidata riikidel leida muid tootmisliike lisaks banaanitootmisele;

| 16. | palub ELil ja AKV riikidel teha ettepanekuid meetmete kohta, millega toetada tugevasti banaanitootmisest sõltuvate riikide majanduse mitmekesistamist, kaasa arvatud kaubandusabi suurendamine; |
| --- | --- |

16.

palub ELil ja AKV riikidel teha ettepanekuid meetmete kohta, millega toetada tugevasti banaanitootmisest sõltuvate riikide majanduse mitmekesistamist, kaasa arvatud kaubandusabi suurendamine;

| 17. | rõhutab, et banaanid on mõnedes liidu äärepoolseimates piirkondades, nimelt Prantsusmaa ülemeredepartemangudes Guadeloupe’il ja Martinique’il, Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel, üks peamisi põllumajanduskultuure; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et banaanid on mõnedes liidu äärepoolseimates piirkondades, nimelt Prantsusmaa ülemeredepartemangudes Guadeloupe’il ja Martinique’il, Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel, üks peamisi põllumajanduskultuure;

| 18. | soovitab asjakohaselt arvesse võtta banaanisektori sotsiaalmajanduslikku tähtsust ELi äärepoolseimates piirkondades, samuti banaanisektori panust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisse loodava sissetuleku ja töökohtade, majandustegevuse ning ökoloogilise ja maastikulise tasakaalu säilitamise kaudu, mis soodustab turismi arengut; |
| --- | --- |

18.

soovitab asjakohaselt arvesse võtta banaanisektori sotsiaalmajanduslikku tähtsust ELi äärepoolseimates piirkondades, samuti banaanisektori panust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisse loodava sissetuleku ja töökohtade, majandustegevuse ning ökoloogilise ja maastikulise tasakaalu säilitamise kaudu, mis soodustab turismi arengut;

| 19. | märgib, et toetusprogramm POSEI loodi 2006. aastal WTOs kokkulepitud Euroopa turulepääsu tariifi alusel, mille määr oli 176 eurot tonni kohta, mis tähendab, et WTO banaanikaubanduslepingutes kindlaksmääratud tariifi ei ole POSEI eelarves veel arvesse võetud; ergutab asjaomaseid ELi ametiasutusi kohandama POSEI eelarves ELi kodumaiste tootjate jaoks ette nähtud toetuskavasid ning võtma muid meetmeid, et tagada, et ülemaailmse banaanikaubanduse liberaliseerimise tingimustes suudavad ka ELi kodumaised tootjad turul püsida ning oma traditsioonilist tegevusala jätkata; |
| --- | --- |

19.

märgib, et toetusprogramm POSEI loodi 2006. aastal WTOs kokkulepitud Euroopa turulepääsu tariifi alusel, mille määr oli 176 eurot tonni kohta, mis tähendab, et WTO banaanikaubanduslepingutes kindlaksmääratud tariifi ei ole POSEI eelarves veel arvesse võetud; ergutab asjaomaseid ELi ametiasutusi kohandama POSEI eelarves ELi kodumaiste tootjate jaoks ette nähtud toetuskavasid ning võtma muid meetmeid, et tagada, et ülemaailmse banaanikaubanduse liberaliseerimise tingimustes suudavad ka ELi kodumaised tootjad turul püsida ning oma traditsioonilist tegevusala jätkata;

| 20. | on seisukohal, et banaanikaubanduslepingud võivad AKV riikide ning ELi ja selle äärepoolseimate piirkondade tootjatele märgatavat mõju avaldada; seetõttu palub komisjonil suurendada nende toetust ning vajaduse korral pikendada seda 2020. aastani; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et banaanikaubanduslepingud võivad AKV riikide ning ELi ja selle äärepoolseimate piirkondade tootjatele märgatavat mõju avaldada; seetõttu palub komisjonil suurendada nende toetust ning vajaduse korral pikendada seda 2020. aastani;

| 21. | märgib, et banaanitootmine ELi äärepoolseimates piirkondades vastab kõrgematele sotsiaalsetele ja keskkonnastandarditele kui enamikus Ladina-Ameerika riikides; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi äärepoolseimates piirkondades kasutatakse mitmesuguseid aktiivaineid, nt pestitsiide, 20–40 korda väiksemates kogustes kui Lõuna- ja Kesk-Ameerika riikides, ning enamik taimetervise valdkonna aktiivaineid, mille kasutamine on Euroopas toiduohutuse tagamise eeskirjadega keelatud, on Lõuna- ja Kesk-Ameerika istandustes laialdaselt kasutusel; |
| --- | --- |

21.

märgib, et banaanitootmine ELi äärepoolseimates piirkondades vastab kõrgematele sotsiaalsetele ja keskkonnastandarditele kui enamikus Ladina-Ameerika riikides; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi äärepoolseimates piirkondades kasutatakse mitmesuguseid aktiivaineid, nt pestitsiide, 20–40 korda väiksemates kogustes kui Lõuna- ja Kesk-Ameerika riikides, ning enamik taimetervise valdkonna aktiivaineid, mille kasutamine on Euroopas toiduohutuse tagamise eeskirjadega keelatud, on Lõuna- ja Kesk-Ameerika istandustes laialdaselt kasutusel;

| 22. | märgib, et enamikus uusimates kahepoolsetes lepingutes banaanitootjatega (mitmepoolne kaubandusleping Colombia ja Peruuga ning assotsiatsioonileping Kesk-Ameerika riikidega) on EL nõustunud neist riikidest pärinevatelt banaanidelt nõutavat imporditariifi järk-järgult vähendama, nii et 2020 aasta 1. jaanuariks oleks see 75 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

22.

märgib, et enamikus uusimates kahepoolsetes lepingutes banaanitootjatega (mitmepoolne kaubandusleping Colombia ja Peruuga ning assotsiatsioonileping Kesk-Ameerika riikidega) on EL nõustunud neist riikidest pärinevatelt banaanidelt nõutavat imporditariifi järk-järgult vähendama, nii et 2020 aasta 1. jaanuariks oleks see 75 eurot tonni kohta;

| 23. | märgib, et banaanikaubanduslepingutega saadav soodusmäär 39 eurot tonni kohta parandab ELi turul tunduvalt kaheksa asjaomase Andide ja Kesk-Ameerika riigi ja selles piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete konkurentsivõimet teiste eksportijate suhtes; rõhutab, et alates 2020. aastast on kasu, mida praegu ELi riikidesse banaane eksportivad riigid saavad, juba märgatav, sest suureneb nii eksport kui ka hind, mida neile banaanide eest makstakse; |
| --- | --- |

23.

märgib, et banaanikaubanduslepingutega saadav soodusmäär 39 eurot tonni kohta parandab ELi turul tunduvalt kaheksa asjaomase Andide ja Kesk-Ameerika riigi ja selles piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete konkurentsivõimet teiste eksportijate suhtes; rõhutab, et alates 2020. aastast on kasu, mida praegu ELi riikidesse banaane eksportivad riigid saavad, juba märgatav, sest suureneb nii eksport kui ka hind, mida neile banaanide eest makstakse;

| 24. | rõhutab, et võrreldes banaanikaubanduslepingute osalistega võib väheneda teiste enamsoodustuskorra alusel ELi liikmesriikidesse banaane eksportivate riikide (kellest ülekaalukalt kõige tähtsam on Ecuador), samuti AKV riikide ja vähim arenenud riikide suhteline konkurentsivõime ELi turul; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et võrreldes banaanikaubanduslepingute osalistega võib väheneda teiste enamsoodustuskorra alusel ELi liikmesriikidesse banaane eksportivate riikide (kellest ülekaalukalt kõige tähtsam on Ecuador), samuti AKV riikide ja vähim arenenud riikide suhteline konkurentsivõime ELi turul;

| 25. | on seisukohal, et juurdepääs ELi turule tuleks anda ainult tootjatele, kes täidavad ILO inimväärse töö tegevuskava, austavad inimõigusi ja peavad kinni keskkonnakaitse eeskirjadest; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et juurdepääs ELi turule tuleks anda ainult tootjatele, kes täidavad ILO inimväärse töö tegevuskava, austavad inimõigusi ja peavad kinni keskkonnakaitse eeskirjadest;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela, Ameerika Ühendriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela, Ameerika Ühendriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 126.

(2)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(3)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 123.

(4)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 244.

(5)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(6)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

(7)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

(8)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 64.

(9)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(10)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 31.

(11)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 101.

(12)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 256.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0141.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0387.

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/6

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Olukord Tuneesias

P7_TA(2011)0038

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Tuneesias

2012/C 182 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias, eriti oma 29. septembri 2005. aasta (1), 15. detsembri 2005. aasta (2) ja 15. juuni 2006. aasta (3) resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias, eriti oma 29. septembri 2005. aasta (1), 15. detsembri 2005. aasta (2) ja 15. juuni 2006. aasta (3) resolutsiooni;

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel 1998. aasta märtsis sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel 1998. aasta märtsis sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingut;

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta detsembris vastu võetud Euroopa Liidu poliitikat, mis käsitleb inimõigusi ja demokratiseerimist kolmandates riikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 2005. aasta detsembris vastu võetud Euroopa Liidu poliitikat, mis käsitleb inimõigusi ja demokratiseerimist kolmandates riikides;

| — | võttes arvesse oma 14. veebruaril 2006. aastal (4) vastu võetud resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruaril 2006. aastal (4) vastu võetud resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes;

| — | võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta 2009. aastal ja Tuneesia eduaruande kohta (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0513); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta 2009. aastal ja Tuneesia eduaruande kohta (KOM(2010)0207 – SEK(2010)0513);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Tuneesia tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Tuneesia tegevuskava;

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu avaldust pärast ELi–Tuneesia assotsiatsiooninõukogu kaheksandat kohtumist 11. mail 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu avaldust pärast ELi–Tuneesia assotsiatsiooninõukogu kaheksandat kohtumist 11. mail 2010;

| — | võttes arvesse liidu kõrge esindaja pr Ashtoni 13. jaanuari 2011. aasta avaldust ja komisjoni voliniku Štefan Füle 17. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Tuneesias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu kõrge esindaja pr Ashtoni 13. jaanuari 2011. aasta avaldust ja komisjoni voliniku Štefan Füle 17. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Tuneesias;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi hr Buzeki 17. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Tuneesias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi hr Buzeki 17. jaanuari 2011. aasta avaldust olukorra kohta Tuneesias;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast Mohammed Bouazizi enesesüütamist 17. detsembril 2010 alguse saanud ulatuslikud meeleavaldused kogu riigis tõid kaasa president Ben Ali lahkumise 14. jaanuaril 2011 ning on võimaldanud tuneeslastel saada tagasi vabadus ja teha lõpp praeguseks tagandatud presidendi Ben Ali poolt 1987. aastal kehtestatud režiimile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast Mohammed Bouazizi enesesüütamist 17. detsembril 2010 alguse saanud ulatuslikud meeleavaldused kogu riigis tõid kaasa president Ben Ali lahkumise 14. jaanuaril 2011 ning on võimaldanud tuneeslastel saada tagasi vabadus ja teha lõpp praeguseks tagandatud presidendi Ben Ali poolt 1987. aastal kehtestatud režiimile;

| B. | arvestades, et korrakaitsejõud surusid rahumeelse protestiliikumise maha vägivallaga, mille tulemuseks oli üle saja hukkunu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et korrakaitsejõud surusid rahumeelse protestiliikumise maha vägivallaga, mille tulemuseks oli üle saja hukkunu;

| C. | arvestades Euroopa Liidu suutmatust töötada oma partnerite suhtes välja tõeline, ühtne ja tõhus välispoliitika; tuues eelkõige välja ELi ja Tuneesia vahelise koostöö mehhanismide nõrkuse ja rõhutades veel kord Euroopa Parlamendi nõudmist, et inimõiguste klauslitele assotsiatsioonilepingutes lisataks süstemaatiliselt tõhus mehhanism nende rakendamiseks; arvestades sellega seoses käimasolevat naabruspoliitika läbivaatamist ja vajadust selle järele; |
| --- | --- |

C.

arvestades Euroopa Liidu suutmatust töötada oma partnerite suhtes välja tõeline, ühtne ja tõhus välispoliitika; tuues eelkõige välja ELi ja Tuneesia vahelise koostöö mehhanismide nõrkuse ja rõhutades veel kord Euroopa Parlamendi nõudmist, et inimõiguste klauslitele assotsiatsioonilepingutes lisataks süstemaatiliselt tõhus mehhanism nende rakendamiseks; arvestades sellega seoses käimasolevat naabruspoliitika läbivaatamist ja vajadust selle järele;

| D. | arvestades assotsiatsiooninõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi, milles tuletatakse Tuneesiale meelde, et kohtusüsteemi reformimine on Euroopa Liidule tõeliseks lähenemiseks ülimalt oluline, nagu ka pluralism ja osalusdemokraatia, sõna- ja ühinemisvabadus ning inimõiguste eest võitlejate kaitsmine; arvestades, et Tuneesia ametivõimud ei ole ühtegi sellist kohustust täitnud; |
| --- | --- |

D.

arvestades assotsiatsiooninõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi, milles tuletatakse Tuneesiale meelde, et kohtusüsteemi reformimine on Euroopa Liidule tõeliseks lähenemiseks ülimalt oluline, nagu ka pluralism ja osalusdemokraatia, sõna- ja ühinemisvabadus ning inimõiguste eest võitlejate kaitsmine; arvestades, et Tuneesia ametivõimud ei ole ühtegi sellist kohustust täitnud;

| E. | arvestades, et Tuneesia ja Euroopa Liit koostavad praegu tegevuskava ajavahemikuks 2011–2016; arvestades, et see protsess nõuab mõlemalt poolelt tugevamat pühendumist kõigile küsimustele, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Tuneesia ja Euroopa Liit koostavad praegu tegevuskava ajavahemikuks 2011–2016; arvestades, et see protsess nõuab mõlemalt poolelt tugevamat pühendumist kõigile küsimustele, eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas;

| F. | arvestades, et Tuneesia autoritaarse režiimi lõppemisega tekkinud lootus stabiilseks demokraatiaks võib aidata kaasa ka samade nõudmiste esitamisele teiste rahvaste poolt, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Tuneesia autoritaarse režiimi lõppemisega tekkinud lootus stabiilseks demokraatiaks võib aidata kaasa ka samade nõudmiste esitamisele teiste rahvaste poolt,

| 1. | väljendab solidaarsust Tuneesia rahvaga, kes, innustatuna õigustatud demokraatlikest püüdlustest ning vajadusest parandada sotsiaalseid olusid ja juurdepääsu tööle, on viinud riigi ajaloolise poliitilise pöördepunktini; tunnustab sellega seoses rahva julgust ja kindlameelsust meeleavaldustel, avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust vigastatutega; |
| --- | --- |

1.

väljendab solidaarsust Tuneesia rahvaga, kes, innustatuna õigustatud demokraatlikest püüdlustest ning vajadusest parandada sotsiaalseid olusid ja juurdepääsu tööle, on viinud riigi ajaloolise poliitilise pöördepunktini; tunnustab sellega seoses rahva julgust ja kindlameelsust meeleavaldustel, avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust vigastatutega;

| 2. | mõistab hukka riigi julgeolekujõudude survemeetmed ja ülemäärase jõu kasutamise; tunnustab seevastu käitumist, mida näitasid üles sõjaväejõud, keeldudes meeleavaldajate pihta tulistamast; nõuab, et intsidentide suhtes, mis viimaste nädalate jooksul tõid kaasa tapmised ja ülemäärase jõu kasutamise, ning korruptsioonijuhtumite suhtes algatataks sõltumatu uurimine ning et süüdlased toodaks kohtu ette; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka riigi julgeolekujõudude survemeetmed ja ülemäärase jõu kasutamise; tunnustab seevastu käitumist, mida näitasid üles sõjaväejõud, keeldudes meeleavaldajate pihta tulistamast; nõuab, et intsidentide suhtes, mis viimaste nädalate jooksul tõid kaasa tapmised ja ülemäärase jõu kasutamise, ning korruptsioonijuhtumite suhtes algatataks sõltumatu uurimine ning et süüdlased toodaks kohtu ette;

| 3. | rõhutab, et Tuneesia kõigi poliitiliste, ühiskondlike, kodaniku- ja demokraatlike jõudude täielik esindatus ajutises valitsuses on väga oluline, sest ainult nii on võimalik tagada sellele valitsusele rahva usaldus ja vajalik legitiimsus valimiste korraldamiseks ja demokraatiale üleminekuks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Tuneesia kõigi poliitiliste, ühiskondlike, kodaniku- ja demokraatlike jõudude täielik esindatus ajutises valitsuses on väga oluline, sest ainult nii on võimalik tagada sellele valitsusele rahva usaldus ja vajalik legitiimsus valimiste korraldamiseks ja demokraatiale üleminekuks;

| 4. | toetab jõuliselt demokraatiaprotsessi; rõhutab, et on tähtis luua vajalikud tingimused valimiste korraldamiseks piisava ajavaruga, et kõigil opositsioonijõududel ja meediakanalitel jääks aega riiklikul tasandil organiseerumiseks, ning et uus parlamentaarne assamblee peaks koostama demokraatliku põhiseaduse, milles austatakse täidesaatva ja seadusandliku võimu vahelist tasakaalu ja kohtuvõimu sõltumatust; soovib, et neil valimistel saaksid osaleda kõik demokraatlikud jõud, kes on võtnud endale kohustuse austada pluralismi, südametunnistusevabadust ning võimu demokraatliku vaheldumise korda; tunneb sellega seoses heameelt informatsiooniministeeriumi kaotamise ja sõnavabaduse tagamise üle; |
| --- | --- |

4.

toetab jõuliselt demokraatiaprotsessi; rõhutab, et on tähtis luua vajalikud tingimused valimiste korraldamiseks piisava ajavaruga, et kõigil opositsioonijõududel ja meediakanalitel jääks aega riiklikul tasandil organiseerumiseks, ning et uus parlamentaarne assamblee peaks koostama demokraatliku põhiseaduse, milles austatakse täidesaatva ja seadusandliku võimu vahelist tasakaalu ja kohtuvõimu sõltumatust; soovib, et neil valimistel saaksid osaleda kõik demokraatlikud jõud, kes on võtnud endale kohustuse austada pluralismi, südametunnistusevabadust ning võimu demokraatliku vaheldumise korda; tunneb sellega seoses heameelt informatsiooniministeeriumi kaotamise ja sõnavabaduse tagamise üle;

| 5. | tunneb heameelt üldist amnestiat käsitleva seaduse eelnõu üle, mis peab võimaldama poliitvangide vabastamist, režiimivastaste tagasipöördumist, kõigi opositsiooniparteide tunnustamist ja valitsusväliste organisatsioonide registreerimist; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt üldist amnestiat käsitleva seaduse eelnõu üle, mis peab võimaldama poliitvangide vabastamist, režiimivastaste tagasipöördumist, kõigi opositsiooniparteide tunnustamist ja valitsusväliste organisatsioonide registreerimist;

| 6. | nõuab, et EL rakendaks viivitamata oma otsused külmutada Ben Ali perekonna ja tema lähedaste ebaausal teel saadud varad; tunneb heameelt võimude teate üle anda riigile üle RCD partei vallas- ja kinnisvara; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et EL rakendaks viivitamata oma otsused külmutada Ben Ali perekonna ja tema lähedaste ebaausal teel saadud varad; tunneb heameelt võimude teate üle anda riigile üle RCD partei vallas- ja kinnisvara;

| 7. | pooldab mõtet luua kolm komisjoni, mida juhivad sõltumatud ja hea mainega isikud ja mis tegelevad institutsioonide reformimise ja institutsiooniõiguse, korruptsioonivastase võitluse ja pärast 17. detsembrit 2010 toimunud sündmuste uurimisega; rõhutab, et neil peab olema õigus tegutseda täiesti sõltumatult ja viia läbi uurimisi; peab vajalikuks, et need komisjonid saaksid kasutada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja ÜRO asjakohaste mehhanismide erialateadmisi ja tuge; |
| --- | --- |

7.

pooldab mõtet luua kolm komisjoni, mida juhivad sõltumatud ja hea mainega isikud ja mis tegelevad institutsioonide reformimise ja institutsiooniõiguse, korruptsioonivastase võitluse ja pärast 17. detsembrit 2010 toimunud sündmuste uurimisega; rõhutab, et neil peab olema õigus tegutseda täiesti sõltumatult ja viia läbi uurimisi; peab vajalikuks, et need komisjonid saaksid kasutada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja ÜRO asjakohaste mehhanismide erialateadmisi ja tuge;

| 8. | palub kõrgel esindajal edendada sellise töörühma loomist, milles osaleks ka Euroopa Parlament ja mis võimaldaks abistada Tuneesiat demokraatiale ülemineku protsessis, nagu on väljendanud need, kes soovivad demokraatlikku muutust, eelkõige seoses vabade ja demokraatlike valimiste ettevalmistamise, poliitiliste parteide moodustamise toetamise, sõltumatu meedia tekkimise, läbipaistva ja poliitilisest võimust sõltumatu riigiaparaadi ülesehitamise ning õiglase ja sõltumatu kohtusüsteemi loomisega; |
| --- | --- |

8.

palub kõrgel esindajal edendada sellise töörühma loomist, milles osaleks ka Euroopa Parlament ja mis võimaldaks abistada Tuneesiat demokraatiale ülemineku protsessis, nagu on väljendanud need, kes soovivad demokraatlikku muutust, eelkõige seoses vabade ja demokraatlike valimiste ettevalmistamise, poliitiliste parteide moodustamise toetamise, sõltumatu meedia tekkimise, läbipaistva ja poliitilisest võimust sõltumatu riigiaparaadi ülesehitamise ning õiglase ja sõltumatu kohtusüsteemi loomisega;

| 9. | palub kõrgel esindajal ja asepresidendil toetada eelseisvat valimisprotsessi valimiste vaatlemise missiooni saatmisega Tuneesiasse; |
| --- | --- |

9.

palub kõrgel esindajal ja asepresidendil toetada eelseisvat valimisprotsessi valimiste vaatlemise missiooni saatmisega Tuneesiasse;

| 10. | palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa Liidu kõrgel esindajal olla seetõttu valmis ELi ja Tuneesia vahelise koostööga seotud eri finantsinstrumentide vahendeid ümber suunama ja vajaduse korral suurendama; |
| --- | --- |

10.

palub nõukogul, komisjonil ja Euroopa Liidu kõrgel esindajal olla seetõttu valmis ELi ja Tuneesia vahelise koostööga seotud eri finantsinstrumentide vahendeid ümber suunama ja vajaduse korral suurendama;

| 11. | palub komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal näha Tuneesia jaoks ette abi, mida antakse soodsa intressiga laenude kaudu, et võimaldada Tuneesia majandusel mitmekesistuda ja pakkuda noortele tuneeslastele kvalifikatsiooni nõudva töö võimalusi, ning sõlmida selleks tõeline arendusleping, millega toetatakse tootlikke kohalikke ja välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal näha Tuneesia jaoks ette abi, mida antakse soodsa intressiga laenude kaudu, et võimaldada Tuneesia majandusel mitmekesistuda ja pakkuda noortele tuneeslastele kvalifikatsiooni nõudva töö võimalusi, ning sõlmida selleks tõeline arendusleping, millega toetatakse tootlikke kohalikke ja välisinvesteeringuid;

| 12. | palub komisjonil edendada, sealhulgas ka rahaliselt, toetuse ja abi andmist Euroopa kodanikuühiskonna poolt Tuneesia kodanikuühiskonnale, eelkõige inimõiguste kaitse organisatsioonidele ja tööturu osapooltele; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil edendada, sealhulgas ka rahaliselt, toetuse ja abi andmist Euroopa kodanikuühiskonna poolt Tuneesia kodanikuühiskonnale, eelkõige inimõiguste kaitse organisatsioonidele ja tööturu osapooltele;

| 13. | kutsub Euroopa Liitu üles Tuneesia sündmustest õppima ning oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitikat läbi vaatama, et luua rakendusmehhanism, mis võimaldaks kasutada inimõiguste klauslit kõikides kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel tuleb esmatähtsaks seada kriteeriumid, mis on seotud kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse austamise ning korruptsioonivastase võitlusega; nõuab paremat kooskõlastamist liidu muude poliitikavaldkondadega, mis on seotud kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa Liitu üles Tuneesia sündmustest õppima ning oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitikat läbi vaatama, et luua rakendusmehhanism, mis võimaldaks kasutada inimõiguste klauslit kõikides kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel tuleb esmatähtsaks seada kriteeriumid, mis on seotud kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse austamise ning korruptsioonivastase võitlusega; nõuab paremat kooskõlastamist liidu muude poliitikavaldkondadega, mis on seotud kolmandate riikidega;

| 14. | on seisukohal, et korruptsioonivastane võitlus ja õigusriigi tugevdamine kolmandates riikides on põhikriteeriumid inimeste ootuste täitmisel ja välisinvesteeringute ligitõmbamisel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et korruptsioonivastane võitlus ja õigusriigi tugevdamine kolmandates riikides on põhikriteeriumid inimeste ootuste täitmisel ja välisinvesteeringute ligitõmbamisel;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Tuneesia ajutisele valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Tuneesia ajutisele valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 618.

(2)  ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 495.

(3)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 480.

(4)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 107.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0226.

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/9

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Tuberkuloosivaktsiini algatus

P7_TA(2011)0039

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Tuberkuloosivaktsiini Algatuse (Tuberculosis Vaccine Initiative, TBVI) – 2020. aasta strateegia konkreetse rakenduse kohta, mille eesmärgiks on aidata saavutada aastatuhande kuues arengueesmärk ja kaotada tuberkuloos aastaks 2050

2012/C 182 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, mis näevad ette peatada 2015. aastaks tuberkuloosi haigestumise sagenemine ning vähendada tuberkuloosi haigestumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, mis näevad ette peatada 2015. aastaks tuberkuloosi haigestumise sagenemine ning vähendada tuberkuloosi haigestumist;

| — | võttes arvesse Tuberkuloosivaktsiini Algatust (TBVI), sõltumatut mittetulunduslikku sihtasutust, mis on ainus sellelaadne üleeuroopaline organisatsioon, mis loodi komisjoni toetusel ja mis toetab uute vaktsiinide kiiret väljatöötamist ning soodustab ja toetab oma kogemustega Euroopa ühtset võrgustikku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuberkuloosivaktsiini Algatust (TBVI), sõltumatut mittetulunduslikku sihtasutust, mis on ainus sellelaadne üleeuroopaline organisatsioon, mis loodi komisjoni toetusel ja mis toetab uute vaktsiinide kiiret väljatöötamist ning soodustab ja toetab oma kogemustega Euroopa ühtset võrgustikku;

| — | võttes arvesse Lissaboni strateegia eesmärki luua teadusuuringute ja uuendustegevuse Euroopa ala, uuenduste Euroopa strateegiat EL 2020 ja Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatust „Innovatiivne liit”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni strateegia eesmärki luua teadusuuringute ja uuendustegevuse Euroopa ala, uuenduste Euroopa strateegiat EL 2020 ja Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatust „Innovatiivne liit”;

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) algatatud tuberkuloosi peatamise programmi, millega seati eesmärgiks vähendada tuberkuloosi levikut ja sellest tingitud suremust 2015. aastaks 1990. aastaga võrreldes 50 % võrra ning kaotada tuberkuloos 2050. aastaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) algatatud tuberkuloosi peatamise programmi, millega seati eesmärgiks vähendada tuberkuloosi levikut ja sellest tingitud suremust 2015. aastaks 1990. aastaga võrreldes 50 % võrra ning kaotada tuberkuloos 2050. aastaks;

| — | võttes arvesse WHO aruannet „Multiresistentne ja eriti resistentne tuberkuloos: 2010. aasta ülemaailmne aruanne järelevalve ja reageerimise kohta” (Multidrug and extensively drug-resistant TB (M/XDR-TB): 2010 global report on surveillance and response. WHO/HTM/TB/2010.3), milles käsitleti ravimitele resistentsete ja eriti resistentsete vormide murettekitavat esinemist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO aruannet „Multiresistentne ja eriti resistentne tuberkuloos: 2010. aasta ülemaailmne aruanne järelevalve ja reageerimise kohta” (Multidrug and extensively drug-resistant TB (M/XDR-TB): 2010 global report on surveillance and response. WHO/HTM/TB/2010.3), milles käsitleti ravimitele resistentsete ja eriti resistentsete vormide murettekitavat esinemist;

| — | võttes arvesse WHO Euroopa ministrite foorumi Berliini deklaratsiooni tuberkuloosi kohta (The Berlin Declaration on Tuberculosis – All Against Tuberculosis, EUR/07/5061622/5, WHO Euroopa ministrite foorum, 74415, 22. oktoober 2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO Euroopa ministrite foorumi Berliini deklaratsiooni tuberkuloosi kohta (The Berlin Declaration on Tuberculosis – All Against Tuberculosis, EUR/07/5061622/5, WHO Euroopa ministrite foorum, 74415, 22. oktoober 2007);

| — | võttes arvesse Euroopa Akadeemiate Teadusliku Nõuandekogu (European Academies Science Advisory Council – EASAC) aruannet, milles hinnatakse ainuüksi tuberkuloosi ravi kulusid Euroopa Liidus 2 miljardile eurole aastas (EASACi 10. poliitikaaruanne, märts 2009, ISBN: 9789-0-85403-746-9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Akadeemiate Teadusliku Nõuandekogu (European Academies Science Advisory Council – EASAC) aruannet, milles hinnatakse ainuüksi tuberkuloosi ravi kulusid Euroopa Liidus 2 miljardile eurole aastas (EASACi 10. poliitikaaruanne, märts 2009, ISBN: 9789-0-85403-746-9);

| — | võttes arvesse ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi kohtumist New Yorgis 2010. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi kohtumist New Yorgis 2010. aasta oktoobris;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Sahara-taguse Aafrika tervishoiusüsteemide ja ülemaailmse tervishoiu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Sahara-taguse Aafrika tervishoiusüsteemide ja ülemaailmse tervishoiu kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavus on inimõiguste ülddeklaratsiooniga tagatud õigus ja riikide valitsused peavad täitma oma kohust kogu elanikkonnale riiklikke tervishoiuteenuseid pakkuda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavus on inimõiguste ülddeklaratsiooniga tagatud õigus ja riikide valitsused peavad täitma oma kohust kogu elanikkonnale riiklikke tervishoiuteenuseid pakkuda;

| B. | arvestades, et ravimeid ei saa samastada puhtalt kaubanduslike toodetega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ravimeid ei saa samastada puhtalt kaubanduslike toodetega;

| C. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajani on jäänud neli aastat, kuid ülemaailmne tuberkuloosi haigestumus on edusammudele vaatamata endiselt murettekitav; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtajani on jäänud neli aastat, kuid ülemaailmne tuberkuloosi haigestumus on edusammudele vaatamata endiselt murettekitav;

| D. | arvestades, et tuberkuloos on maailmas endiselt üks peamisi surmapõhjusi ja sellesse sureb aastas peaaegu kaks miljonit inimest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuberkuloos on maailmas endiselt üks peamisi surmapõhjusi ja sellesse sureb aastas peaaegu kaks miljonit inimest;

| E. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide hulka kuulub ka laste suremuse vähendamine ja emade tervise parandamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide hulka kuulub ka laste suremuse vähendamine ja emade tervise parandamine;

| F. | arvestades, et Tuberkuloosivaktsiini Algatus, mis teenib tuberkuloosi haigestunute huve kogu maailmas, eelkõige vähim arenenud riikides, võib kujuneda 2020. aasta strateegia konkreetseks rakenduseks ning seega võib see aidata suurendada ELi strateegilist sõltumatust tuberkuloosi ja teiste nakkushaiguste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Tuberkuloosivaktsiini Algatus, mis teenib tuberkuloosi haigestunute huve kogu maailmas, eelkõige vähim arenenud riikides, võib kujuneda 2020. aasta strateegia konkreetseks rakenduseks ning seega võib see aidata suurendada ELi strateegilist sõltumatust tuberkuloosi ja teiste nakkushaiguste vastu võitlemisel;

| G. | arvestades eesmärki investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse (KOM(2010)2020 ja KOM(2010)0546), vaatamata eelarvelistele piirangutele; |
| --- | --- |

G.

arvestades eesmärki investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse (KOM(2010)2020 ja KOM(2010)0546), vaatamata eelarvelistele piirangutele;

| H. | arvestades, et troopiliste haiguste tõttu, nagu malaaria, tuberkuloos ja Aafrika unitõbi, sureb igal aastal miljoneid inimesi ja selle põhjuseks on eelkõige nende haiguste vastupanuvõime suurenemine (multiresistentsed ja eriti resistentsed epideemiad on kujunenud tõsiseks probleemiks), samuti ravimite puudumine seoses ravimiuuringutest loobumisega sel lihtsal põhjusel, et see pole majanduslikult tasuv; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et troopiliste haiguste tõttu, nagu malaaria, tuberkuloos ja Aafrika unitõbi, sureb igal aastal miljoneid inimesi ja selle põhjuseks on eelkõige nende haiguste vastupanuvõime suurenemine (multiresistentsed ja eriti resistentsed epideemiad on kujunenud tõsiseks probleemiks), samuti ravimite puudumine seoses ravimiuuringutest loobumisega sel lihtsal põhjusel, et see pole majanduslikult tasuv;

| I. | arvestades, et tuberkuloos on ere näide rahvaste vahel valitsevast ebavõrdsusest, sest tööstusriikides on see haigus peaaegu likvideeritud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuberkuloos on ere näide rahvaste vahel valitsevast ebavõrdsusest, sest tööstusriikides on see haigus peaaegu likvideeritud;

| J. | arvestades, et HI-viirusega nakatunute ja AIDSi põdevate inimeste jaoks on tuberkuloos eriti raskekujuline haigus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et HI-viirusega nakatunute ja AIDSi põdevate inimeste jaoks on tuberkuloos eriti raskekujuline haigus;

| K. | arvestades, et haigused, millele pööratakse kõige vähem tähelepanu ja millesse haigestuvad ainult arengumaade elanikud, ei ole praegu ühegi rahuldava teadusuuringu teemaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haigused, millele pööratakse kõige vähem tähelepanu ja millesse haigestuvad ainult arengumaade elanikud, ei ole praegu ühegi rahuldava teadusuuringu teemaks;

| L. | arvestades, et teatavate haiguste, nagu AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi, vastu võitlemiseks loodud nn vertikaalsete fondide edu ei tohi viia põhiliste nn horisontaalsete tervishoiutaristute vahendite vähendamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teatavate haiguste, nagu AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi, vastu võitlemiseks loodud nn vertikaalsete fondide edu ei tohi viia põhiliste nn horisontaalsete tervishoiutaristute vahendite vähendamisele;

| M. | arvestades, et enamiku arengumaade tervishoiusüsteemid ei suuda üldjuhul rahvastiku vajadusi katta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamiku arengumaade tervishoiusüsteemid ei suuda üldjuhul rahvastiku vajadusi katta;

| N. | arvestades, et tervishoiusüsteemi ligipääsmatus tähendab nii tervishoiuteenuste (meditsiiniasutuste ja -töötajate ning riiklike tervishoiusüsteemide puudumise tõttu) kui ka ravi kättesaamatust, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tervishoiusüsteemi ligipääsmatus tähendab nii tervishoiuteenuste (meditsiiniasutuste ja -töötajate ning riiklike tervishoiusüsteemide puudumise tõttu) kui ka ravi kättesaamatust,

| 1. | rõhutab, et ainult laialdast vaktsineerimist hõlmav vaktsineerimisprogramm võib aidata saavutada aastatuhande kuuenda arengueesmärgi pärast 2015. aastat ning eelkõige tuberkuloosi kaotamise 2050. aastaks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ainult laialdast vaktsineerimist hõlmav vaktsineerimisprogramm võib aidata saavutada aastatuhande kuuenda arengueesmärgi pärast 2015. aastat ning eelkõige tuberkuloosi kaotamise 2050. aastaks;

| 2. | on seisukohal, et tuberkuloosivastases võitluses on esmaseks vahendiks vaktsiinid koos paremate (usaldusväärsete, hinnalt vastuvõetavate ja stabiilsete) analüüside, tõhusama diagnostika ja raviga, mis eeldab teadusuuringute olulist ümbersuunamist ja suuremaid ning püsivamaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et tuberkuloosivastases võitluses on esmaseks vahendiks vaktsiinid koos paremate (usaldusväärsete, hinnalt vastuvõetavate ja stabiilsete) analüüside, tõhusama diagnostika ja raviga, mis eeldab teadusuuringute olulist ümbersuunamist ja suuremaid ning püsivamaid rahalisi vahendeid;

| 3. | nõuab, et komisjon uuriks kiiremas korras uuenduslikke rahastamisvõimalusi, nagu liikmesriikide ja/või ELi finantstagatise andmine, mis võimaldaks saada TBVI jaoks vahendeid Euroopa Investeerimispangast, et tagada tähelepanuta jäetud haiguste vähetulusa uurimise rahastamine arengumaades; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et komisjon uuriks kiiremas korras uuenduslikke rahastamisvõimalusi, nagu liikmesriikide ja/või ELi finantstagatise andmine, mis võimaldaks saada TBVI jaoks vahendeid Euroopa Investeerimispangast, et tagada tähelepanuta jäetud haiguste vähetulusa uurimise rahastamine arengumaades;

| 4. | tuletab meelde, et ravimiuuringute valdkonnas tuleks pöörata palju suuremat tähelepanu surmavatele haigustele, nagu tuberkuloos; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et ravimiuuringute valdkonnas tuleks pöörata palju suuremat tähelepanu surmavatele haigustele, nagu tuberkuloos;

| 5. | rõhutab, et arengumaade elanike vajadustele vastaks ühtne käsitlus, mis hõlmab AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi sarnastele haigustele suunatud vertikaalseid programme ning esmatasandi tervishoiusüsteemide tõhustamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et arengumaade elanike vajadustele vastaks ühtne käsitlus, mis hõlmab AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi sarnastele haigustele suunatud vertikaalseid programme ning esmatasandi tervishoiusüsteemide tõhustamist;

| 6. | palub komisjonil ja liikmesriikidel täita võetud finantskohustusi ja teha kõik vajalik, et tervishoiule eraldatavad rahalised vahendid jõuaksid ka arengumaade vaeseimate elanikeni; tuletab meelde tungivat vajadust pakkuda riiklikke tervishoiuteenuseid ka kõige kaugemal asuvates piirkondades; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja liikmesriikidel täita võetud finantskohustusi ja teha kõik vajalik, et tervishoiule eraldatavad rahalised vahendid jõuaksid ka arengumaade vaeseimate elanikeni; tuletab meelde tungivat vajadust pakkuda riiklikke tervishoiuteenuseid ka kõige kaugemal asuvates piirkondades;

| 7. | on seisukohal, et tuberkuloosivastast vaktsineerimist tuleks korraldada eelkõige arengumaade dispanserites ja kliinikutes, ning nõuab seetõttu riiklike tervishoiuteenuste taastamist; leiab, et Euroopa Liidu abi peab eelkõige toetama arengumaade pingutusi inimressursside ja institutsionaalse suutlikkuse suurendamiseks ning infrastruktuuri parandamiseks; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et tuberkuloosivastast vaktsineerimist tuleks korraldada eelkõige arengumaade dispanserites ja kliinikutes, ning nõuab seetõttu riiklike tervishoiuteenuste taastamist; leiab, et Euroopa Liidu abi peab eelkõige toetama arengumaade pingutusi inimressursside ja institutsionaalse suutlikkuse suurendamiseks ning infrastruktuuri parandamiseks;

| 8. | rõhutab, et joogivee ja tasakaalustatud toidu kättesaadavus on elanike hea tervise vältimatu tingimus; toonitab seetõttu, et tervishoiu horisontaalne mõõde ja elutingimuste parandamine aitavad kaasa eluea pikenemisele ning vaesuse ja tuberkuloosiga võitlemisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et joogivee ja tasakaalustatud toidu kättesaadavus on elanike hea tervise vältimatu tingimus; toonitab seetõttu, et tervishoiu horisontaalne mõõde ja elutingimuste parandamine aitavad kaasa eluea pikenemisele ning vaesuse ja tuberkuloosiga võitlemisele;

| 9. | kutsub Euroopa Liitu ja arengumaid üles edendama vaba juurdepääsu tervishoiule; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Liitu ja arengumaid üles edendama vaba juurdepääsu tervishoiule;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, TBVI juhtidele ja Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, TBVI juhtidele ja Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0355.

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/12

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Campania jäätmekriis

P7_TA(2011)0041

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta resolutsioon Campania jäätmekriisi kohta

2012/C 182 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta (1), eriti selle artiklit 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta (1), eriti selle artiklit 4;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (2), eriti selle artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta (2), eriti selle artiklit 2;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (3), eriti selle artiklit 11 ja II lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (3), eriti selle artiklit 11 ja II lisa;

| — | võttes arvesse jäätmeid käsitleva direktiivi (2008/98/EÜ) (4) läbivaadatud raamistikku, eriti selle artikleid 17 ja 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse jäätmeid käsitleva direktiivi (2008/98/EÜ) (4) läbivaadatud raamistikku, eriti selle artikleid 17 ja 18;

| — | võttes arvesse oma 19. novembri 2003. aasta resolutsiooni nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete raamdirektiiv) järelraporti kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. novembri 2003. aasta resolutsiooni nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete raamdirektiiv) järelraporti kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 1998. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule jäätmekäitlust käsitlevate direktiivide kohaldamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 1998. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule jäätmekäitlust käsitlevate direktiivide kohaldamise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma petitsioonikomisjoni töödokumenti 28.–30. aprillil 2010. aastal Itaalias Campanias toimunud teabekogumismissiooni kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma petitsioonikomisjoni töödokumenti 28.–30. aprillil 2010. aastal Itaalias Campanias toimunud teabekogumismissiooni kohta (7);

| — | võttes arvesse Itaalia Vabariigi seadust 123/2008, mis kuulutati välja 14. juulil 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Vabariigi seadust 123/2008, mis kuulutati välja 14. juulil 2008;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 26. aprilli 2007. aasta otsust kohtuasjas C-135/05; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 26. aprilli 2007. aasta otsust kohtuasjas C-135/05;

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 4. märtsi 2010. aasta otsust kohtuasjas C-297/08; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 4. märtsi 2010. aasta otsust kohtuasjas C-297/08;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 191 ja 260; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 191 ja 260;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse (9), eriti selle artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse (9), eriti selle artiklit 2;

| — | võttes arvesse Århusi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Århusi konventsiooni;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Campania maakonna jäätmekriis on paljude Itaalia piirkondade, sealhulgas Lazio, Calabria ja Sitsiilia jäätmekäitluse probleemiderohke ajaloo üks keerukamaid peatükke, ning arvestades, et 1990. aastatel kuulutati välja jäätmekriis ning määrati ametisse asjaomased erivolituste ja -vahenditega valitsuse volinikud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Campania maakonna jäätmekriis on paljude Itaalia piirkondade, sealhulgas Lazio, Calabria ja Sitsiilia jäätmekäitluse probleemiderohke ajaloo üks keerukamaid peatükke, ning arvestades, et 1990. aastatel kuulutati välja jäätmekriis ning määrati ametisse asjaomased erivolituste ja -vahenditega valitsuse volinikud;

| B. | arvestades, et Itaalia 31. detsembri 2009. aasta dekreet-seadusega nr 195 kuulutati erakorraline olukord ametlikult lõppenuks ja alates sellest kuupäevast anti jäätmemajanduse korraldamise õigus üle provintside ametivõimudele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Itaalia 31. detsembri 2009. aasta dekreet-seadusega nr 195 kuulutati erakorraline olukord ametlikult lõppenuks ja alates sellest kuupäevast anti jäätmemajanduse korraldamise õigus üle provintside ametivõimudele;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon võttis 5. oktoobril 2010. aastal vastu töödokumendi, mis käsitleb 28.–30. aprillil 2010. aastal Itaalias Campanias mitmete selle piirkonna jäätmekäitluse probleemiga seotud petitsioonide tulemusel läbi viidud teabekogumismissiooni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon võttis 5. oktoobril 2010. aastal vastu töödokumendi, mis käsitleb 28.–30. aprillil 2010. aastal Itaalias Campanias mitmete selle piirkonna jäätmekäitluse probleemiga seotud petitsioonide tulemusel läbi viidud teabekogumismissiooni;

| D. | arvestades, et pärast 2007. aasta suve kriisi, vahetult pärast petitsioonikomisjoni missiooni aruande vastuvõtmist puhkes piirkonnas uus kriis; arvestades, et sellest tulenevate erakorraliste meetmete – nagu näiteks uute prügilate avamine – teatavaks tegemisele järgnesid laiaulatuslikud protestid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast 2007. aasta suve kriisi, vahetult pärast petitsioonikomisjoni missiooni aruande vastuvõtmist puhkes piirkonnas uus kriis; arvestades, et sellest tulenevate erakorraliste meetmete – nagu näiteks uute prügilate avamine – teatavaks tegemisele järgnesid laiaulatuslikud protestid;

| E. | arvestades, et esialgset lahendust, mis seisnes jäätmepallide ja orgaaniliste jäätmete tootmises, ei rakendatud õigesti, mistõttu tekkis olukord, kus jäätmepalle ei olnud võimalik hävitada; arvestades, et kuna jäätmeid ei filtreeritud ega sorteeritud, eksisteerib praegu hinnanguliselt üle seitsme miljoni tonni ökopalle, mille kvaliteet ei vasta normidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esialgset lahendust, mis seisnes jäätmepallide ja orgaaniliste jäätmete tootmises, ei rakendatud õigesti, mistõttu tekkis olukord, kus jäätmepalle ei olnud võimalik hävitada; arvestades, et kuna jäätmeid ei filtreeritud ega sorteeritud, eksisteerib praegu hinnanguliselt üle seitsme miljoni tonni ökopalle, mille kvaliteet ei vasta normidele;

| F. | arvestades, et esimene jäätmepõletusseade võeti Acerras kasutusele alles 2010. aasta märtsis ning selle tööd on häirinud jäätmete sortimiseks ja töötlemiseks vajaliku infrastruktuuri puudumine ning jätkuvalt tekitab muret jäätmete põletamisel tekkiva mürgise tuha kõrvaldamise probleem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esimene jäätmepõletusseade võeti Acerras kasutusele alles 2010. aasta märtsis ning selle tööd on häirinud jäätmete sortimiseks ja töötlemiseks vajaliku infrastruktuuri puudumine ning jätkuvalt tekitab muret jäätmete põletamisel tekkiva mürgise tuha kõrvaldamise probleem;

| G. | arvestades, et jäätmete vähendamisel ja olmejäätmete ringlussevõtul on saavutused olnud väga tagasihoidlikud ning majapidamis- ja muid jäätmeid tuuakse prügilatesse endiselt valimatult, mõnel juhul ilmselt läbisegi mitut liiki tööstusjäätmetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et jäätmete vähendamisel ja olmejäätmete ringlussevõtul on saavutused olnud väga tagasihoidlikud ning majapidamis- ja muid jäätmeid tuuakse prügilatesse endiselt valimatult, mõnel juhul ilmselt läbisegi mitut liiki tööstusjäätmetega;

| H. | arvestades, et paljud prügilad on kuulutatud strateegilise tähtsusega aladeks, millega takistatakse kodanikke, linnapeasid ja kohalikke ametivõime, sealhulgas politseid, kontrollimast, mida prügilatesse tegelikult viiakse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud prügilad on kuulutatud strateegilise tähtsusega aladeks, millega takistatakse kodanikke, linnapeasid ja kohalikke ametivõime, sealhulgas politseid, kontrollimast, mida prügilatesse tegelikult viiakse;

| I. | arvestades, et jäätmekriisiga tegelemise peamine tunnusjoon on tava mitte arvesse võtta eeskirju ja kontrollimeetmeid, sealhulgas näiteks keskkonnamõjude hindamist ja riigihankeid käsitlevaid õigusakte; arvestades, et volinikele on antud õigus otsustada käitiste, prügilate ja põletusseadmete asukoha üle ning äriühingutega lepingute sõlmimise üle, kusjuures neil ei ole kohustust konsulteerida kohalike ametivõimude ja elanikega ega teavitada neid langetatud otsustest; arvestades, et erivolinikega seotud jäätmekäitluse süsteem on saanud suure kriitika osaliseks ja käimas on mitmed kohtulikud uurimised, ning arvestades, et suur osa elanikkonnast peab jäätmekäitluse erivolinike tegevust läbipaistvuse ja institutsioonilise järelevalve puudumise tõttu pigem probleemi osaks kui lahenduseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et jäätmekriisiga tegelemise peamine tunnusjoon on tava mitte arvesse võtta eeskirju ja kontrollimeetmeid, sealhulgas näiteks keskkonnamõjude hindamist ja riigihankeid käsitlevaid õigusakte; arvestades, et volinikele on antud õigus otsustada käitiste, prügilate ja põletusseadmete asukoha üle ning äriühingutega lepingute sõlmimise üle, kusjuures neil ei ole kohustust konsulteerida kohalike ametivõimude ja elanikega ega teavitada neid langetatud otsustest; arvestades, et erivolinikega seotud jäätmekäitluse süsteem on saanud suure kriitika osaliseks ja käimas on mitmed kohtulikud uurimised, ning arvestades, et suur osa elanikkonnast peab jäätmekäitluse erivolinike tegevust läbipaistvuse ja institutsioonilise järelevalve puudumise tõttu pigem probleemi osaks kui lahenduseks;

| J. | arvestades, et vastavalt Århusi konventsioonile on kodanikel õigus saada teavet oma piirkonna olukorra kohta ja ametivõimudel on kohustus seda teavet jagada ning motiveerida kodanikke vastutustundlikult suhtuma ja käituma; arvestades, et direktiivi 2003/35/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et üldsusele antakse õigeaegsed ja tõhusad võimalused võtta osa koostatavate kavade ja programmide ettevalmistamisest, muutmisest ja läbivaatamisest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt Århusi konventsioonile on kodanikel õigus saada teavet oma piirkonna olukorra kohta ja ametivõimudel on kohustus seda teavet jagada ning motiveerida kodanikke vastutustundlikult suhtuma ja käituma; arvestades, et direktiivi 2003/35/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et üldsusele antakse õigeaegsed ja tõhusad võimalused võtta osa koostatavate kavade ja programmide ettevalmistamisest, muutmisest ja läbivaatamisest;

| K. | arvestades, et kodanikele, kes protestisid olukorra vastu või püüdsid välja pakkuda alternatiivseid lahendusi, ei pööratud nõuetekohaselt tähelepanu; arvestades, et riigi poliitiline juhtkond pani jäätmehoidlad ja Acerra jäätmepõleti tugeva sõjaväelise kontrolli alla; arvestades, et selle vastu korraldatud hiljutistel avalikel meeleavaldustel toimus meeleavaldajate vahistamisi, mis annab tunnistust sellest, et kodanike ja ametivõimude suhted on kahjustatud ning et kodanike rahulolematus muutub aja jooksul suuremaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodanikele, kes protestisid olukorra vastu või püüdsid välja pakkuda alternatiivseid lahendusi, ei pööratud nõuetekohaselt tähelepanu; arvestades, et riigi poliitiline juhtkond pani jäätmehoidlad ja Acerra jäätmepõleti tugeva sõjaväelise kontrolli alla; arvestades, et selle vastu korraldatud hiljutistel avalikel meeleavaldustel toimus meeleavaldajate vahistamisi, mis annab tunnistust sellest, et kodanike ja ametivõimude suhted on kahjustatud ning et kodanike rahulolematus muutub aja jooksul suuremaks;

| L. | arvestades, et Euroopa Komisjon otsustas 2007. aastal peatada 2006.–2013. aasta rahastamisperioodist 135 miljoni euro suuruse toetuse väljamaksmise jäätmeprojektide edendamiseks, nagu ka 10,5 miljoni euro väljamaksmise 2000.–2006. aasta rahastamisperioodist, kuni jäätmekriisiga tegelevate erivolinike süsteemi ei ole kaotatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Komisjon otsustas 2007. aastal peatada 2006.–2013. aasta rahastamisperioodist 135 miljoni euro suuruse toetuse väljamaksmise jäätmeprojektide edendamiseks, nagu ka 10,5 miljoni euro väljamaksmise 2000.–2006. aasta rahastamisperioodist, kuni jäätmekriisiga tegelevate erivolinike süsteemi ei ole kaotatud;

| M. | arvestades, et jäätmete vähendamisel ja kodumajapidamisjäätmete ringlussevõtul on enamiku linnade saavutused olnud väga tagasihoidlikud; arvestades, et mõnes linnas on tehtud suuri edusamme majapidamisjäätmete sortimisel ja kogumisel, ehkki jäätmemajandus tugineb endiselt põhiliselt prügilatele ja jäätmete põletamisele, mis ei ole kooskõlas uue jäätmete raamdirektiivi (2008/98/EÜ) suunistega; arvestades, et praegu hinnatakse üht jäätmekäitluskava, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas jäätmeid käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud põhimõtetega jäätmekäitluse hierarhia ning prügilate ja jäätmepõletite ohutu kasutamise kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et jäätmete vähendamisel ja kodumajapidamisjäätmete ringlussevõtul on enamiku linnade saavutused olnud väga tagasihoidlikud; arvestades, et mõnes linnas on tehtud suuri edusamme majapidamisjäätmete sortimisel ja kogumisel, ehkki jäätmemajandus tugineb endiselt põhiliselt prügilatele ja jäätmete põletamisele, mis ei ole kooskõlas uue jäätmete raamdirektiivi (2008/98/EÜ) suunistega; arvestades, et praegu hinnatakse üht jäätmekäitluskava, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas jäätmeid käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud põhimõtetega jäätmekäitluse hierarhia ning prügilate ja jäätmepõletite ohutu kasutamise kohta;

| N. | arvestades, et ei ole teostatud kontrolle kodumajapidamisjäätmete kvaliteedi üle ja ohtlike jäätmete ebaseaduslikesse kaadamiskohtadesse kaadamise üle; arvestades, et kuna otsuste tegemisel prügilate rajamise kohta sellistesse kohtadesse nagu Chiaiano ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud geoloogilisi ja hüdroloogilisi tegureid, on tagajärjeks ümbruskonna pinnase ja põhjavee allikate suur saastumise oht; arvestades, et sellega rikutakse jäätmete raamdirektiivi artikleid 17 ja 18 ning prügilaid käsitlevat direktiivi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ei ole teostatud kontrolle kodumajapidamisjäätmete kvaliteedi üle ja ohtlike jäätmete ebaseaduslikesse kaadamiskohtadesse kaadamise üle; arvestades, et kuna otsuste tegemisel prügilate rajamise kohta sellistesse kohtadesse nagu Chiaiano ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud geoloogilisi ja hüdroloogilisi tegureid, on tagajärjeks ümbruskonna pinnase ja põhjavee allikate suur saastumise oht; arvestades, et sellega rikutakse jäätmete raamdirektiivi artikleid 17 ja 18 ning prügilaid käsitlevat direktiivi;

| O. | arvestades, et Euroopa Kohus märkis 26. aprillil 2007. aastal kohtuasjas C-135/05 tehtud otsuses, et Itaalia Vabariik ei ole täitnud ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi – esiteks ei ole ta rakendanud kõiki vajalikke meetmeid, millega tagada jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine ilma inimeste tervist ohtu seadmata ning keskkonnaohtlikke protsesse ja meetodeid kasutamata, ning teiseks ei ole ta keelustanud jäätmete mahajätmist, kaadamist või kontrollimata kõrvaldamist; arvestades, et oma hiljutises, 4. märtsi 2010. aasta kohtuasjas C-297/08 tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus, et kuna Itaalia Vabariik ei ole Campania maakonnas võtnud kõiki vajalikke meetmeid, ei ole ta täitnud direktiivi 2006/12/EÜ artiklitest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Kohus märkis 26. aprillil 2007. aastal kohtuasjas C-135/05 tehtud otsuses, et Itaalia Vabariik ei ole täitnud ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi – esiteks ei ole ta rakendanud kõiki vajalikke meetmeid, millega tagada jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine ilma inimeste tervist ohtu seadmata ning keskkonnaohtlikke protsesse ja meetodeid kasutamata, ning teiseks ei ole ta keelustanud jäätmete mahajätmist, kaadamist või kontrollimata kõrvaldamist; arvestades, et oma hiljutises, 4. märtsi 2010. aasta kohtuasjas C-297/08 tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus, et kuna Itaalia Vabariik ei ole Campania maakonnas võtnud kõiki vajalikke meetmeid, ei ole ta täitnud direktiivi 2006/12/EÜ artiklitest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi;

| P. | arvestades, et komisjon ei ole saanud Campania maakonna jäätmekäitluskava lõppversiooni, mis oleks kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega; arvestades, et Euroopa Parlament on aga teadmiseks võtnud jäätmekäitluskava projekti, mis esitati pärast ettenähtud tähtaega, 31. detsembrit 2010; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon ei ole saanud Campania maakonna jäätmekäitluskava lõppversiooni, mis oleks kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega; arvestades, et Euroopa Parlament on aga teadmiseks võtnud jäätmekäitluskava projekti, mis esitati pärast ettenähtud tähtaega, 31. detsembrit 2010;

| Q. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis juba oma 16. septembri 1998. aasta resolutsioonis jäätmekäitlust käsitlevate direktiivide kohaldamise kohta, et liikmesriikide vastu, kes ei täida kõiki asjaomaste direktiivide sätteid, algatataks süstemaatiliselt rikkumismenetlused ja igas kvartalis esitataks nimekiri Euroopa Kohtu menetluste kohta, mis on algatatud nende liikmesriikide vastu, kes ei ole oma kohustusi täitnud, kaasa arvatud juba lahendatud kohtuasjade loetelu ja kohtu määratud trahvide nimekiri; ning arvestades, et parlament nõudis oma 19. novembri 2003. aasta jäätmete raamdirektiivi järelaruannet käsitlevas resolutsioonis kehtivate jäätmealaste õigusaktide rakendamise põhjalikku ja pidevat jälgimist ning kooskõlastamist, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis juba oma 16. septembri 1998. aasta resolutsioonis jäätmekäitlust käsitlevate direktiivide kohaldamise kohta, et liikmesriikide vastu, kes ei täida kõiki asjaomaste direktiivide sätteid, algatataks süstemaatiliselt rikkumismenetlused ja igas kvartalis esitataks nimekiri Euroopa Kohtu menetluste kohta, mis on algatatud nende liikmesriikide vastu, kes ei ole oma kohustusi täitnud, kaasa arvatud juba lahendatud kohtuasjade loetelu ja kohtu määratud trahvide nimekiri; ning arvestades, et parlament nõudis oma 19. novembri 2003. aasta jäätmete raamdirektiivi järelaruannet käsitlevas resolutsioonis kehtivate jäätmealaste õigusaktide rakendamise põhjalikku ja pidevat jälgimist ning kooskõlastamist,

| 1. | nõuab, et kiiresti selgitataks välja ELi kriteeriumidele vastav jätkusuutlik lahendus – nimelt sellise jäätmekäitluskava rakendamine, mille aluseks oleks jäätmehierarhiast kinnipidamine kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ; palub komisjonil Euroopa Parlamenti pidevalt teavitada muutustest, sealhulgas ka jäätmekäitluskava rakendamisest ning Euroopa Kohtu 4. märtsi 2010. aasta otsuse ja ELi eeskirjade täitmisest; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et kiiresti selgitataks välja ELi kriteeriumidele vastav jätkusuutlik lahendus – nimelt sellise jäätmekäitluskava rakendamine, mille aluseks oleks jäätmehierarhiast kinnipidamine kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ; palub komisjonil Euroopa Parlamenti pidevalt teavitada muutustest, sealhulgas ka jäätmekäitluskava rakendamisest ning Euroopa Kohtu 4. märtsi 2010. aasta otsuse ja ELi eeskirjade täitmisest;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide järgimine Campanias nõuab väga suurt jõupingutust, et vähendada jäätmete hulka ja panna põhirõhk jäätmete tekke vältimisele ning jäätmete vähendamisele, taaskasutusele ja ringlussevõtule ning tagada piisav infrastruktuur, ning märgib, et eriti just selles, valdavalt põllumajanduslikus piirkonnas tuleb rohkem tähelepanu pöörata eelkõige orgaaniliste jäätmete taaskasutusele; soovitab kontrollida andmeid ja kasutusele võtta heade tavade vahetamise süsteemi; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide järgimine Campanias nõuab väga suurt jõupingutust, et vähendada jäätmete hulka ja panna põhirõhk jäätmete tekke vältimisele ning jäätmete vähendamisele, taaskasutusele ja ringlussevõtule ning tagada piisav infrastruktuur, ning märgib, et eriti just selles, valdavalt põllumajanduslikus piirkonnas tuleb rohkem tähelepanu pöörata eelkõige orgaaniliste jäätmete taaskasutusele; soovitab kontrollida andmeid ja kasutusele võtta heade tavade vahetamise süsteemi;

| 3. | on seisukohal, et Itaalia ametivõimude võetud erandlikud pikaajalised meetmed, sealhulgas erivolinike ametisse nimetamine ning jäätmehoidlate minek „strateegiliselt tähtsate” aladena sõjaväe kontrolli alla, on olnud kahjulikud, ning leiab, et jäätmekäitluse läbipaistmatu korraldamine riiklike institutsioonide poolt on pigem suurendanud kui vähendanud organiseeritud kuritegelike ühenduste osalemist nii piirkonna ametlikus jäätmekäitluses kui ka ebaseaduslikus tööstusjäätmete kõrvaldamises; nõuab seetõttu mitmesuguste vastutavate asutuste tegevuse läbipaistvuse tunduvat suurendamist; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et Itaalia ametivõimude võetud erandlikud pikaajalised meetmed, sealhulgas erivolinike ametisse nimetamine ning jäätmehoidlate minek „strateegiliselt tähtsate” aladena sõjaväe kontrolli alla, on olnud kahjulikud, ning leiab, et jäätmekäitluse läbipaistmatu korraldamine riiklike institutsioonide poolt on pigem suurendanud kui vähendanud organiseeritud kuritegelike ühenduste osalemist nii piirkonna ametlikus jäätmekäitluses kui ka ebaseaduslikus tööstusjäätmete kõrvaldamises; nõuab seetõttu mitmesuguste vastutavate asutuste tegevuse läbipaistvuse tunduvat suurendamist;

| 4. | rõhutab, et oluline on taastada usaldus, milleks saab kasutada struktureeritud dialoogi üldsuse ja mitmesuguste ametiasutuste vahel ning eri valitsustasandite vahel; taunib ametivõimude poolt esitatud kriminaalsüüdistusi mõnede ühiskonnaliikmete vastu, kes rahumeelselt demonstreerivad uute prügilate avamise vastu, ning mõistab hukka julgeolekuüksuste vägivalla meeleavaldajate vastu; on veendunud, et selle piirkonna jäätmeprobleemidele saab püsiva lahenduse leida ainult siis, kui kodanikke kaasatakse ja teavitatakse aktiivselt kogu protsessi vältel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et oluline on taastada usaldus, milleks saab kasutada struktureeritud dialoogi üldsuse ja mitmesuguste ametiasutuste vahel ning eri valitsustasandite vahel; taunib ametivõimude poolt esitatud kriminaalsüüdistusi mõnede ühiskonnaliikmete vastu, kes rahumeelselt demonstreerivad uute prügilate avamise vastu, ning mõistab hukka julgeolekuüksuste vägivalla meeleavaldajate vastu; on veendunud, et selle piirkonna jäätmeprobleemidele saab püsiva lahenduse leida ainult siis, kui kodanikke kaasatakse ja teavitatakse aktiivselt kogu protsessi vältel;

| 5. | kinnitab tõsiasja, et komisjon ei luba praegu Campania tarbeks mõeldud vahendeid kasutada ja need antakse kasutada siis, kui jäätmekäitluskava on tõeliselt kooskõlas ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

5.

kinnitab tõsiasja, et komisjon ei luba praegu Campania tarbeks mõeldud vahendeid kasutada ja need antakse kasutada siis, kui jäätmekäitluskava on tõeliselt kooskõlas ELi õigusaktidega;

| 6. | juhib tähelepanu seitsmele miljonile tonnile jäätmepallidele, mille koostist praegu uuritakse ja mis on kuhjatud kogumisplatsidele, eelkõige Taverna del Rés, ning rõhutab, et ülimalt tähtis on need teisaldada ja hävitada, niipea kui on nõuetekohaselt kindlaks tehtud nende täpne koostis; nõuab, et jäätmepallide hävitamine toimuks jäätmekäitluse asjakohaseid mooduseid kasutades ning et seda tehtaks jäätmekäitluskava raames, kohtades, mis on täpselt ette nähtud iga käitlustoimingu jaoks, ja õiguspäraselt; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu seitsmele miljonile tonnile jäätmepallidele, mille koostist praegu uuritakse ja mis on kuhjatud kogumisplatsidele, eelkõige Taverna del Rés, ning rõhutab, et ülimalt tähtis on need teisaldada ja hävitada, niipea kui on nõuetekohaselt kindlaks tehtud nende täpne koostis; nõuab, et jäätmepallide hävitamine toimuks jäätmekäitluse asjakohaseid mooduseid kasutades ning et seda tehtaks jäätmekäitluskava raames, kohtades, mis on täpselt ette nähtud iga käitlustoimingu jaoks, ja õiguspäraselt;

| 7. | märgib, et viivitamatult tuleb tähelepanu pöörata lahtisele ja ebaseaduslikule sega- ja identifitseerimata jäätmete ladestamisele Ferandelle ligidal, ning nõuab range halduskontrolli kehtestamist; tuletab pädevatele asutustele meelde, et neil tuleb täies vastavuses direktiiviga tööstusheidete kohta (direktiiv 2010/75/EL) kehtestada range kontroll teatavat liiki tööstusjäätmete töötlemise üle, olenemata nende päritolust; juhib veel tähelepanu sellele, et rajada tuleb eriotstarbelised jäätmehoidlad, mis vastaksid ELi direktiivides sätestatule ning millega tagataks asjakohase infrastruktuuri väljakujundamine tööstus-, ohtlike ja mürgiste jäätmete tarbeks; nõuab, et selgitataks, miks ei kasutata orgaaniliste jäätmete jaoks kavandatud vastuvõtukohta, ja nõuab selle kasutussevõtmist eeldusel, et see vastab jäätmekäitluse direktiivis kehtestatud kriteeriumidele; nõuab, et kontrollitaks erakätes olevaid, nõuetekohase loata tegutsevaid prügilaid ning võetaks asjakohaseid meetmeid, et tagada nende vastavus ELi eeskirjadele; |
| --- | --- |

7.

märgib, et viivitamatult tuleb tähelepanu pöörata lahtisele ja ebaseaduslikule sega- ja identifitseerimata jäätmete ladestamisele Ferandelle ligidal, ning nõuab range halduskontrolli kehtestamist; tuletab pädevatele asutustele meelde, et neil tuleb täies vastavuses direktiiviga tööstusheidete kohta (direktiiv 2010/75/EL) kehtestada range kontroll teatavat liiki tööstusjäätmete töötlemise üle, olenemata nende päritolust; juhib veel tähelepanu sellele, et rajada tuleb eriotstarbelised jäätmehoidlad, mis vastaksid ELi direktiivides sätestatule ning millega tagataks asjakohase infrastruktuuri väljakujundamine tööstus-, ohtlike ja mürgiste jäätmete tarbeks; nõuab, et selgitataks, miks ei kasutata orgaaniliste jäätmete jaoks kavandatud vastuvõtukohta, ja nõuab selle kasutussevõtmist eeldusel, et see vastab jäätmekäitluse direktiivis kehtestatud kriteeriumidele; nõuab, et kontrollitaks erakätes olevaid, nõuetekohase loata tegutsevaid prügilaid ning võetaks asjakohaseid meetmeid, et tagada nende vastavus ELi eeskirjadele;

| 8. | taunib varasemat otsust prügilate avamise kohta Vesuvio rahvuspargis asuvatel kaitsealadel, näiteks Terzignos; on kindlalt vastu igasugustele nende prügilate laiendamise kavadele ning hindab positiivselt otsust mitte avada teist prügilat Terzignos (Cava Vitiello); |
| --- | --- |

8.

taunib varasemat otsust prügilate avamise kohta Vesuvio rahvuspargis asuvatel kaitsealadel, näiteks Terzignos; on kindlalt vastu igasugustele nende prügilate laiendamise kavadele ning hindab positiivselt otsust mitte avada teist prügilat Terzignos (Cava Vitiello);

| 9. | märgib, et vastavalt komisjoni seisukohale ei tähenda prügilate rajamine Natura 2000 aladele iseenesest ELi õigusaktide rikkumist, ning märgib lisaks, et selleks kavandatud või juba kasutusel olevad alad, mis asuvad rahvusparkides, Natura 2000 aladel ja UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvatel aladel, on kooskõlas ELi õigusaktidega; tõstatab küsimuse, kas see mitte ei ohusta keskkonda ja tervist; on seisukohal, et prügilate rajamine loodus- või kultuuripärandi kaitsealadele ei ole kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktidega; palub komisjonil muuta jäätmete kohta käivaid ELi õigusakte, et kategooriliselt keelata prügilad Natura 2000 aladel; teeb komisjonile ettepaneku taotleda Euroopa Kohtult kohtumäärust, juhul kui Natura 2000 aladel looduskaitsealustes piirkondades laiendatakse olemasolevaid prügilaid või avatakse uusi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et vastavalt komisjoni seisukohale ei tähenda prügilate rajamine Natura 2000 aladele iseenesest ELi õigusaktide rikkumist, ning märgib lisaks, et selleks kavandatud või juba kasutusel olevad alad, mis asuvad rahvusparkides, Natura 2000 aladel ja UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvatel aladel, on kooskõlas ELi õigusaktidega; tõstatab küsimuse, kas see mitte ei ohusta keskkonda ja tervist; on seisukohal, et prügilate rajamine loodus- või kultuuripärandi kaitsealadele ei ole kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktidega; palub komisjonil muuta jäätmete kohta käivaid ELi õigusakte, et kategooriliselt keelata prügilad Natura 2000 aladel; teeb komisjonile ettepaneku taotleda Euroopa Kohtult kohtumäärust, juhul kui Natura 2000 aladel looduskaitsealustes piirkondades laiendatakse olemasolevaid prügilaid või avatakse uusi;

| 10. | nõuab, et Itaalia valitsus tegutseks selles asjas kooskõlas ELi õigusaktidega ning eelkõige täidaks Euroopa Kohtu kahte viimast kohtuotsust, peaks kinni Euroopa Komisjoni seatud täitmistähtaegadest ja kõrvaldaks kõik tõestatud ELi õiguse rikkumised, vastavalt oma kohustusele võtta meetmeid ELi õigustiku järgimise tagamiseks kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et Itaalia valitsus tegutseks selles asjas kooskõlas ELi õigusaktidega ning eelkõige täidaks Euroopa Kohtu kahte viimast kohtuotsust, peaks kinni Euroopa Komisjoni seatud täitmistähtaegadest ja kõrvaldaks kõik tõestatud ELi õiguse rikkumised, vastavalt oma kohustusele võtta meetmeid ELi õigustiku järgimise tagamiseks kõigil tasanditel;

| 11. | palub komisjonil teha kõik endast oleneva jälgimaks, et Itaalia pädevad ametiasutused tagaksid tõhusalt jäätmete nõuetekohase kogumise, sorteerimise ja käitlemise, korraldades selleks näiteks süstemaatilisi kontrolle, ning nõuaksid et piirkondlikud ametiasutused esitaksid usaldusväärse kava; palub komisjonil kaasata kontrollkäikudesse Euroopa Parlamendi delegatsiooni; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil teha kõik endast oleneva jälgimaks, et Itaalia pädevad ametiasutused tagaksid tõhusalt jäätmete nõuetekohase kogumise, sorteerimise ja käitlemise, korraldades selleks näiteks süstemaatilisi kontrolle, ning nõuaksid et piirkondlikud ametiasutused esitaksid usaldusväärse kava; palub komisjonil kaasata kontrollkäikudesse Euroopa Parlamendi delegatsiooni;

| 12. | rõhutab, et jäätmemajanduse arendamise ja rakendamise eest vastutavad Itaalia ametiasutused; on seisukohal, et Campania mitmesuguste jäätmetega reostatud ladustamiskohtade puhastamise koormat ei peaks kandma mitte maksumaksjad, vaid – järgides põhimõtet „saastaja maksab” – need, kelle süü läbi reostus on tekkinud; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et jäätmemajanduse arendamise ja rakendamise eest vastutavad Itaalia ametiasutused; on seisukohal, et Campania mitmesuguste jäätmetega reostatud ladustamiskohtade puhastamise koormat ei peaks kandma mitte maksumaksjad, vaid – järgides põhimõtet „saastaja maksab” – need, kelle süü läbi reostus on tekkinud;

| 13. | märgib, et Itaalia ei teatanud määratud tähtajaks, 26. detsembriks 2010,direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) ülevõtmisest, kuid eeldab, et Itaalia järgib direktiivi täiel määral ning kohaldab direktiivis loetletud jäätmealaste rikkumiste eest sanktsioone, sealhulgas juriidiliste isikute suhtes, kui vastavad tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

13.

märgib, et Itaalia ei teatanud määratud tähtajaks, 26. detsembriks 2010,direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) ülevõtmisest, kuid eeldab, et Itaalia järgib direktiivi täiel määral ning kohaldab direktiivis loetletud jäätmealaste rikkumiste eest sanktsioone, sealhulgas juriidiliste isikute suhtes, kui vastavad tingimused on täidetud;

| 14. | kutsub komisjoni üles jälgima arenguid ja kasutama talle antud volitusi, sealhulgas õigust esitada hagi karistusmaksete määramiseks (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 260), viisil, mis oleks kooskõlas Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsusega kohtuasjas C-304/02 (komisjon v. Prantsusmaa, EKL I-2005, lk 6263), kindlustades seeläbi, et Campania ametivõimud täidavad viivitamatult Euroopa Kohtu asjaomast otsust ning tagavad esmajoones, et olemasolevad prügilad vastavad ELi õigusnormidele; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles jälgima arenguid ja kasutama talle antud volitusi, sealhulgas õigust esitada hagi karistusmaksete määramiseks (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 260), viisil, mis oleks kooskõlas Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsusega kohtuasjas C-304/02 (komisjon v. Prantsusmaa, EKL I-2005, lk 6263), kindlustades seeläbi, et Campania ametivõimud täidavad viivitamatult Euroopa Kohtu asjaomast otsust ning tagavad esmajoones, et olemasolevad prügilad vastavad ELi õigusnormidele;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Itaalia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Itaalia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39.

(2)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

(3)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

(4)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

(5)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 400.

(6)  EÜT C 313, 12.10.1998, lk 99.

(7)  PETI_DT(2010)442870.

(8)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(9)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/16

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamise tõhustamine Euroopa Liidus

P7_TA(2011)0042

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta deklaratsioon vajaduse kohta tõhustada vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamist Euroopa Liidus

2012/C 182 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et vähktõbi on Euroopas endiselt peamine surmapõhjus, vähktõve uurimistegevust korraldatakse peamiselt riigi tasandil ning see on kõikjal ELis silmatorkavalt killustatud, ebavõrdne ja erinev ning seega ELi tasandil kooskõlastamata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vähktõbi on Euroopas endiselt peamine surmapõhjus, vähktõve uurimistegevust korraldatakse peamiselt riigi tasandil ning see on kõikjal ELis silmatorkavalt killustatud, ebavõrdne ja erinev ning seega ELi tasandil kooskõlastamata;

| B. | tunnistab tungivat vajadust soodustada uurimistegevuses isekulgevat koostööd ja kooskõlastamist, |
| --- | --- |

B.

tunnistab tungivat vajadust soodustada uurimistegevuses isekulgevat koostööd ja kooskõlastamist,

| 1. | palub komisjonil edendada üleeuroopalise, riikliku, piirkondliku ja kohaliku vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamist, koostööd ja ühtsust, vältides kattumist ning keskendudes vähiravi puudujääkide kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil edendada üleeuroopalise, riikliku, piirkondliku ja kohaliku vähktõvealase uurimistegevuse kooskõlastamist, koostööd ja ühtsust, vältides kattumist ning keskendudes vähiravi puudujääkide kõrvaldamisele;

| 2. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada vähktõve uurimise asjakohane kaardistamine, rahastamine ja tõhustatud koostöö; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada vähktõve uurimise asjakohane kaardistamine, rahastamine ja tõhustatud koostöö;

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel välja arendada terviklik vähktõve uurimise strateegia, mis lähtuks maatriksist, mille horisontaalmõõde hõlmaks näiteks riikidevahelist uurimistegevust ja diagnostikat ning vertikaalmõõde ennetuse, seire, hooldusteenuse ja elukvaliteedi alast uurimistegevust; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja liikmesriikidel välja arendada terviklik vähktõve uurimise strateegia, mis lähtuks maatriksist, mille horisontaalmõõde hõlmaks näiteks riikidevahelist uurimistegevust ja diagnostikat ning vertikaalmõõde ennetuse, seire, hooldusteenuse ja elukvaliteedi alast uurimistegevust;

| 4. | palub komisjonil kasutada vähktõve vastu võitlemise Euroopa partnerlust mitmesuguste uurimisrühmade moodustamiseks; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kasutada vähktõve vastu võitlemise Euroopa partnerlust mitmesuguste uurimisrühmade moodustamiseks;

| 5. | palub edendada partnerlust patsiendirühmadega, kasutades nende kogemusi ja teadmisi uurimistegevuse arengu kiirendamiseks; |
| --- | --- |

5.

palub edendada partnerlust patsiendirühmadega, kasutades nende kogemusi ja teadmisi uurimistegevuse arengu kiirendamiseks;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 3. veebruari 2011. aasta protokolli lisas 4 (P7_PV(2011)02-03(ANN4)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 3. veebruar 2011

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/18

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Tamás Deutschi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2011)0029

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta otsus Tamás Deutschi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2123(IMM))

2012/C 182 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Tamás Deutschi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Ungari kohtuorganid esitasid 9. juunil 2010. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juulil 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tamás Deutschi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Ungari kohtuorganid esitasid 9. juunil 2010. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 8. juulil 2010. aastal;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Tamás Deutschi ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Tamás Deutschi ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Ungari Euroopa Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 2004. aasta akti LVII 10. jao punkti 2, Ungari Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 1990. aasta akti LV 5. jao punkti 1 ning 2004. aasta akti LVII 12. jao punkti 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari Euroopa Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 2004. aasta akti LVII 10. jao punkti 2, Ungari Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 1990. aasta akti LV 5. jao punkti 1 ning 2004. aasta akti LVII 12. jao punkti 1;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0015/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0015/2011),

| A. | arvestades, et Ungari kodaniku taotlusel on algatatud kriminaalmenetlus Tamás Deutschi suhtes, kes on Euroopa Parlamendi liige ja keda süüdistatakse Budapesti 2. ja 3. linnaosa kohtus laimamises Ungari kriminaalkoodeksi 179. jao punkti 2 alapunktide b–c alusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ungari kodaniku taotlusel on algatatud kriminaalmenetlus Tamás Deutschi suhtes, kes on Euroopa Parlamendi liige ja keda süüdistatakse Budapesti 2. ja 3. linnaosa kohtus laimamises Ungari kriminaalkoodeksi 179. jao punkti 2 alapunktide b–c alusel;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta;

| C. | arvestades, et Ungari Euroopa Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 2004. aasta akti LVII 10. jao punkti 2 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmel samasugune immuniteet nagu Ungari Parlamendi liikmel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ungari Euroopa Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 2004. aasta akti LVII 10. jao punkti 2 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmel samasugune immuniteet nagu Ungari Parlamendi liikmel;

| D. | arvestades, et Ungari Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 1990. aasta akti LV 5. jao punkti 1 kohaselt võib parlamendiliikme suhtes kriminaalmenetluse algatada või selle läbi viia üksnes Ungari Parlamendi eelneval nõusolekul ning et 2004. aasta akti LVII 12. jao punkti 1 kohaselt otsustab Euroopa Parlamendi liikme puutumatuse peatamise üle Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ungari Parlamendi liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 1990. aasta akti LV 5. jao punkti 1 kohaselt võib parlamendiliikme suhtes kriminaalmenetluse algatada või selle läbi viia üksnes Ungari Parlamendi eelneval nõusolekul ning et 2004. aasta akti LVII 12. jao punkti 1 kohaselt otsustab Euroopa Parlamendi liikme puutumatuse peatamise üle Euroopa Parlament;

| E. | arvestades, et hr Deutschi süüdistatakse laimamises, mille ta väidetavalt pani toime avaldustes, mida tegi 25. märtsil 2010. aastal süüdistaja kohta raadiosaates, kuhu ta oli kutsutud poliitiku ja Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hr Deutschi süüdistatakse laimamises, mille ta väidetavalt pani toime avaldustes, mida tegi 25. märtsil 2010. aastal süüdistaja kohta raadiosaates, kuhu ta oli kutsutud poliitiku ja Euroopa Parlamendi liikmena;

| F. | arvestades, et seetõttu on asjakohane väita, et hr Deutsch väljendas arvamust oma kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seetõttu on asjakohane väita, et hr Deutsch väljendas arvamust oma kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena,

| 1. | otsustab Tamás Deutschi puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Tamás Deutschi puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari Vabariigi pädevale ametiasutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ungari Vabariigi pädevale ametiasutusele.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195, otsus kohtuasjas 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391 ning otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra v. De Gregorio ja Clemente, Euroopa Kohtu lahendites seni avaldamata.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 3. veebruar 2011

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/20

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Arengukoostöö rahastamisvahend ***II

P7_TA(2011)0030

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16447/1/2010 – C7-0424/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 182 E/07

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16447/1/2010 – C7-0424/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16447/1/2010 – C7-0424/2010);

| — | võttes arvesse liikmesriikide parlamentide poolt õigusakti eelnõule esitatud täiendusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide parlamentide poolt õigusakti eelnõule esitatud täiendusi;

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2010)0102) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2010)0102) suhtes;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0009/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0009/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0382.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC2-COD(2010)0059

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada. |
| --- | --- |

(1)

Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada.

| (2) | Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas.

| (3) | Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust. |
| --- | --- |

(3)

Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.

| (4) | Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2). |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2).

| (5) | Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Samuti tuleks
  seetõttu
  meetmetega toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist. |
| --- | --- |

(5)

Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Samuti tuleks
  seetõttu
  meetmetega toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist.

| (6) | Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab Genfi banaanikaubanduslepingu (6) raames või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega neli aastat (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab Genfi banaanikaubanduslepingu (6) raames või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega neli aastat (2010–2013).

| (7) | Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras.

| (8) | Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut.

| (9) | Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega.

| (10) | Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(10)

Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks.

| (11) | Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas. |
| --- | --- |

(11)

Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas.

| (11a) | Komisjonil peaks olema volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses geograafiliste strateegiadokumentide, mitmeaastaste näidisprogrammide ning temaatilisi programme ja kaasnevaid meetmeid käsitlevate strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On äärmiselt oluline, et komisjon peaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(11a)

Komisjonil peaks olema volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses geograafiliste strateegiadokumentide, mitmeaastaste näidisprogrammide ning temaatilisi programme ja kaasnevaid meetmeid käsitlevate strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On äärmiselt oluline, et komisjon peaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4


  Liidu abi rakendamine

  Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”; |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Liidu abi rakendamine

Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”;

| 2) | Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 17a


  Peamised banaane tarnivad AKV riigid

  1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Liidu abi suunatakse nende riikide kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames. Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, muu hulgas töö- ja ohutusnormidele ning keskkonnastandarditele vastavust, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Liidu abi andmisel arvestatakse nii nende riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka regionaalkeskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:






  a) | banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 17a

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Liidu abi suunatakse nende riikide kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames. Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, muu hulgas töö- ja ohutusnormidele ning keskkonnastandarditele vastavust, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Liidu abi andmisel arvestatakse nii nende riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka regionaalkeskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:

a)

banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda;

| b) | banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia; |
| --- | --- |

b)

banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia;

| c) | tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda. |
| --- | --- |

c)

tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.

2.   IV lisas osutatud summa ulatuses määrab komisjon kindlaks igale käesoleva artikli lõikes 1 osutatud banaane tarnivale AKV riigile kättesaadava maksimumsumma järgmiste objektiivsete ja kaalutud näitajate alusel:

| a) | banaanikaubandus liiduga; |
| --- | --- |

a)

banaanikaubandus liiduga;

| b) | banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase. |
| --- | --- |

b)

banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase.

Abi eraldamiskriteeriumite mõõtmisel lähtutakse 2010. aastale eelnevatest, kuni viieaastast ajavahemikku hõlmavatest representatiivsetest andmetest ja komisjoni uuringust, milles hinnatakse WTO raames sõlmitud lepingu ja liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide – põhiliste banaane eksportivate riikide – vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete mõju AKV riikidele.

3.   Komisjon võtab vastu mitmeaastased toetusstrateegiad analoogia põhjal artikliga 19 ja vastavalt artiklile 21. Komisjon tagab, et nimetatud strateegiad täiendavad asjaomaste riikide geograafilisi strateegiadokumente ning et kõnealused banaanisektoris võetavad kaasnevad meetmed on ajutised.

Mitmeaastased toetusstrateegiad banaanisektori kaasnevatele meetmetele hõlmavad järgmist:

| a) | ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele; |
| --- | --- |

a)

ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele;

| b) | teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta;

| c) | näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus; |
| --- | --- |

c)

näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus;

| d) | abi oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

d)

abi oodatavad tulemused;

| e) | toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta; |
| --- | --- |

e)

toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta;

| f) | meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel. |
| --- | --- |

f)

meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel.

Hiljemalt 18 kuud enne programmi lõppu koostatakse banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programmi ja asjaomaste riikide edusammude kohta hinnang, mis sisaldab ka soovitusi meetmete võtmiseks ja nende meetmete olemuse kohta.”;

| 3) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21


  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt artiklile 35,
  kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”; |
| --- | --- |

3)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu
  delegeeritud õigusaktidega
  vastavalt artiklile 35,
  kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”;

| 3a) | Artiklis 22 asendatakse lõige 3 järgmise tekstiga:




  „3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”; |
| --- | --- |

3a)

Artiklis 22 asendatakse lõige 3 järgmise tekstiga:

„3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”;

| 3b) | Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:




  „3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.




  4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste sisseviimiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”; |
| --- | --- |

3b)

Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.

4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste sisseviimiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”;

| 4) | Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmise tekstiga:
  „2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”; |
| --- | --- |

4)

Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmise tekstiga:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”;

| 5) | Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:
  „1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”; |
| --- | --- |

5)

Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:

„1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”;

| 6) | Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”; |
| --- | --- |

6)

Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”;

| 6a) | Artiklis 33 asendatakse lõige 2 järgmise tekstiga:




  „2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”; |
| --- | --- |

6a)

Artiklis 33 asendatakse lõige 2 järgmise tekstiga:

„2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”;

| 6b) | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 35


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimuste kohaselt.



  Artikkel 35a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 35b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”; |
| --- | --- |

6b)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 35a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses täpsustatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”;

| 7) | Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.
  2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”; |
| --- | --- |

7)

Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.

2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”;

| 8) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa; |
| --- | --- |

8)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa;

| 9) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

9)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 17) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1.

3

(4)  EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2.

4

(5)  EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14.

5

(6)  ELT L 141, 9.6.2010, lk 3.

6

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011I LISA

„IIIa LISA

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

3.

Côte d'Ivoire

| 4. | Dominica |
| --- | --- |

4.

Dominica

| 5. | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

5.

Dominikaani Vabariik

| 6. | Ghana |
| --- | --- |

6.

Ghana

| 7. | Jamaica |
| --- | --- |

7.

Jamaica

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent ja Grenadiinid

| 10. | Suriname” |
| --- | --- |

10.

Suriname”

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011II LIISA

„IV LISA

Rahaeraldiste soovituslik jaotus ajavahemikuks 2007–2013 (miljonit eurot)

| Kokku | 17 087 |
| --- | --- |
| Geograafilised programmid: | 10 057 |
| Ladina-Ameerika | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Kesk-Aasia | 719 |
| Lähis-Ida | 481 |
| Lõuna-Aafrika | 980 |
| Temaatilised programmid: | 5 596 |
| Inimestesse investeerimine | 1 060 |
| Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |
| Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |
| Toiduga kindlustatus | 1 709 |
| Rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |
| Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |
| Peamised banaane tarnivad AKV riigid | 190” |

Kokku

17 087

Geograafilised programmid:

10 057

Ladina-Ameerika

2 690

Aasia

5 187

Kesk-Aasia

719

Lähis-Ida

481

Lõuna-Aafrika

980

Temaatilised programmid:

5 596

Inimestesse investeerimine

1 060

Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

804

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1 639

Toiduga kindlustatus

1 709

Rände- ja varjupaigaküsimused

384

Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1 244

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

190”

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/28

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Rahastamisvahend demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (määruse (EÜ) nr 1889/2006 muutmine) ***II

P7_TA(2011)0031

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (16446/1/2010 – C7-0427/2010 – 2009/0060B(COD))

2012/C 182 E/08

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16446/1/2010 – C7-0427/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16446/1/2010 – C7-0427/2010);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0194) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0194) kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0014/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0014/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0380.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC2-COD(2009)0060B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (6), määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (6), määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8).

| (2) | Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (3a) | Strateegiadokumentide puhul peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need strateegiadokumendid täiendavad määrust (EÜ) nr 1889/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(3a)

Strateegiadokumentide puhul peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need strateegiadokumendid täiendavad määrust (EÜ) nr 1889/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1889/2006 muudetakse järgmiselt:

| -1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Strateegiadokumendid ning kõik nende muudatused ja täiendused võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 17 ning artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimuste kohaselt.”; |
| --- | --- |

-1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Strateegiadokumendid ning kõik nende muudatused ja täiendused võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 17 ning artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimuste kohaselt.”;

| -1a) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevusprogrammid ning kõik nende muudatused täiendused vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti arvesse võttes.”; |
| --- | --- |

-1a)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevusprogrammid ning kõik nende muudatused täiendused vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti arvesse võttes.”;

| -1b) | Artikli 7 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:




  „3.
     
  Kui selliste meetmete maksumus on 3 000 000 eurot või rohkem, võtab komisjon need vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti arvesse võttes.




  4.
     
  Erimeetmete puhul, mille maksumus on vähem kui 3 000 000 eurot, saadab komisjon 10 päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teate.”; |
| --- | --- |

-1b)

Artikli 7 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3.
     
  Kui selliste meetmete maksumus on 3 000 000 eurot või rohkem, võtab komisjon need vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti arvesse võttes.

4.
     
  Erimeetmete puhul, mille maksumus on vähem kui 3 000 000 eurot, saadab komisjon 10 päeva jooksul pärast otsuse vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teate.”;

| -1c) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon teavitab rakendatud ajutistest meetmetest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.”; |
| --- | --- |

-1c)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon teavitab rakendatud ajutistest meetmetest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.”;

| 1) | Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”; |
| --- | --- |

1)

Artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”;

| 1a) | Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon saadab oma hindamisaruanded teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”; |
| --- | --- |

1a)

Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon saadab oma hindamisaruanded teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”;

| 1b) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 17


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Volitused võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks volitused vastavalt artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimustele.



  Artikkel 17a


  Delegeerimise tühistamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on alustanud sisemenetlust selle otsustamiseks, kas võtta volituste delegeerimine tagasi, püüab teatada sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist ning näitab ära delegeeritud volitused, mille tagasivõtmist kaalutakse, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 17b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda perioodi pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub aktis nimetatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud ajavahemiku lõppemist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid lõikes 1 viidatud ajavahemiku jooksul, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.” |
| --- | --- |

1b)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Volitused võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks volitused vastavalt artiklites 17a ja 17b sätestatud tingimustele.

Artikkel 17a

Delegeerimise tühistamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on alustanud sisemenetlust selle otsustamiseks, kas võtta volituste delegeerimine tagasi, püüab teatada sellest teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist ning näitab ära delegeeritud volitused, mille tagasivõtmist kaalutakse, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda perioodi pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub aktis nimetatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt võidakse avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud ajavahemiku lõppemist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid lõikes 1 viidatud ajavahemiku jooksul, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 14) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/32

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Arengukoostöö rahastamisvahend (määruse (EÜ) nr 1905/2006 muutmine) ***II

P7_TA(2011)0032

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (16442/1/2010 – C7-0426/2010 – 2009/0060A(COD))

2012/C 182 E/09

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16442/1/2010 – C7-0426/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16442/1/2010 – C7-0426/2010);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0194) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0194) kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0006/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0006/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0379.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC2-COD(2009)0060A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) (3), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend) (5), nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (2a) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentidega, mitmeaastaste näidisprogrammidega ja teemaprogrammide strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(2a)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 seoses geograafiliste strateegiadokumentidega, mitmeaastaste näidisprogrammidega ja teemaprogrammide strateegiadokumentidega, kuna need täiendavad määrust (EÜ) nr 1905/2006 ja on üldkohaldatavad. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt:

| -1) | artikli 17 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Komisjon sõnastab edasised juhised toetuse saajatele ette nähtud kogusumma jaotamiseks nende vahel delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”; |
| --- | --- |

-1)

artikli 17 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon sõnastab edasised juhised toetuse saajatele ette nähtud kogusumma jaotamiseks nende vahel delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”;

| -1a) | artikkel 21 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 21


  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine



  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklis 17 osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”; |
| --- | --- |

-1a)

artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklis 17 osutatud kaasnevad meetmed võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena vastavalt artiklile 35, kohaldades artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.”;

| -1b) | artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”; |
| --- | --- |

-1b)

artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi.”;

| -1c) | artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.




  4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste sisseviimiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”; |
| --- | --- |

-1c)

artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.

4.
     
  Erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste sisseviimiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke, teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühe kuu jooksul.”;

| 1) | artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”;

| 1a) | artikli 33 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Komisjon kontrollib ja vaatab oma programme korrapäraselt üle ning hindab geograafiliste ja temaatiliste poliitikate ja programmide ning valdkondlike poliitikate rakendamise tulemusi ja programmitöö tõhusust, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide või nõukogu ettepanekuid sõltumatute välishindamiste läbiviimiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.




  2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”; |
| --- | --- |

1a)

artikli 33 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjon kontrollib ja vaatab oma programme korrapäraselt üle ning hindab geograafiliste ja temaatiliste poliitikate ja programmide ning valdkondlike poliitikate rakendamise tulemusi ja programmitöö tõhusust, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide või nõukogu ettepanekuid sõltumatute välishindamiste läbiviimiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.

2.
     
  Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”;

| 1b) | artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Komisjon jälgib käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ja edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõjude kohta. See aruanne esitatakse ka liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.”; |
| --- | --- |

1b)

artikli 34 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Komisjon jälgib käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ja edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõjude kohta. See aruanne esitatakse ka liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.”;

| 1c) | artikkel 35 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 35


  Delegeerimine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.



  Artikkel 35a


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 35b


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile kavatsusest mitte esitada vastuväiteid.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.”. |
| --- | --- |

1c)

artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Delegeerimine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi.

Artikkel 35a

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 2 ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35b

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile kavatsusest mitte esitada vastuväiteid.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 11) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/36

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine) ***II

P7_TA(2011)0033

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD))

2012/C 182 E/10

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16440/1/2010 – C7-0425/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16440/1/2010 – C7-0425/2010);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) komisjoni ettepaneku kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0197); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) komisjoni ettepaneku kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0197);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0005/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0005/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0381.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC2-COD(2009)0059

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

| (3) | Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse. |
| --- | --- |

(3)

Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.

| (4) | 2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artikli 49 lõike 6 punktiga b. Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu. |
| --- | --- |

(4)

2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artikli 49 lõike 6 punktiga b. Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.

| (7) | Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

| (8) | Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.

| (8a) | Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon ettevalmistava töö käigus asjakohaselt konsulteeriks, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(8a)

Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad. On eriti tähtis, et komisjon ettevalmistava töö käigus asjakohaselt konsulteeriks, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | määruse pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | artiklid 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1


  Eesmärk

  1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.
  Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
  2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

  Artikkel 2


  Reguleerimisala

  1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingus sätestatud väärtuseid.
  2.   Põhjendavate asjaolude esinemisel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
  3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
  4.   Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
  5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).

  Artikkel 3


  Üldpõhimõtted

  1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.
  2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.
  3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.
  4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.
  5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.
  6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

  Artikkel 4


  Koostöövaldkonnad

  Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:






  1. | koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklid 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.

Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingus sätestatud väärtuseid.

2.   Põhjendavate asjaolude esinemisel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.

3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

4.   Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.

4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.

5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:

1.

koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

| 2. | kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

2.

kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 3. | dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

3.

dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| 4. | inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel; |
| --- | --- |

4.

inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;

| 5. | koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus; |
| --- | --- |

5.

koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;

| 6. | Euroopa Liidu teadlikkuse tõstmine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides; |
| --- | --- |

6.

Euroopa Liidu teadlikkuse tõstmine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;

| 7. | toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele. |
| --- | --- |

7.

toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.

| 3) | Artikli 5
  lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:
  „2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.


  3.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 14a sätestatud korras ning vastavalt artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustele.
  ”; |
| --- | --- |

3)

Artikli 5
  lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:

„2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.

3.
     
  Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 14a sätestatud korras ning vastavalt artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustele.
  ”;

| 4) | ▐ Artiklit 6
  muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- | --- |

4)

▐ Artiklit 6
  muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusega. Nimetatud korda ei ole vaja kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusega. Nimetatud korda ei ole vaja kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.”;

| 5) | artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik muutub lõikeks 1; |
| --- | --- | --- |

5)

artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik muutub lõikeks 1;

| b) | lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;

| f) | liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”; |
| --- | --- |

f)

liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „2.   nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
  3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„2.   nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.

3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.

| 6) | artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”; |
| --- | --- |

6)

artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”;

| 7) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”; |
| --- | --- | --- |

7)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”;

| 8) | artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Liidu finantshuvide kaitsmine”; |
| --- | --- | --- |

8)

artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidu finantshuvide kaitsmine”;

| b) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (9), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
  2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule. |
| --- | --- |

b)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (9), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).

2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

| 9) | artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 13


  Hindamine

  1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.
  2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule
  .
  3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.

  Artikkel 14


  Aastaaruanne

  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”; |
| --- | --- |

9)

artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Hindamine

1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule
  .

3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.

Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”;

| 9a) | Lisatakse järgmised artiklid:



  „Artikkel 14a


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamisajaks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.




  2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle ühtlasi teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  3.
     
  Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustel.



  Artikkel 14b


  Delegeerimise tagasivõtmine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.




  2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.




  3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.



  Artikkel 14c


  Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine



  1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.




  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.




  2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.




  Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.




  3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”; |
| --- | --- |

9a)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 14a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamisajaks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle ühtlasi teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustel.

Artikkel 14b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14c

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”;

| 9b) | artikkel 15 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9b)

artikkel 15 jäetakse välja.

| 10) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16


  Finantssätted

  Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
  Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013. Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
  need
  assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Seejuures tagatakse, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satuks ebasoodsasse olukorda seoses käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.




  Määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
  ”; |
| --- | --- |

10)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
  Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013. Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
  Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
  need
  assigneeringud finantsraamistiku piires.
  Seejuures tagatakse, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satuks ebasoodsasse olukorda seoses käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
  ”;

| 11) | lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

11)

lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 12) | lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

12)

lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

5

(6)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”;

6

(7)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

7

(8)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”;

8

(9)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

9

(10)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”;

11

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011LISA

„II LISA

Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu

Ladina-Ameerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivia |
| --- | --- |

2.

Bolivia

| 3. | Brasiilia |
| --- | --- |

3.

Brasiilia

| 4. | Colombia |
| --- | --- |

4.

Colombia

| 5. | Costa Rica |
| --- | --- |

5.

Costa Rica

| 6. | Ecuador |
| --- | --- |

6.

Ecuador

| 7. | El Salvador |
| --- | --- |

7.

El Salvador

| 8. | Guatemala |
| --- | --- |

8.

Guatemala

| 9. | Honduras |
| --- | --- |

9.

Honduras

| 10. | Kuuba |
| --- | --- |

10.

Kuuba

| 11. | Mehhiko |
| --- | --- |

11.

Mehhiko

| 12. | Nicaragua |
| --- | --- |

12.

Nicaragua

| 13. | Panama |
| --- | --- |

13.

Panama

| 14. | Paraguay |
| --- | --- |

14.

Paraguay

| 15. | Peruu |
| --- | --- |

15.

Peruu

| 16. | Tšiili |
| --- | --- |

16.

Tšiili

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Birma/Myanmar |
| --- | --- |

22.

Birma/Myanmar

| 23. | Filipiinid |
| --- | --- |

23.

Filipiinid

| 24. | Hiina |
| --- | --- |

24.

Hiina

| 25. | India |
| --- | --- |

25.

India

| 26. | Indoneesia |
| --- | --- |

26.

Indoneesia

| 27. | Kambodža |
| --- | --- |

27.

Kambodža

| 28. | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| --- | --- |

28.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

| 29. | Laos |
| --- | --- |

29.

Laos

| 30. | Malaisia |
| --- | --- |

30.

Malaisia

| 31. | Maldiivid |
| --- | --- |

31.

Maldiivid

| 32. | Mongoolia |
| --- | --- |

32.

Mongoolia

| 33. | Nepal |
| --- | --- |

33.

Nepal

| 34. | Pakistan |
| --- | --- |

34.

Pakistan

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Tai |
| --- | --- |

36.

Tai

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Kesk-Aasia

| 38. | Kasahstan |
| --- | --- |

38.

Kasahstan

| 39. | Kirgiisi Vabariik |
| --- | --- |

39.

Kirgiisi Vabariik

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Türkmenistan |
| --- | --- |

41.

Türkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Lähis-Ida

| 43. | Iraan |
| --- | --- |

43.

Iraan

| 44. | Iraak |
| --- | --- |

44.

Iraak

| 45. | Jeemen |
| --- | --- |

45.

Jeemen

Lõuna-Aafrika

| 46. | Lõuna-Aafrika” |
| --- | --- |

46.

Lõuna-Aafrika”

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/47

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Banaanikaubanduslepingud ***

P7_TA(2011)0035

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta (07782/2010 – C7-0148/2010 – 2010/0057(NLE))

2012/C 182 E/11

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07782/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07782/2010);

| — | võttes arvesse Genfi banaanikaubanduslepingu eelnõu (07968/2010) ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu eelnõu (07970/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi banaanikaubanduslepingu eelnõu (07968/2010) ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu eelnõu (07970/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0148/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0148/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0002/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0002/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingute sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingute sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/48

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Nõukogu määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) kehtetuks tunnistamine ***I

P7_TA(2011)0036

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta (KOM(2010)0096 – C7-0074/2010 – 2010/0056(COD))

2012/C 182 E/12

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0096); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0096);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0074/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0074/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0003/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC1-COD(2010)0056

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 306/2011) lõplikule kujule.)

---

| 22.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 182/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 182/49

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011Elektri- ja elektroonikaseadmete romud ***I

P7_TA(2011)0037

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0810 – C6-0472/2008 – 2008/0241(COD))

2012/C 182 E/13

(Seadusandlik tavamenetlus: uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0810); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0810);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6–0472/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6–0472/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. detsembri 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. detsembri 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3);

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 3. aprilli 2009. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 3. aprilli 2009. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7–0229/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7–0229/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 39.

(2)  ELT C 141, 29.5.2010, lk 55.

(3)  ELT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011P7_TC1-COD(2008)0241

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/96/EÜ (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta) (4) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/96/EÜ (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta) (4) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Liidu keskkonnapoliitika eesmärgid on eelkõige säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist ning kasutada loodusvarasid ettenägelikult ja otstarbekohaselt. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, et tuleb võtta ennetusmeetmeid, et keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning et maksma peab saastaja. |
| --- | --- |

(2)

Liidu keskkonnapoliitika eesmärgid on eelkõige säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist ning kasutada loodusvarasid ettenägelikult ja otstarbekohaselt. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, et tuleb võtta ennetusmeetmeid, et keskkonnakahjustus tuleb heastada eeskätt kahjustuse kohas ning et maksma peab saastaja.

| (3) | Ühenduse keskkonnapoliitika ja säästva arengu alases tegevusprogrammis (viies keskkonnaalane tegevusprogramm) (5) märgitakse, et säästva arengu saavutamiseks tuleb praegusi arengu-, tootmis-, tarbimis- ja käitumismudeleid oluliselt muuta, ning kutsutakse muu hulgas üles loodusvarade raiskamist vähendama ja saastamist vältima. Selles märgitakse elektri- ja elektroonikaseadmete romusid (edaspidi „elektroonikaromud”) ühe reguleerimist vajava sihtvaldkonnana, et saaks kohaldada jäätmetekke vältimise, jäätmete taaskasutamise ja ohutu kõrvaldamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse keskkonnapoliitika ja säästva arengu alases tegevusprogrammis (viies keskkonnaalane tegevusprogramm) (5) märgitakse, et säästva arengu saavutamiseks tuleb praegusi arengu-, tootmis-, tarbimis- ja käitumismudeleid oluliselt muuta, ning kutsutakse muu hulgas üles loodusvarade raiskamist vähendama ja saastamist vältima. Selles märgitakse elektri- ja elektroonikaseadmete romusid (edaspidi „elektroonikaromud”) ühe reguleerimist vajava sihtvaldkonnana, et saaks kohaldada jäätmetekke vältimise, jäätmete taaskasutamise ja ohutu kõrvaldamise põhimõtteid.

| (4) | Käesolev direktiiv täiendab üldisi liidu jäätmekäitlusalaseid õigusakte, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ jäätmete kohta (6). Selles osutatakse kõnealuse direktiivi mõistetele, sealhulgas jäätmete ja üldiste jäätmekäitlustoimingute mõistetele. Direktiivi 2008/98/EÜ kohane kogumise mõiste hõlmab jäätmete eelsortimist ja eelladustamist, eesmärgiga transportida need jäätmekäitlusettevõttesse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/125/EÜ (7) on kehtestatud raamistik energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja see võimaldab vastu võtta ökodisaini erinõuded energiamõjuga toodete jaoks, mis võivad olla hõlmatud ka käesoleva direktiiviga. Direktiivi 2009/125/EÜ ja selle kohaselt vastuvõetud rakendusmeetmete kohaldamine ei piira liidu jäätmekäitlusalaste õigusaktide kohaldamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2002/95/EÜ (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) (8) on nõutud keelatud ainete asendamine kõikides selle reguleerimisalasse kuuluvates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv täiendab üldisi liidu jäätmekäitlusalaseid õigusakte, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ jäätmete kohta (6). Selles osutatakse kõnealuse direktiivi mõistetele, sealhulgas jäätmete ja üldiste jäätmekäitlustoimingute mõistetele. Direktiivi 2008/98/EÜ kohane kogumise mõiste hõlmab jäätmete eelsortimist ja eelladustamist, eesmärgiga transportida need jäätmekäitlusettevõttesse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/125/EÜ (7) on kehtestatud raamistik energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja see võimaldab vastu võtta ökodisaini erinõuded energiamõjuga toodete jaoks, mis võivad olla hõlmatud ka käesoleva direktiiviga. Direktiivi 2009/125/EÜ ja selle kohaselt vastuvõetud rakendusmeetmete kohaldamine ei piira liidu jäätmekäitlusalaste õigusaktide kohaldamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2002/95/EÜ (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) (8) on nõutud keelatud ainete asendamine kõikides selle reguleerimisalasse kuuluvates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (5) | Direktiivis 2008/98/EÜ on sätestatud, et üksikdirektiivides võib ette näha erijuhtusid käsitlevaid eeskirju või täiendada kõnealuse direktiivi eeskirju teatavate jäätmeliikide käitlemise osas. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 2008/98/EÜ on sätestatud, et üksikdirektiivides võib ette näha erijuhtusid käsitlevaid eeskirju või täiendada kõnealuse direktiivi eeskirju teatavate jäätmeliikide käitlemise osas.

| (6) | Kuna turg laieneb jätkuvalt ja uuendustsüklid muutuvad lühemaks, asendatakse seadmed kiiremini, mistõttu on elektroonikaromud kõige kiiremini kasvav jäätmevoog. Kuigi direktiiv 2002/95/EÜ aitab tõhusalt vähendada ohtlike ainete kasutamist uutes elektri- ja elektroonikaseadmetes, säilivad ohtlikud ained, nagu elavhõbe, kaadmium, plii, kuuevalentne kroom, polüklooritud bifenüülid (PCB) ja osoonikihti kahandavad ained, elektroonikaromudes veel palju aastaid. Ohtlike komponentide sisaldus elektri- ja elektroonikaseadmetes põhjustab suuri probleeme jäätmekäitluses ning elektroonikaromusid ei võeta piisaval määral ringlusse. Ringlussevõtuta kaoksid väärtuslikud ressursid. |
| --- | --- |

(6)

Kuna turg laieneb jätkuvalt ja uuendustsüklid muutuvad lühemaks, asendatakse seadmed kiiremini, mistõttu on elektroonikaromud kõige kiiremini kasvav jäätmevoog. Kuigi direktiiv 2002/95/EÜ aitab tõhusalt vähendada ohtlike ainete kasutamist uutes elektri- ja elektroonikaseadmetes, säilivad ohtlikud ained, nagu elavhõbe, kaadmium, plii, kuuevalentne kroom, polüklooritud bifenüülid (PCB) ja osoonikihti kahandavad ained, elektroonikaromudes veel palju aastaid. Ohtlike komponentide sisaldus elektri- ja elektroonikaseadmetes põhjustab suuri probleeme jäätmekäitluses ning elektroonikaromusid ei võeta piisaval määral ringlusse. Ringlussevõtuta kaoksid väärtuslikud ressursid.

| (7) | Käesoleva direktiivi kõige tähtsam eesmärk on säästva tarbimise ja tootmise toetamine esmalt elektroonikaromude tekke vältimise ning lisaks sellele nende korduskasutamise, ringlussevõtmise ja muude taaskasutamise viiside kaudu, et vähendada jäätmete kõrvaldamist, ▐ toetada ressursside tõhusat kasutamist
  ja strateegiliste toormaterjalide taaskasutusse võtmist
  . Käesoleva direktiiviga püütakse parandada ka kõikide elektri- ja elektroonikaseadmete olelusringis osalevate ettevõtjate, näiteks tootjate, turustajate ja tarbijate ning eelkõige vahetult elektroonikaromude kogumise ja töötlemisega tegelevate ettevõtjate keskkonnategevuse tulemuslikkust. Eelkõige võib tootja vastutuse põhimõtte erinev rakendamine eri riikides põhjustada märgatavaid erinevusi ettevõtjate finantskohustustes. Elektroonikaromude käitlusega seotud siseriiklike tegevuspõhimõtete erinevus takistab ringlussevõtu tegevuspõhimõtete tõhusat rakendamist. Selleks tuleks liidu tasandil sätestada põhikriteeriumid
  ja välja töötada elektroonikaromude kogumise ja käitlemise ühtsed standardid
  . |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiivi kõige tähtsam eesmärk on säästva tarbimise ja tootmise toetamine esmalt elektroonikaromude tekke vältimise ning lisaks sellele nende korduskasutamise, ringlussevõtmise ja muude taaskasutamise viiside kaudu, et vähendada jäätmete kõrvaldamist, ▐ toetada ressursside tõhusat kasutamist
  ja strateegiliste toormaterjalide taaskasutusse võtmist
  . Käesoleva direktiiviga püütakse parandada ka kõikide elektri- ja elektroonikaseadmete olelusringis osalevate ettevõtjate, näiteks tootjate, turustajate ja tarbijate ning eelkõige vahetult elektroonikaromude kogumise ja töötlemisega tegelevate ettevõtjate keskkonnategevuse tulemuslikkust. Eelkõige võib tootja vastutuse põhimõtte erinev rakendamine eri riikides põhjustada märgatavaid erinevusi ettevõtjate finantskohustustes. Elektroonikaromude käitlusega seotud siseriiklike tegevuspõhimõtete erinevus takistab ringlussevõtu tegevuspõhimõtete tõhusat rakendamist. Selleks tuleks liidu tasandil sätestada põhikriteeriumid
  ja välja töötada elektroonikaromude kogumise ja käitlemise ühtsed standardid
  .

| (8) | Kuna võetava meetme eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning probleemi ulatuse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(8)

Kuna võetava meetme eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning probleemi ulatuse tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (9) | Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada toodete ja tootjate suhtes müügiviisist olenemata, sealhulgas kaugmüük ja elektrooniline müük. Sellega seoses tuleks kaugmüügi ja elektroonilise müügi kanaleid kasutavate tootjate ja turustajate kohustused esitada samas vormis ja jõustada samal viisil, kui see on praktiliselt võimalik, et vältida olukorda, kus muud turustuskanalid peavad kandma käesoleva direktiivi elektroonikaromusid käsitlevate sätete kohaldamisest tekkivad kulud nende elektri- ja elektroonikaseadmete puhul, mis on müüdud kaugmüügi või elektroonilise müügi abil. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada toodete ja tootjate suhtes müügiviisist olenemata, sealhulgas kaugmüük ja elektrooniline müük. Sellega seoses tuleks kaugmüügi ja elektroonilise müügi kanaleid kasutavate tootjate ja turustajate kohustused esitada samas vormis ja jõustada samal viisil, kui see on praktiliselt võimalik, et vältida olukorda, kus muud turustuskanalid peavad kandma käesoleva direktiivi elektroonikaromusid käsitlevate sätete kohaldamisest tekkivad kulud nende elektri- ja elektroonikaseadmete puhul, mis on müüdud kaugmüügi või elektroonilise müügi abil.

| (10) | Käesoleva direktiivi reguleerimisala peaks hõlmama kõiki tavatarbijatele ettenähtud elektri- ja elektroonikaseadmeid ning erialaseks kasutamiseks ettenähtud elektri- ja elektroonikaseadmeid. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada, ilma et see piiraks selliste liidu ohutus- ja tervishoiunõudeid käsitlevate õigusaktide kohaldamist, millega kaitstakse kõiki elektroonikaromudega kokkupuutujaid, ja liidu jäätmekäitlust käsitlevate eriõigusaktide kohaldamist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid) (9) ning tootearendust käsitlevad liidu õigusaktid, eelkõige direktiiv 2005/32/EÜ.
  Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja arvata suured paiksed seadmed, sest need on alaliselt paigaldatud ja neid käitatakse püsivalt ühes kohas, neid monteerivad kokku ja lahti spetsialistid ning seetõttu on tegemist kontrollitud jäätmevooga. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks samuti välja arvata teatud kindlas kohas kasutamiseks mõeldud suured paiksed tööstuslikud tööriistad. Samuti tuleks välja arvata eranditult professionaalsete kasutajate kasutatavad liikuvad masinad, kuna neid monteerivad lahti ja kõrvaldavad spetsialistid ning seetõttu on tegemist kontrollitud jäätmevooga. Lisaks tuleks välja arvata fotogalvaanilised moodulid, mida samuti paigaldavad ja eemaldavad spetsialistid ning mis aitavad oluliselt saavutada taastuvenergeetika eesmärke ja seeläbi vähendada CO2 heiteid. Peale selle on päikeseenergeetika tööstus sõlminud vabatahtliku keskkonnakokkulepe eesmärgiga võtta ringlusse 85 % fotogalvaanilistest moodulitest. Komisjon peaks hindama, kas selle kokkuleppega saavutatakse käesoleva direktiiviga vähemalt võrdväärsed tulemused ning kas see hõlmab kõiki turule lastavaid fotogalvaanilisi mooduleid, ning vajadusel peaks komisjon esitama ettepaneku lisada aruande põhjal fotogalvaanilised moodulid käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi reguleerimisala peaks hõlmama kõiki tavatarbijatele ettenähtud elektri- ja elektroonikaseadmeid ning erialaseks kasutamiseks ettenähtud elektri- ja elektroonikaseadmeid. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada, ilma et see piiraks selliste liidu ohutus- ja tervishoiunõudeid käsitlevate õigusaktide kohaldamist, millega kaitstakse kõiki elektroonikaromudega kokkupuutujaid, ja liidu jäätmekäitlust käsitlevate eriõigusaktide kohaldamist, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid) (9) ning tootearendust käsitlevad liidu õigusaktid, eelkõige direktiiv 2005/32/EÜ.
  Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja arvata suured paiksed seadmed, sest need on alaliselt paigaldatud ja neid käitatakse püsivalt ühes kohas, neid monteerivad kokku ja lahti spetsialistid ning seetõttu on tegemist kontrollitud jäätmevooga. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks samuti välja arvata teatud kindlas kohas kasutamiseks mõeldud suured paiksed tööstuslikud tööriistad. Samuti tuleks välja arvata eranditult professionaalsete kasutajate kasutatavad liikuvad masinad, kuna neid monteerivad lahti ja kõrvaldavad spetsialistid ning seetõttu on tegemist kontrollitud jäätmevooga. Lisaks tuleks välja arvata fotogalvaanilised moodulid, mida samuti paigaldavad ja eemaldavad spetsialistid ning mis aitavad oluliselt saavutada taastuvenergeetika eesmärke ja seeläbi vähendada CO2 heiteid. Peale selle on päikeseenergeetika tööstus sõlminud vabatahtliku keskkonnakokkulepe eesmärgiga võtta ringlusse 85 % fotogalvaanilistest moodulitest. Komisjon peaks hindama, kas selle kokkuleppega saavutatakse käesoleva direktiiviga vähemalt võrdväärsed tulemused ning kas see hõlmab kõiki turule lastavaid fotogalvaanilisi mooduleid, ning vajadusel peaks komisjon esitama ettepaneku lisada aruande põhjal fotogalvaanilised moodulid käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

| (11) | Käesoleva direktiiviga kehtestatud tootja vastutus on üks vahend, mis julgustab kavandama ja tootma elektri- ja elektroonikaseadmeid, mille puhul võetakse täielikult arvesse nende parandamist, võimalikku ajakohastamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu ning hõlbustatakse neid toiminguid. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga kehtestatud tootja vastutus on üks vahend, mis julgustab kavandama ja tootma elektri- ja elektroonikaseadmeid, mille puhul võetakse täielikult arvesse nende parandamist, võimalikku ajakohastamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu ning hõlbustatakse neid toiminguid.

| (12) | Elektroonikaromude tagasivõtu ja käsitlemisega tegeleva turustuspersonali ohutuse ja tervise tagamiseks peaksid liikmesriigid ohutus- ja tervishoiunõudeid käsitlevate siseriiklike ja liidu õigusaktide kohaselt määratlema tingimused, mille kohaselt turustajad võivad keelduda seadmete tagasivõtmisest. |
| --- | --- |

(12)

Elektroonikaromude tagasivõtu ja käsitlemisega tegeleva turustuspersonali ohutuse ja tervise tagamiseks peaksid liikmesriigid ohutus- ja tervishoiunõudeid käsitlevate siseriiklike ja liidu õigusaktide kohaselt määratlema tingimused, mille kohaselt turustajad võivad keelduda seadmete tagasivõtmisest.

| (13) | Lahuskogumine on elektroonikaromude eritöötluse ja ringlussevõtu tagamise eeltingimus ning vajalik inimeste tervise ning keskkonnakaitse soovitud taseme saavutamiseks liidus. Tarbijad peavad niisuguse kogumise õnnestumisele aktiivselt kaasa aitama ning neid tuleks julgustada elektroonikaromusid tagastama. Sel eesmärgil tuleks elektroonikaromude tagastamiseks organiseerida sobivad töötluskohad, sealhulgas vastuvõtupunktid, kus saaks kodumajapidamisjäätmeid vähemalt tasuta tagastada. Turustajatel
  , kohalikel omavalitsustel ja jäätmekäitlusega tegelevatel ettevõtjatel
  on
  kõigil
  oluline osa elektroonikaromude kogumise
  ja töötlemise
  edendamisel
  ning seega peaksid nende suhtes kehtima käesoleva direktiivi nõuded
  . |
| --- | --- |

(13)

Lahuskogumine on elektroonikaromude eritöötluse ja ringlussevõtu tagamise eeltingimus ning vajalik inimeste tervise ning keskkonnakaitse soovitud taseme saavutamiseks liidus. Tarbijad peavad niisuguse kogumise õnnestumisele aktiivselt kaasa aitama ning neid tuleks julgustada elektroonikaromusid tagastama. Sel eesmärgil tuleks elektroonikaromude tagastamiseks organiseerida sobivad töötluskohad, sealhulgas vastuvõtupunktid, kus saaks kodumajapidamisjäätmeid vähemalt tasuta tagastada. Turustajatel
  , kohalikel omavalitsustel ja jäätmekäitlusega tegelevatel ettevõtjatel
  on
  kõigil
  oluline osa elektroonikaromude kogumise
  ja töötlemise
  edendamisel
  ning seega peaksid nende suhtes kehtima käesoleva direktiivi nõuded
  .

| (14) | Kaitstuse soovitud taseme ja ühtsete keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks liidus peaksid liikmesriigid vastu võtma asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ja saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase. Liikmesriikidelt tuleks tõhusate kogumissüsteemide loomise tagamiseks nõuda, et nad saavutaksid elektroonikaromude kogumise kõrge taseme, eelkõige osooni kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul, arvestades nende suurt keskkonnamõju ning kohustusi, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) (11). Mõjuhinnangus esitatud andmete põhjal on näha, et 65 % turulelastud elektri- ja elektroonikaseadmetest on juba praegu lahus kogutud, kuid üle poole nendest töödeldakse nõuetevastaselt ja eksporditakse ebaseaduslikult
  või töödeldakse nõuetekohaselt, aga töödeldavatest kogustest ei teatata
  . Seetõttu kaoksid väärtuslikud teisesed toormaterjalid, keskkonnaseisund halveneks
  ja andmeid esitataks ebajärjekindlalt
  . Selle vältimiseks on vaja kehtestada ambitsioonikas kogumise sihtarv
  , et kohustada kõiki elektroonikaromude kogujaid tagama, et romusid töödeldakse keskkonnaohutult ja nõuda, et nad esitaksid aruanded kogutud, käideldud ja töödeldud koguste kohta
  .
  Väga tähtis on, et liikmesriigid tagaksid käesoleva direktiivi tõhusa jõustamise, eriti liidust väljaviidavate kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete kontrolli osas
  . |
| --- | --- |

(14)

Kaitstuse soovitud taseme ja ühtsete keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks liidus peaksid liikmesriigid vastu võtma asjakohased meetmed, et vähendada elektroonikaromude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena ja saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase. Liikmesriikidelt tuleks tõhusate kogumissüsteemide loomise tagamiseks nõuda, et nad saavutaksid elektroonikaromude kogumise kõrge taseme, eelkõige osooni kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete puhul, arvestades nende suurt keskkonnamõju ning kohustusi, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) (11). Mõjuhinnangus esitatud andmete põhjal on näha, et 65 % turulelastud elektri- ja elektroonikaseadmetest on juba praegu lahus kogutud, kuid üle poole nendest töödeldakse nõuetevastaselt ja eksporditakse ebaseaduslikult
  või töödeldakse nõuetekohaselt, aga töödeldavatest kogustest ei teatata
  . Seetõttu kaoksid väärtuslikud teisesed toormaterjalid, keskkonnaseisund halveneks
  ja andmeid esitataks ebajärjekindlalt
  . Selle vältimiseks on vaja kehtestada ambitsioonikas kogumise sihtarv
  , et kohustada kõiki elektroonikaromude kogujaid tagama, et romusid töödeldakse keskkonnaohutult ja nõuda, et nad esitaksid aruanded kogutud, käideldud ja töödeldud koguste kohta
  .
  Väga tähtis on, et liikmesriigid tagaksid käesoleva direktiivi tõhusa jõustamise, eriti liidust väljaviidavate kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete kontrolli osas
  .

| (15) | Elektroonikaromude eritöötlus on möödapääsmatu, kui tahetakse vältida saasteainete hajumist ringlussevõetud materjalidesse või jäätmevoogu. Niisugune töötlus on kõige tõhusam vahend, mis tagab, et järgitakse liidu keskkonnakaitse soovitud taset. Kõik asutused ja ettevõtted, kes teostavad kogumise, ringlussevõtu ja töötlemisega seotud toiminguid, peaksid täitma miinimumnõudeid, et vältida elektroonikaromude töötlemisega seotud negatiivset keskkonnamõju. Töötlemisel, taaskasutamisel ja ringlussevõtul tuleks kasutada parimat võimalikku tehnikat, kui see tagab inimeste tervise ja keskkonnakaitse kõrge taseme. Parimat võimalikku töötlemis-, taaskasutus- ja ringlussevõtutehnikat võib täiendavalt määratleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivis 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (12) sätestatud korras. |
| --- | --- |

(15)

Elektroonikaromude eritöötlus on möödapääsmatu, kui tahetakse vältida saasteainete hajumist ringlussevõetud materjalidesse või jäätmevoogu. Niisugune töötlus on kõige tõhusam vahend, mis tagab, et järgitakse liidu keskkonnakaitse soovitud taset. Kõik asutused ja ettevõtted, kes teostavad kogumise, ringlussevõtu ja töötlemisega seotud toiminguid, peaksid täitma miinimumnõudeid, et vältida elektroonikaromude töötlemisega seotud negatiivset keskkonnamõju. Töötlemisel, taaskasutamisel ja ringlussevõtul tuleks kasutada parimat võimalikku tehnikat, kui see tagab inimeste tervise ja keskkonnakaitse kõrge taseme. Parimat võimalikku töötlemis-, taaskasutus- ja ringlussevõtutehnikat võib täiendavalt määratleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivis 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (12) sätestatud korras.

| (16) | Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee märkis oma 19. jaanuari 2009. aasta arvamuses, mis puudutab nanotehnoloogiatoodete mõjuhinnangut, et kokkupuude suurtesse struktuuridesse (nt elektroonikasõlmedesse) kindlalt paigutatud nanomaterjalidega võib toimuda jäätmekäitluse ja ringlussevõtu etapis. Et kontrollida võimalikke inimeste tervist ja keskkonda ohustavaid riske, mis tulenevad nanomaterjale sisaldavate elektroonikaromude töötlemisest, võib osutuda vajalikuks selektiivne töötlemine. Komisjonil on asjakohane hinnata, kas vastavate nanomaterjalide suhtes tuleks kohaldada selektiivset töötlemist. |
| --- | --- |

(16)

Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee märkis oma 19. jaanuari 2009. aasta arvamuses, mis puudutab nanotehnoloogiatoodete mõjuhinnangut, et kokkupuude suurtesse struktuuridesse (nt elektroonikasõlmedesse) kindlalt paigutatud nanomaterjalidega võib toimuda jäätmekäitluse ja ringlussevõtu etapis. Et kontrollida võimalikke inimeste tervist ja keskkonda ohustavaid riske, mis tulenevad nanomaterjale sisaldavate elektroonikaromude töötlemisest, võib osutuda vajalikuks selektiivne töötlemine. Komisjonil on asjakohane hinnata, kas vastavate nanomaterjalide suhtes tuleks kohaldada selektiivset töötlemist.

| (17) | Vajaduse korral tuleks esmatähtsaks pidada elektroonikaromude ja nende komponentide, alakoostude ja tarvikute korduskasutamist. Kui korduskasutamine ei ole soovitav, tuleks kõik lahuskogutud elektroonikaromud saata taaskasutamiseks, mille käigus tuleks saavutada ringlussevõtu ja taaskasutamise kõrge tase. Lisaks sellele tuleks tootjaid julgustada kasutama uutes seadmetes ringlussevõetud materjali. |
| --- | --- |

(17)

Vajaduse korral tuleks esmatähtsaks pidada elektroonikaromude ja nende komponentide, alakoostude ja tarvikute korduskasutamist. Kui korduskasutamine ei ole soovitav, tuleks kõik lahuskogutud elektroonikaromud saata taaskasutamiseks, mille käigus tuleks saavutada ringlussevõtu ja taaskasutamise kõrge tase. Lisaks sellele tuleks tootjaid julgustada kasutama uutes seadmetes ringlussevõetud materjali.

| (18) | Seadmete taaskasutamist, korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu saab käsitada sammudena käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide suunas üksnes juhul, kui kõnealune taaskasutamine või korduskasutamiseks ettevalmistamine või ringlussevõtt ei ole vastuolus liidu ja liikmesriikide muude õigusaktidega, mida kohaldatakse seadmete suhtes.
  Seadmete nõuetekohane taaskasutamine ning korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine on oluline ressursside usaldusväärseks juhtimiseks ja optimeerib ressurssidega varustamist. |
| --- | --- |

(18)

Seadmete taaskasutamist, korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu saab käsitada sammudena käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide suunas üksnes juhul, kui kõnealune taaskasutamine või korduskasutamiseks ettevalmistamine või ringlussevõtt ei ole vastuolus liidu ja liikmesriikide muude õigusaktidega, mida kohaldatakse seadmete suhtes.
  Seadmete nõuetekohane taaskasutamine ning korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamine on oluline ressursside usaldusväärseks juhtimiseks ja optimeerib ressurssidega varustamist.

| (19) | Elektroonikaromude käitluse rahastamise põhimõtted tuleks kindlaks määrata liidu tasandil ning rahastamiskavad peavad kaasa aitama ulatuslikule kogumisele ja tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele. |
| --- | --- |

(19)

Elektroonikaromude käitluse rahastamise põhimõtted tuleks kindlaks määrata liidu tasandil ning rahastamiskavad peavad kaasa aitama ulatuslikule kogumisele ja tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele.

| (20) | Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. Tootjad peaksid
  seetõttu
  rahastama elektroonikaromude äraviimist kogumispunktidest, töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. ▐ Selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti,
  peaksid liikmesriigid julgustama kõiki elektroonikaromude käitlemisel osalejaid aitama saavutada käesoleva direktiivi eesmärki. Selleks et
  kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega
  , peaksid liikmesriigid julgustama tootjaid kõiki kogutud elektroonikaromusid töötlema
  .
  Tarbijatel peaks olema kohustus viia kasutusaja lõppu jõudnud elektri- ja elektroonikaseadmed kogumispunktidesse, et neid saaks nõuetekohaselt töödelda.
  Tootja vastutuse põhimõtte parimaks kasutamiseks peaks iga tootja rahastama oma toodetest pärinevate jäätmete käitlust. Tootja peaks saama valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga. Iga tootja
  või tema nimel tegutsev kolmas isik
  peaks toote turulelaskmisel esitama finantstagatise, et vältida peremeheta toodetest pärinevate elektroonikaromude käitluskulude langemist ühiskonnale või ülejäänud tootjatele. Kohustus rahastada vanade jäätmete käitlust tuleks jaotada kõikide olemasolevate tootjate vahel kollektiivsete rahastamissüsteemide abil, milles kõik kulude tekkimise ajal turul olevad tootjad osalevad proportsionaalselt. Kollektiivsetest rahastamissüsteemidest ei tohiks välja jätta kitsal alal tegutsevaid tootjaid, väiketootjaid, importijaid ega uusi tulijaid.
  ▐ |
| --- | --- |

(20)

Kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatel peaks olema võimalus elektroonikaromusid vähemalt tasuta tagastada. Tootjad peaksid
  seetõttu
  rahastama elektroonikaromude äraviimist kogumispunktidest, töötlemist, taaskasutamist ja kõrvaldamist. ▐ Selleks et vältida lahuskogutud elektroonikaromude nõuetevastast töötlemist ja ebaseaduslikku eksporti,
  peaksid liikmesriigid julgustama kõiki elektroonikaromude käitlemisel osalejaid aitama saavutada käesoleva direktiivi eesmärki. Selleks et
  kõnealuste jäätmete kogumise kulud kanduksid maksumaksjatelt üle elektri- ja elektroonikaseadmete tarbijatele ja et viia rahastamine kooskõlla saastaja maksab põhimõttega
  , peaksid liikmesriigid julgustama tootjaid kõiki kogutud elektroonikaromusid töötlema
  .
  Tarbijatel peaks olema kohustus viia kasutusaja lõppu jõudnud elektri- ja elektroonikaseadmed kogumispunktidesse, et neid saaks nõuetekohaselt töödelda.
  Tootja vastutuse põhimõtte parimaks kasutamiseks peaks iga tootja rahastama oma toodetest pärinevate jäätmete käitlust. Tootja peaks saama valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga. Iga tootja
  või tema nimel tegutsev kolmas isik
  peaks toote turulelaskmisel esitama finantstagatise, et vältida peremeheta toodetest pärinevate elektroonikaromude käitluskulude langemist ühiskonnale või ülejäänud tootjatele. Kohustus rahastada vanade jäätmete käitlust tuleks jaotada kõikide olemasolevate tootjate vahel kollektiivsete rahastamissüsteemide abil, milles kõik kulude tekkimise ajal turul olevad tootjad osalevad proportsionaalselt. Kollektiivsetest rahastamissüsteemidest ei tohiks välja jätta kitsal alal tegutsevaid tootjaid, väiketootjaid, importijaid ega uusi tulijaid.

▐

| (21) | Kasutajate teavitamine nõudest mitte kõrvaldada elektroonikaromusid sortimata olmejäätmetena ja koguda elektroonikaromusid muudest jäätmetest lahus ning teave kogumissüsteemidest ja nende tähtsusest elektroonikaromude käitlusel on elektroonikaromude kogumise õnnestumiseks möödapääsmatu. Selle hulka kuulub ka elektri- ja elektroonikaseadmete nõuetekohane märgistamine, sest need võivad sattuda prügikastidesse või muudesse olmejäätmete kogumise vahenditesse. |
| --- | --- |

(21)

Kasutajate teavitamine nõudest mitte kõrvaldada elektroonikaromusid sortimata olmejäätmetena ja koguda elektroonikaromusid muudest jäätmetest lahus ning teave kogumissüsteemidest ja nende tähtsusest elektroonikaromude käitlusel on elektroonikaromude kogumise õnnestumiseks möödapääsmatu. Selle hulka kuulub ka elektri- ja elektroonikaseadmete nõuetekohane märgistamine, sest need võivad sattuda prügikastidesse või muudesse olmejäätmete kogumise vahenditesse.

| (22) | Teave, mida tootjad peavad andma komponentide ja materjalide identifitseerimiseks, on oluline, sest see aitab kaasa elektroonikaromude käitlusele, eelkõige nende töötlemisele ja taaskasutamisele või ringlussevõtule. |
| --- | --- |

(22)

Teave, mida tootjad peavad andma komponentide ja materjalide identifitseerimiseks, on oluline, sest see aitab kaasa elektroonikaromude käitlusele, eelkõige nende töötlemisele ja taaskasutamisele või ringlussevõtule.

| (23) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kontrolli- ja järelevalve infrastruktuur võimaldab kindlustada käesoleva direktiivi nõuetekohast kohaldamist, võttes muu hulgas arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles on sätestatud liikmesriikide keskkonnajärelevalve miinimumkriteeriumid (13). |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kontrolli- ja järelevalve infrastruktuur võimaldab kindlustada käesoleva direktiivi nõuetekohast kohaldamist, võttes muu hulgas arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta soovitust 2001/331/EÜ, milles on sätestatud liikmesriikide keskkonnajärelevalve miinimumkriteeriumid (13).

| (24) | Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamise seireks on vaja saada teavet liidu turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete massi kohta ning kogumise, korduskasutamise (sealhulgas võimaluse korral tervikseadmete korduskasutamine), taaskasutamise või ringlussevõtu ja käesoleva direktiivi kohaselt kogutud elektroonikaromude ekspordi määrade kohta. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamise seireks on vaja saada teavet liidu turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete massi kohta ning kogumise, korduskasutamise (sealhulgas võimaluse korral tervikseadmete korduskasutamine), taaskasutamise või ringlussevõtu ja käesoleva direktiivi kohaselt kogutud elektroonikaromude ekspordi määrade kohta.

| (25) | Liikmesriigid võivad soovi korral rakendada käesoleva direktiivi teatavaid sätteid pädevate asutuste ja asjaomase majandussektori vahel sõlmitud kokkulepete abil, kui teatavad tingimused on täidetud.
  ▐ |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid võivad soovi korral rakendada käesoleva direktiivi teatavaid sätteid pädevate asutuste ja asjaomase majandussektori vahel sõlmitud kokkulepete abil, kui teatavad tingimused on täidetud.

▐

| (26) | Siseturu nõuetekohase toimimise takistuste kõrvaldamiseks tuleks vähendada halduskoormust registreerimis- ja aruandlusmenetluste ühtlustamise ning üksikutes liikmesriikides mitmekordse registreerimise eest mitmekordsete tasude võtmise vältimise kaudu. Eelkõige ei tuleks tootjatelt enam nõuda, et teatud liikmesriigis elektri- ja elektroonikaseadmete turule laskmiseks peab neil nimetatud liikmesriigis olema filiaal. Selle asemel peaks piisama kõnealuses liikmesriigis asukohta omava kohaliku volitatud esindaja määramisest. Käesoleva õigusakti praktiliseks jõustamiseks peab liikmesriikidel olema võimalik tuvastada toote eest vastutav tootja ja jälgida lõppturustajani viivat varustusahelat. Liikmesriigid peaksid tagama, et turustaja, kes seadme esmakordselt liikmesriigi territooriumil kättesaadavaks teeb (liidusisene kaubandus), sõlmib tootjaga lepingu või registreerib ise kõnealuse seadme ja rahastab selle jäätmete käitlemist. |
| --- | --- |

(26)

Siseturu nõuetekohase toimimise takistuste kõrvaldamiseks tuleks vähendada halduskoormust registreerimis- ja aruandlusmenetluste ühtlustamise ning üksikutes liikmesriikides mitmekordse registreerimise eest mitmekordsete tasude võtmise vältimise kaudu. Eelkõige ei tuleks tootjatelt enam nõuda, et teatud liikmesriigis elektri- ja elektroonikaseadmete turule laskmiseks peab neil nimetatud liikmesriigis olema filiaal. Selle asemel peaks piisama kõnealuses liikmesriigis asukohta omava kohaliku volitatud esindaja määramisest. Käesoleva õigusakti praktiliseks jõustamiseks peab liikmesriikidel olema võimalik tuvastada toote eest vastutav tootja ja jälgida lõppturustajani viivat varustusahelat. Liikmesriigid peaksid tagama, et turustaja, kes seadme esmakordselt liikmesriigi territooriumil kättesaadavaks teeb (liidusisene kaubandus), sõlmib tootjaga lepingu või registreerib ise kõnealuse seadme ja rahastab selle jäätmete käitlemist.

| (27) | Käesoleva direktiivi sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga
  ning
  muude vajalike meetmete võtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu
  delegeeritud õigusakte. et käsitleda üleminekukorda, kohandada lisasid, kehtestada üksikasjalikud
  eeskirjad nõuete järgimise kontrolliks
  ja järelevalveks, kehtestada finantstagatise nõuete suuruse arvestamise miinimumnõuded ja metoodika, määratleda mõisteid „väga väikesed elektroonikaromud” ja „väikesel pindalal tegutsevad mikroettevõtjad”, kehtestada registreerimise ja aruannete esitamise vorm ja aruannete esitamise sagedus ning muuta käesoleva
  direktiivi
  rakendamist käsitlevaid eeskirju
  . |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga
  ning
  muude vajalike meetmete võtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu
  delegeeritud õigusakte. et käsitleda üleminekukorda, kohandada lisasid, kehtestada üksikasjalikud
  eeskirjad nõuete järgimise kontrolliks
  ja järelevalveks, kehtestada finantstagatise nõuete suuruse arvestamise miinimumnõuded ja metoodika, määratleda mõisteid „väga väikesed elektroonikaromud” ja „väikesel pindalal tegutsevad mikroettevõtjad”, kehtestada registreerimise ja aruannete esitamise vorm ja aruannete esitamise sagedus ning muuta käesoleva
  direktiivi
  rakendamist käsitlevaid eeskirju
  .

| (28) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest.

| (29) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse elektroonikaromude tekke ja käitluse ebasoodsat mõju ning vähendatakse loodusvarade kasutamise
  üldist negatiivset mõju
  ja suurendatakse sellise kasutamise tõhusust
  vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklitele 1 ja 4. Käesoleva direktiiviga nõutakse, et kõik toote olelustsüklis osalevad sidusrühmad parandaksid oma keskkonnastandardeid, aidates seeläbi kaasa säästvale tootmisele ja taaskasutamisele
  .

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse, piiramata lõiget 3,
  kõikide
  elektri- ja elektroonikaseadmete suhtes ▐.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks ohutust ja tervishoidu ning kemikaale käsitlevate liidu õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (14) ning liidu jäätmekäitlust või tootearendust käsitlevate eriõigusaktide nõuete kohaldamist.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata
  järgmise
  suhtes:

| a) | elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on vajalikud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitseks, sealhulgas relvad, laskemoon ja sõjatarvikud, mis on ette nähtud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks; |
| --- | --- |

a)

elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on vajalikud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitseks, sealhulgas relvad, laskemoon ja sõjatarvikud, mis on ette nähtud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks;

| b) | elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on konkreetselt kavandatud muud tüüpi seadme osana, mis ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ja mis võivad toimida üksnes kõnealuse muud tüüpi seadme osana;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on konkreetselt kavandatud muud tüüpi seadme osana, mis ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ja mis võivad toimida üksnes kõnealuse muud tüüpi seadme osana;

▐

| c) | suured paigaldised; |
| --- | --- |

c)

suured paigaldised;

| d) | suured paiksed tööstuslikud tööriistad; |
| --- | --- |

d)

suured paiksed tööstuslikud tööriistad;

| e) | eranditult professionaalsetele kasutajatele mõeldud liikuvad masinad; |
| --- | --- |

e)

eranditult professionaalsetele kasutajatele mõeldud liikuvad masinad;

| f) | inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahendid; |
| --- | --- |

f)

inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahendid;

| g) | fotogalvaanilised moodulid; |
| --- | --- |

g)

fotogalvaanilised moodulid;

| h) | hõõglambid; |
| --- | --- |

h)

hõõglambid;

| i) | implantaadid ja nakatunud meditsiiniseadmed. |
| --- | --- |

i)

implantaadid ja nakatunud meditsiiniseadmed.

Komisjon esitab hiljemalt ... (15)



  ning seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles uuritakse käesoleva direktiivi reguleerimisala ja eriti küsimust, kas reguleerimisalasse tuleks lisada fotogalvaanilised moodulid. Fotogalvaanilisi mooduleid käsitlevas aruande osas hinnatakse eelkõige saavutatud tegelikke kogumis- ja ringlussevõtu määrasid. Komisjon esitab vajaduse korral kõnealuse aruande põhjal ettepaneku.

▐

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „elektri- ja elektroonikaseadmed”– seadmed, mis nõuetekohaseks toimimiseks vajavad elektrivoolu või elektromagnetvälja, ja seadmed, mida kasutatakse nimetatud voolu ja väljade tootmiseks, ülekandmiseks ja mõõtmiseks ning mis ▐ on kavandatud kasutamiseks kuni 1000 V vahelduvvooluga ja kuni 1500 V alalisvooluga;

b)   „elektroonikaromud”– elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 1 tähenduses jäätmed, sealhulgas kõik komponendid, alakoostud ja tarvikud, mis on toote osad selle kasutuselt kõrvaldamise ajal;

c)
     
  „meditsiiniseade”
  –

d)   „vältimine”– vältimine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 12 tähenduses;

e)   „korduskasutamine”– korduskasutamine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 13 tähenduses;

f)   „korduskasutamiseks ettevalmistamine”– korduskasutamiseks ettevalmistamine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 16 tähenduses;

g)   „ringlussevõtt”– ringlussevõtt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 17 tähenduses;

h)   „taaskasutamine”– taaskasutamine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 15 tähenduses;

i)   „kõrvaldamine”– kõrvaldamine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 19 tähenduses;

j)   „töötlemine”– töötlemine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 14 tähenduses;

k)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes müügiviisist olenemata, sealhulgas müük sidevahendite abil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiiviga 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral), (18):

Isikut, kes üksnes rahastab rahastamislepingu alusel, ei käsitata tootjana, kui ta ei tegutse ka tootjana alapunktide i–iii tähenduses;

l)   „turustaja”– tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, kes teeb elektri- või elektroonikaseadmed turul kättesaadavaks;

m)   „kodumajapidamiste elektroonikaromud”– kodumajapidamistest pärinevad elektroonikaromud ning kaubandusest, tööstusest, asutustest jm pärinevad elektroonikaromud, mis oma laadi ja koguse tõttu sarnanevad kodumajapidamiste elektroonikaromudega
  , ning elektroonikaromud, mida võisid kasutada elektri- ja elektroonikaseadmetena nii kodumajapidamised kui ka muud kasutajad
  ;

n)   „ohtlikud jäätmed”– ohtlikud jäätmed direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 2 tähenduses;

o)   „rahastamisleping”– laenu-, liisingu-, rendi- või osamaksuleping või -kokkulepe, mis on seotud seadmetega, olenemata sellest, kas nimetatud lepingus või kokkuleppes või tagatislepingus või tagatiskokkuleppes sätestatakse, et nende seadmete omandiõigus läheb üle või võib üle minna;

p)   „turul kättesaadavaks tegemine”– toote tarnimine liidu turule äritegevuse käigus toote turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

q)   „turulelaskmine”– toote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine;

r)   „eemaldamine”– käsitsitehtav, mehaaniline, keemiline või metallurgiline käitlemine, mille tulemuseks on, et töötlemisprotsessi lõpus sisalduvad ohtlikud ained, valmistised ja komponendid ülejäänust selgesti eristuvas materjalivoos või eristuvas osas materjalivoost. Aine, valmistis või komponent on eristatav, kui seda saab jälgida, et tõendada keskkonnaohutut töötlemist;

s)   „kogumine”– kogumine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 10 tähenduses;

t)   „lahuskogumine”– lahuskogumine direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 11 tähenduses;

u)
     
  „suur paigaldis”
  –

v)
     
  „suured paiksed tööstuslikud tööriistad”
  –

w)
     
  „liikuvad masinad”
  –

x)
     
  „transpordivahend”
  –

y)
     
  „fotogalvaanilised moodulid”
  –

Artikkel 4

Tootearendus

Liikmesriigid edendavad kooskõlas tooteid käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas
  direktiiviga 2009/125/EÜ, tootjate ja jäätmekäitlusettevõtete vahelist koostööd ja
  meetmeid, et soodustada niisuguste elektri- ja elektroonikaseadmete kavandamist ja tootmist, mille puhul hõlbustatakse eelkõige elektroonikaromude, nende komponentide ja materjalide korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist. Kõnealuste meetmete puhul võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist.
  Ökodisaini nõuded, mis hõlbustavad elektroonikaromude korduskasutamist, demonteerimist ja taaskasutamist ning vähendavad ohtlike ainete heidet, kehtestatakse direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud rakendusmeetmetega hiljemalt 31. detsembriks 2014
  .

Artikkel 5

Lahuskogumine

1.   
  Selleks et
  saavutada elektroonikaromude lahuskogumise kõrge tase
  ja parandada iga liiki elektroonikaromude
  , eelkõige osoonikihti kahandavaid aineid ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutus- ja külmutusseadmete
  , elavhõbedat sisaldavate lampide ja väikeste seadmete töötlemist, tagavad liikmesriigid, et kõik elektroonikaromud kogutakse lahus, neid ei segata suurjäätmete ega sortimata olmejäätmetega ning töötlemata elektroonikaromusid ei saadeta prügilatesse ega põletamisele
  .

2.   Kodumajapidamiste elektroonikaromude puhul tagavad liikmesriigid, et:

| a) | luuakse süsteemid, mis võimaldavad lõppvaldajatel ja turustajatel kodumajapidamiste elektroonikaromud tasuta tagastada. Liikmesriigid tagavad, et kogumispunkte on eelkõige rahvastikutihedust arvestades piisavalt ja nende juurde on kerge pääseda; |
| --- | --- |

a)

luuakse süsteemid, mis võimaldavad lõppvaldajatel ja turustajatel kodumajapidamiste elektroonikaromud tasuta tagastada. Liikmesriigid tagavad, et kogumispunkte on eelkõige rahvastikutihedust arvestades piisavalt ja nende juurde on kerge pääseda;

| b) | turustajad vastutavad uue toote tarnimisel selle eest, et on tagatud niisuguste jäätmete turustajale tagastamine vähemalt tasuta arvulise vastavuse alusel, kui seadmed on tarnitud seadmega sama tüüpi ning see on täitnud tarnitud seadmega samasugust otstarvet. Liikmesriigid võivad seda sätet mitte järgida, kui nad tagavad, et elektroonikaromude tagastamine ei muutu sellega lõppvaldajale raskemaks ja need süsteemid jäävad lõppvaldajale tasuta kasutamiseks. Liikmesriigid, kes kõnealust sätet kasutavad, teavitavad sellest komisjoni; |
| --- | --- |

b)

turustajad vastutavad uue toote tarnimisel selle eest, et on tagatud niisuguste jäätmete turustajale tagastamine vähemalt tasuta arvulise vastavuse alusel, kui seadmed on tarnitud seadmega sama tüüpi ning see on täitnud tarnitud seadmega samasugust otstarvet. Liikmesriigid võivad seda sätet mitte järgida, kui nad tagavad, et elektroonikaromude tagastamine ei muutu sellega lõppvaldajale raskemaks ja need süsteemid jäävad lõppvaldajale tasuta kasutamiseks. Liikmesriigid, kes kõnealust sätet kasutavad, teavitavad sellest komisjoni;

| c) | ilma et see piiraks punktide a ja b kohaldamist, on tootjatel lubatud luua ja kasutada individuaalseid ja/või kollektiivseid kodumajapidamiste elektroonikaromude tagasivõtusüsteeme, kui need on käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks punktide a ja b kohaldamist, on tootjatel lubatud luua ja kasutada individuaalseid ja/või kollektiivseid kodumajapidamiste elektroonikaromude tagasivõtusüsteeme, kui need on käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas;

| d) | võttes arvesse riiklikke ja liidu tervishoiu- ja ohutusnorme, võib elektroonikaromude puhul punktides a ja b sätestatud tagasivõtmisest keelduda, kui need jäätmed on saastunud ja ohustavad seetõttu personali tervist ja ohutust. Liikmesriigid kehtestavad selliste elektroonikaromude kohta erikorra. |
| --- | --- |

d)

võttes arvesse riiklikke ja liidu tervishoiu- ja ohutusnorme, võib elektroonikaromude puhul punktides a ja b sätestatud tagasivõtmisest keelduda, kui need jäätmed on saastunud ja ohustavad seetõttu personali tervist ja ohutust. Liikmesriigid kehtestavad selliste elektroonikaromude kohta erikorra.

Liikmesriigid võivad ette näha erikorra elektroonikaromude tagastamiseks punktide a ja b kohaselt, kui need ei sisalda olulisi komponente või kui need sisaldavad muid jäätmeid kui elektroonikaromud.

3.   Muude kui kodumajapidamiste elektroonikaromude puhul ja ilma, et see piiraks artikli 13 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud korraldavad niisuguste jäätmete kogumise.

Artikkel 6

Kogutud elektroonikaromude kõrvaldamine ja vedu

1.   Liikmesriigid keelavad lahuskogutud ja töötlemata elektroonikaromude kõrvaldamise
  ja teostavad järelevalvet selle keelu jõustamise üle
  .

2.   Liikmesriigid tagavad, et lahuskogutud elektroonikaromude kogumine ja vedu teostatakse nii, et korduskasutamine ja ringlussevõtt ning ohtlike ainete eristamine oleks võimalikult tulemuslik.
  Tervikseadmete võimalikult laialdase korduskasutuse huvides tagavad liikmesriigid samuti, et kogumissüsteemid võimaldaksid korduskasutatavate seadmete ja lahuskogutud elektroonikaromude eraldamist kogumispunktides enne nende transporti.

Artikkel 7

Kogumise
  sihtarvud

1.   Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et
  alates 2016. aastast kogutakse vähemalt 85 % tema territooriumil tekkivatest elektroonikaromudest.

Kõik liikmesriigid tagavad, et alates 2012. aastast kogutakse inimese kohta aastas vähemalt 4 kg elektroonikaromusid või kaaluliselt sama kogus, mis koguti vastavas liikmesriigis 2010. aastal – sõltuvalt sellest, kumb on kogus suurem.

Liikmesriigid tagavad, et kogutavate elektroonikaromude kogus suureneb järkjärgult aastatel 2012–2016.

Liikmesriigid võivad püstitada ka eraldi ambitsioonikamad sihtarvud ning sellisel juhul teatavad sellest komisjonile.

Kogumise sihtarvud
  saavutatakse igal aastal.

Liikmesriigid esitavad hiljemalt ... (19)



  komisjonile oma täiustamise kavad.

2.
     
  Selleks et tõestada, et liikmesriik on saavutanud minimaalse kogumismäära, tagab ta, et asjaomased osalised edastavad teistele liikmesriikidele vastavalt artiklile 16 igal aastal tasuta teabe elektroonikaromude kohta, mis on:

| a) | korduskasutamiseks ette valmistatud või mille ükskõik milline osapool on töötlemiskohta saatnud; |
| --- | --- |

a)

korduskasutamiseks ette valmistatud või mille ükskõik milline osapool on töötlemiskohta saatnud;

| b) | viidud kogumispunktidesse vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

b)

viidud kogumispunktidesse vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile a;

| c) | viidud turustajatele vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile b; |
| --- | --- |

c)

viidud turustajatele vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile b;

| d) | tootjate või nende nimel tegutsevate kolmandate osapoolte poolt eraldi kogutud; või |
| --- | --- |

d)

tootjate või nende nimel tegutsevate kolmandate osapoolte poolt eraldi kogutud; või

| e) | eraldi kogutud muul viisil. |
| --- | --- |

e)

eraldi kogutud muul viisil.

3.   
  31. detsembrini 2015 kestva ajavahemiku kohta võib delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel
  kehtestada üleminekukorra, et võtta arvesse lõikes 1 esitatud sihtarvude täitmisel liikmesriikides esinevaid raskusi, mis tulenevad konkreetse riigi olukorrast.

4.   
  Hiljemalt 31. detsembriks 2012 võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel vastu ühise metoodika igas liikmesriigis tekkinud elektroonikaromude koguse määramiseks. Metoodika hõlmab üksikasjalikke eeskirju lõikes 1 esitatud sihtarvude kohaldamiseks ning arvutusmeetodeid nendele arvudele vastavuse kontrollimiseks
  .

▐

5.   Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad hiljemalt 31. detsembriks 2012 komisjoni aruande põhjal, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek, uuesti läbi lõikes 1 esitatud kogumise sihtarvud ja tähtajad, muu hulgas selleks, et vajaduse korral kehtestada jahutus- ja külmutusseadmete
  , lampide, kaasa arvatud hõõglampide, ja väikeste seadmete
  lahuskogumise sihtarv.

Artikkel 8

Töötlemine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik lahuskogutud elektroonikaromud töödeldakse.

Komisjon palub hiljemalt ... (20)



  Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja ja võtta vastu Euroopa standardid elektroonikaromude kogumiseks, hoiustamiseks, transpordiks, töötlemiseks, ringlussevõtuks ja parandamiseks ning nende korduskasutuseks ettevalmistamiseks. Kõnealused standardid peavad olema kaasaegsel tasemel.

Viide standarditele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Elektroonikaromude kogumisel, hoiustamisel, transpordil, töötlemisel, ringlussevõtul, parandamisel ning nende korduskasutuseks ettevalmistamisel peetakse silmas toormaterjali kokkuhoidu ning püütakse elektroonikaromudes sisalduvaid väärtuslikke ressursse ringlusse võtta, et tagada parem kaupadega varustamine liidus.

2.   Töötlemine, välja arvatud korduskasutamiseks ettevalmistamine, hõlmab vähemalt kõikide vedelike eemaldamist ja III lisa kohast selektiivset töötlemist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud loovad süsteemid elektroonikaromude taaskasutamiseks, kasutades parimat võimalikku tehnikat. Tootjad võivad luua neid süsteeme individuaalselt või kollektiivselt. Liikmesriigid tagavad, et kõik töötlemisega tegelevad üksused või ettevõtjad ladustavad ja töötlevad elektroonikaromusid IV lisas ettenähtud tehniliste nõuete kohaselt.

4.   
  Selleks et võtta kasutusele
  muid töötlemistehnoloogiaid, mis tagavad inimeste tervise ja keskkonna kaitse vähemalt samal tasemel,
  võtab komisjon delegeeritud õigusaktide abil
  vastavalt
  artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel vastu III lisa muudatused
  . Komisjon hindab esmajärjekorras, kas tuleb muuta punkte, mis on seotud mobiiltelefonide trükkplaatide ja vedelkristallkuvaritega.
  Komisjon hindab, kas III lisa muutmine on vajalik seoses vastavate nanomaterjalidega.

5.   Liikmesriigid võivad keskkonnakaitse eesmärgil kehtestada kogutud elektroonikaromude töötlemise kvaliteedi miinimumnormid.

Liikmesriigid, kes valivad niisugused kvaliteedinormid, teavitavad sellest komisjoni, kes need normid avaldab.

6.   Liikmesriigid ergutavad töötlemisega tegelevaid üksusi või ettevõtjaid, et need võtaksid kasutusele sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (21).

Artikkel 9

Tegevusluba ja kontroll

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik töötlemisega tegelevad üksused või ettevõtjad saavad direktiivi 2008/98/EÜ artikliga 23 ettenähtud korras pädevatelt asutustelt tegevusloa.

2.   Elektroonikaromude taaskasutamistoimingute suhtes võib kohaldada erandit direktiivi 2008/98/EÜ artikli 24 punktis b osutatud loanõudest, kui pädevad asutused kontrollivad kõnealuse direktiivi artikli 13 täitmist enne registrisse kandmist.

Kontrollitakse järgmisi aspekte:

| a) | töödeldavate jäätmete liik ja kogused; |
| --- | --- |

a)

töödeldavate jäätmete liik ja kogused;

| b) | tehnilised üldnõuded, mida tuleb täita; |
| --- | --- |

b)

tehnilised üldnõuded, mida tuleb täita;

| c) | rakendatavad ohutusabinõud. |
| --- | --- |

c)

rakendatavad ohutusabinõud.

Kontrolli tehakse vähemalt üks kord aastas ja liikmesriigid edastavad tulemused komisjonile.

3.   Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevusluba või registrikanne sisaldab kõiki vajalikke tingimusi artikli 8 lõigete 2, 3 ja 5 nõuete täitmiseks ja artiklis 11 sätestatud taaskasutamise sihtarvude saavutamiseks.

Artikkel 10

Elektroonikaromude vedu

1.   Töötlustoiminguid võib teostada ka väljaspool liikmesriiki või liitu tingimusel, et elektroonikaromude vedu on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (22).

2.   Elektroonikaromusid, mis on eksporditud liidust vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/2006 ja komisjoni 29. novembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1418/2007 (milles käsitletakse teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 III ja IIIA lisas loetletud jäätmete väljavedu taaskasutamise eesmärgil teatavatesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta) (23), võetakse käesoleva direktiivi artiklis 11 sätestatud kohustuste ja sihtarvude täitmise puhul arvesse ainult siis, kui eksportija tõendab
  enne eksportimist veenvate tõenditega
  , et
  taaskasutamine, ettevalmistus korduskasutamiseks ja ringlussevõtt toimub
  käesoleva direktiivi nõuetega samaväärsetel tingimustel.
  Pärast taaskasutamist, ettevalmistust korduskasutamiseks või ringlussevõttu tuleb nimetatud samaväärsete tingimuste järgimist kinnitada.

3.
     
  Liikmesriigid ei luba vedada ühtegi korduskasutamiseks mõeldud elektri- ja elektroonikaseadet, välja arvatud juhul, kui pädev kindlaksmääratud isik või asutus on kinnitanud selle täielikku töökorras olekut ja sellel on vastav märgis.

4.   
  Samaväärsel kaitsetasemel töötlemistoimingute võimaldamiseks väljapool liitu võtab komisjon hiljemalt ... (24)



  delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel
  lõigete 1 ja 2
  kohta vastu
  üksikasjalikud
  eeskirjad
  , eelkõige samaväärsete tingimuste hindamise kriteeriumid.

▐

Artikkel 11

Taaskasutamise sihtarvud

1.   Kõigi lahuskogutud ning artiklite 8, 9 ja 10 kohaselt töötlemisele saadetud elektroonikaromude puhul tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2011 täidavad tootjad järgmised miinimumeesmärgid:

| a) | I A lisa
  kategooriatesse
  1 ja 4
  kuuluvatest elektroonikaromudest:






  — | 85 % taaskasutatakse, |
| --- | --- | --- |

a)

I A lisa
  kategooriatesse
  1 ja 4
  kuuluvatest elektroonikaromudest:

—

85 % taaskasutatakse,

| — | 75 %
  võetakse ringlusse
  ja |
| --- | --- |

—

75 %
  võetakse ringlusse
  ja

| — | 5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks; |
| --- | --- |

—

5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks;

| b) | I A lisa kategooriasse 2
  kuuluvatest elektroonikaromudest:






  — | 80 % taaskasutatakse, |
| --- | --- | --- |

b)

I A lisa kategooriasse 2
  kuuluvatest elektroonikaromudest:

—

80 % taaskasutatakse,

| — | 65 %
  võetakse ringlusse
  ja |
| --- | --- |

—

65 %
  võetakse ringlusse
  ja

| — | 5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks; |
| --- | --- |

—

5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks;

| c) | I A lisa kategooriasse 3 kuuluvatest elektroonikaromudest:








  — | 75 % taaskasutatakse ja |
| --- | --- | --- |

c)

I A lisa kategooriasse 3 kuuluvatest elektroonikaromudest:

—

75 % taaskasutatakse ja

| — | 50 % võetakse ringlusse; |
| --- | --- |

—

50 % võetakse ringlusse;

| d) | I A lisa kategooriasse 5
  kuuluvatest elektroonikaromudest:






  — | 75 % taaskasutatakse, |
| --- | --- | --- |

d)

I A lisa kategooriasse 5
  kuuluvatest elektroonikaromudest:

—

75 % taaskasutatakse,

| — | 50 %
  võetakse ringlusse
  ja |
| --- | --- |

—

50 %
  võetakse ringlusse
  ja

| — | 5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks; |
| --- | --- |

—

5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks;

| e) | I A lisa kategooriasse 6 kuuluvatest elektroonikaromudest:








  — | 85 % taaskasutatakse, |
| --- | --- | --- |

e)

I A lisa kategooriasse 6 kuuluvatest elektroonikaromudest:

—

85 % taaskasutatakse,

| — | 75 % võetakse ringlusse ja |
| --- | --- |

—

75 % võetakse ringlusse ja

| — | 5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks; |
| --- | --- |

—

5 % valmistatakse ette korduskasutamiseks;

| f) | gaaslahenduslampidest
  80 %
  võetakse ringlusse. |
| --- | --- |

f)

gaaslahenduslampidest
  80 %
  võetakse ringlusse.

2.   Kõnealused sihtarvud arvutatakse taaskasutusettevõtetesse saadetud lahuskogutud
  ja tulemuslikult taaskasutatud, korduvkasutatud või ringlussevõetud
  elektroonikaromude massiprotsendina.
  Taaskasutusettevõttes toimuv ladustamine, sorteerimine ja eeltöötlemine jäetakse nende sihtarvude saavutamise arvestusest välja.

3.   Liikmesriigid tagavad, et nende sihtarvude arvutamiseks peavad tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud
  kasutatud elektroonikaseadmete,
  elektroonikaromude, nende komponentide, materjalide või ainete massi kohta arvestust, kui need antakse üle (sisend) töötlemiskohta või lahkuvad (väljund) sealt
  ja
  kui need antakse üle (sisend) taaskasutamise või ringlussevõtuga tegelevale ettevõttele
  ja kui nad sealt lahkuvad (väljund üldise osakaaluna)
  .

4.   Liikmesriigid ergutavad uute taaskasutamise, ringlussevõtu ja töötlemisega seotud tehnoloogiate arendamist.

Artikkel 12

Kodumajapidamiste elektroonikaromude käitluse rahastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad rahastavad kodumajapidamiste elektroonikaromude kogumist, töötlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist.
  Lisaks tagavad liikmesriigid vajaduse korral, et elektroonikaromude tõhusamaks kogumiseks hangitakse uute elektri- ja elektroonikaseadmete müügi hetkel „saastaja maksab” põhimõtte kohaselt (kus saastajaks loetakse jaemüüjaid, tarbijaid ja tootjaid, kuid mitte maksumaksjaid üldiselt) piisavad rahalised vahendid selleks, et katta kodumajapidamistest elektroonikaromude kogumise kulud, sh kogumispunktide käitamise kulud ja sellega seotud elektroonikaromude käitlemisele pühendatud teavituskampaaniate kulud. Need rahalised vahendid tehakse kättesaadavaks vaid isikutele, kellel on elektroonikaromude kogumise õiguslik kohustus.

Kui selliste käitajate, kohalike omavalitsuste või erasektori kogumispunktide, kulud täielikult kaetakse esimseses lõigus toodud rahaliste vahenditega, siis annavad nad kõik kogutud elektroonikaromud üle tootjavastutuse süsteemidele.

Elektroonikaromude kodumajapidamistest kogumiskohtadesse kogumise rahastamine ei pea kuuluma konkreetse tootja rahalise vastutuse alla, mis on sätestatud lõikes 2.

Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid eeskirju kogumise ja kogumispunktide kulude arvestusmeetodite kohta.

2.   Toodete puhul, mis on turule lastud pärast 13. augustit 2005, vastutab iga tootja lõikes 1 osutatud toimingute rahastamise eest, mis on seotud tema enda toodete jäätmetega. Tootja võib valida, kas ta täidab selle kohustuse individuaalselt või ühineb kollektiivse süsteemiga.
  Tootja võib täita oma kohustuse kas ühe või mitme kõnealuse meetodi kombineerimise kaudu. Kollektiivsed süsteemid võtavad kasutusele diferentseeritud teenustasud tootjatele sõltuvalt sellest, kui lihtsalt on võimalik tooteid ja neis sisalduvaid strateegilisi toormaterjale ringlusse võtta.

Liikmesriigid tagavad, et kui tootja laseb toote turule, esitab ta tagatise, milles märgitakse, et elektroonikaromude käitluskulud rahastatakse, ja et tootja tähistab selgelt oma tooted artikli 15 lõike 2 kohaselt. See tagatis kindlustab asjaomase tootega seotud ja lõikes 1 osutatud toimingute rahastamise. Tagatis võib olla tootja osalemine elektroonikaromude käitluse asjakohaste süsteemide rahastamises, ringlussevõtu kindlustus või kinnine pangakonto.
  Kasutuselt kõrvaldatud toodete finantstagatise suurus tuleb arvestada nii, et oleks tagatud tootja toote kasutuselt kõrvaldamise tegelike kulude sisestamine, võttes arvesse artiklis 8 osutatud töötlemise ja ringlussevõtu standardeid.

3.
     
  Selleks et võimaldada lõikes 2 sätestatud finantstagatise nõuete ühtset järgimist, sätestab komisjon hiljemalt ...

   (25)

  delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel kõnealuste nõuete suuruse arvestamise miinimumnõuded ja metoodika ning tagatiste kontrollimise ja auditeerimise suunised.

Kõnealused miinimumnõuded tagavad vähemalt selle, et:

| a) | tagatis toob kaasa tootja toote kasutuselt kõrvaldamise tegelike kulude sisestamise, võttes arvesse töötlemise ja ringlussevõtu standardeid, |
| --- | --- |

a)

tagatis toob kaasa tootja toote kasutuselt kõrvaldamise tegelike kulude sisestamise, võttes arvesse töötlemise ja ringlussevõtu standardeid,

| b) | konkreetse tootja kohustusega seotud kulud ei lange muudele osapooltele ja |
| --- | --- |

b)

konkreetse tootja kohustusega seotud kulud ei lange muudele osapooltele ja

| c) | tagatis on olemas tulevikus ja seda saab tootja maksevõimetuse korral kasutada täitmata ringlussevõtu kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

tagatis on olemas tulevikus ja seda saab tootja maksevõimetuse korral kasutada täitmata ringlussevõtu kohustuse täitmiseks.

4.   Enne 13. augustit 2005 turulelastud toodetest pärinevate elektroonikaromude (vanad jäätmed) käitluskulud rahastatakse ühe või mitme süsteemi poolt, milles kõik tootjad, kes vastavate kulude tekkimise ajal turul tegutsevad, osalevad proportsionaalselt, st proportsionaalselt nende vastava osaga seda tüüpi seadmete turul.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud annavad liikmesriikidele kord aastas aru kogumise, töötlemise ja kõrvaldamise süsteemide rahastamise ja kulude ning nende süsteemide tõhususe kohta.

Artikkel 13

Muudelt kasutajatelt kui kodumajapidamistest pärinevate elektroonikaromude käitluse rahastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad rahastavad muude kasutajate kui kodumajapidamiste selliste elektroonikaromude kogumisest, töötlemisest, taaskasutamisest ja keskkonnaohutust kõrvaldamisest tulenevad kulud, mis on turule lastud pärast 13. augustit 2005.

Käitluskulud vanade jäätmete puhul, mis asendatakse uute samaväärsete toodetega või sama funktsiooni täitvate uute toodetega, rahastavad kõnealuste toodete tootjad toodete tarnimisel. Liikmesriigid võivad alternatiivina sätestada, et muud kasutajad kui kodumajapidamised võtavad samuti osaliselt või täielikult sellest rahastamisest osa.

Muude vanade jäätmete käitluskulude rahastamise eest vastutavad muud kasutajad kui kodumajapidamised.

2.   Tootjad ja muud kasutajad kui kodumajapidamised võivad sõlmida lepinguid muude rahastamisviiside kohta, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist.

Artikkel 14

Kogumissüsteemid ja kasutajateave

▐

1.
     
  Kasutajate teadlikkuse suurendamiseks tagavad liikmesriigid, et turustajad juurutavad asjakohased kogumissüsteemid väga väikeste elektroonikaromude jaoks. Sellised kogumissüsteemid:

| a) | võimaldavad lõppkasutajatel jätta väga väikesed elektroonikaromud jaemüüja müügikohas asuvasse ligipääsetavasse ja nähtavasse kogumispunkti; |
| --- | --- |

a)

võimaldavad lõppkasutajatel jätta väga väikesed elektroonikaromud jaemüüja müügikohas asuvasse ligipääsetavasse ja nähtavasse kogumispunkti;

| b) | kohustavad jaemüüjaid, kes müüvad väga väikeseid elektri- ja elektroonikaseadmeid, võtma tasuta tagasi väga väikeseid elektroonikaromusid; |
| --- | --- |

b)

kohustavad jaemüüjaid, kes müüvad väga väikeseid elektri- ja elektroonikaseadmeid, võtma tasuta tagasi väga väikeseid elektroonikaromusid;

| c) | ei tohi nõuda lõppkasutajalt väga väikeste elektroonikaromude kõrvaldamisel mingit tasu, samuti ei tohi olla kohustust osta sama tüüpi uus toode. |
| --- | --- |

c)

ei tohi nõuda lõppkasutajalt väga väikeste elektroonikaromude kõrvaldamisel mingit tasu, samuti ei tohi olla kohustust osta sama tüüpi uus toode.

Liikmesriigid tagavad ka punktide b ja c kohaldamise kaugmüüjate suhtes, s.t füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes direktiivi 97/7/EÜ kohaselt lasevad sidevahendi abil elektri- ja elektroonikaseadmeid turule või teevad neid turul kättesaadavaks. Kaugmüüjate loodav kogumissüsteem peab võimaldama lõppkasutajatel tagastada väga väikeseid elektroonikaromusid, ilma et lõppkasutajad peaksid kandma kulusid, sh kohaletoimetamis- või postikulusid.

Hiljemalt ...

   (26)

  võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel vastu „väga väikeste elektroonikaromude” määratluse, arvestades ohuga, et nende jäätmete väga väikese suuruse tõttu ei koguta neid eraldi.

Käesolevas lõikes nimetatud kohustusi ei kohaldata mikroettevõtjate suhtes, kes tegutsevad väga väikesel pindalal. Hiljemalt ... (26)



  võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel vastu „väga väikesel pindalal tegutsevate mikroettevõtjate” määratluse käesoleva direktiivi tähenduses.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kodumajapidamiste elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatele antakse vajalikku teavet:

| a) | nõude kohta mitte kõrvaldada elektri- ja elektroonikaseadmeid sortimata olmejäätmetena ja koguda elektroonikaromusid lahus muudest jäätmetest; |
| --- | --- |

a)

nõude kohta mitte kõrvaldada elektri- ja elektroonikaseadmeid sortimata olmejäätmetena ja koguda elektroonikaromusid lahus muudest jäätmetest;

| b) | tagastamis- ja kogumissüsteemide kohta, mida nad saavad kasutada
  , edendades teabe kooskõlastamist, mis võimaldab näidata ära kõik kättesaadavad kogumispunktid, olenemata tootjatest, kes need on rajanud
  ; |
| --- | --- |

b)

tagastamis- ja kogumissüsteemide kohta, mida nad saavad kasutada
  , edendades teabe kooskõlastamist, mis võimaldab näidata ära kõik kättesaadavad kogumispunktid, olenemata tootjatest, kes need on rajanud
  ;

| c) | selle kohta, kuidas nad saavad kaasa aidata elektroonikaromude korduskasutamisele, ringlussevõtule ja muudele taaskasutamisviisidele; |
| --- | --- |

c)

selle kohta, kuidas nad saavad kaasa aidata elektroonikaromude korduskasutamisele, ringlussevõtule ja muudele taaskasutamisviisidele;

| d) | elektri- ja elektroonikaseadmetes sisalduvate ohtlike ainete võimaliku mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

d)

elektri- ja elektroonikaseadmetes sisalduvate ohtlike ainete võimaliku mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele;

| e) | V lisas esitatud tähise tähenduse kohta. |
| --- | --- |

e)

V lisas esitatud tähise tähenduse kohta.

3.   Liikmesriigid võtavad vastu asjakohased meetmed, et edendada tarbijate osalemist elektroonikaromude kogumises, ja meetmed, mille abil julgustatakse tarbijaid hõlbustama korduskasutamise, töötlemise ja taaskasutamise protsessi.

4.   Elektroonikaromude sortimata jäätmetena kõrvaldamise vähendamiseks ja nende lahuskogumise soodustamiseks tagavad liikmesriigid, et tootjad märgistavad turulelastud elektri- ja elektroonikaseadmed nõuetekohaselt V lisas esitatud tähisega kooskõlas Euroopa standardiga EN 50419 (27). Tähise võib toote suurusest või funktsioonist tulenevatel erandjuhtudel kanda elektri- ja elektroonikaseadmete pakendile, kasutamisjuhendisse ja garantiidokumendile.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda, et osa lõigetes 2–4 nimetatud teabest või kogu teabe esitavad tootjad ja/või turustajad, näiteks kasutusjuhendis, müügikohas
  või avalikkuse teavitamise kampaaniate vormis
  .

Artikkel 15

Teave töötlemiskohtadele

1.   Elektroonikaromude
  kasutamise
  ja keskkonnaohutu töötlemise, sealhulgas käitluse, ajakohastamise,
  korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise,
  taasvarustamise ja ringlussevõtu hõlbustamiseks võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et tagada, et tootjad annavad
  tasuta
  korduskasutamise ja töötlemisega seotud teavet iga turulelastud uut tüüpi elektri- ja elektroonikaseadme kohta ühe aasta jooksul alates seadme turulelaskmisest. Kui korduskasutuskeskused ning töötlemise ja ringlussevõtuga tegelevad ettevõtted peavad seda käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikuks, esitatakse selles teabes kõik elektri- ja elektroonikaseadmete komponendid ja materjalid ning ohtlike ainete ja valmististe asukoht elektri- ja elektroonikaseadmetes. Tootjad teevad need andmed kättesaadavaks korduskasutuskeskustele ning töötlemise ja ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele juhendite vormis või elektrooniliste vahendite abil (näiteks CD-ROM või sidusteenused).

2.   Liikmesriigid tagavad, et turulelastud elektri- või elektroonikaseadme tootjat saab selgelt identifitseerida seadmel oleva tähise abil. Lisaks on seadme turulelaskmise kuupäeva üheseks kindlaksmääramiseks seadmel tähis, milles on märgitud, et toode on turule lastud pärast 13. augustit 2005. Sel eesmärgil kohaldatakse Euroopa standardit EN 50419.

Artikkel 16

Registreerimine, teave ja aruandlus

1.   Liikmesriigid koostavad tootjate registri, mis hõlmab muu hulgas tootjad, kes tarnivad elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil, vastavalt lõikele 2.

Kõnealust registrit kasutatakse artiklite 12 ja 13 kohaste rahastamiskohustuste täitmise kontrollimiseks.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kõik tootjad nende territooriumil saavad riiklikusse registrisse
  elektrooniliselt
  kanda kõik asjaomased andmed, sealhulgas aruandlusnõuded ja tasud, mis kajastavad nende tegevust kõigis teistes liikmesriikides.

Registrid võimaldavad vahetada kõnealust teavet, sealhulgas teavet elektri- ja elektroonikaseadmete koguste kohta, mis on liikmesriigis turule lastud, ja
  samuti
  teavet
  , mille abil on võimalik teha
  toodete või elektroonikaromude liidusisese veoga seotud
  rahaülekandeid
  .

3.
     
  Iga liikmesriik tagab, et tootja, kes laseb tema turule elektri- ja elektroonikaseadmeid, kuid kes ei asu selle riigi territooriumil, saab määrata selles liikmesriigis kohaliku volitatud esindaja, kes vastutab tootja käesoleva direktiivi kohaste kohustuste täitmise eest.

4.   
  Registreerimis-, teavitamis- ja aruandlussüsteemi sujuva toimimise tagamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel vastu meetmed, millega kehtestatakse
  registri ja aruandluse
  vorm
  ning aruandluse
  sagedus. Registri ja aruandluse vorm hõlmab vähemalt järgmist teavet:

| a) | liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete kogus; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis turule lastavate elektri- ja elektroonikaseadmete kogus;

| b) | seadmete liigid; |
| --- | --- |

b)

seadmete liigid;

| c) | kaubamärgid; |
| --- | --- |

c)

kaubamärgid;

| d) | kategooriad; |
| --- | --- |

d)

kategooriad;

| e) | vajaduse korral garantii. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral garantii.

5.   Registri haldamine peab olema võimalik artikli 12 lõike 2 kohaselt loodud tootjate kollektiivsel vastutusel põhinevate süsteemide kaudu.

6.   Liikmesriigid koguvad teavet, sealhulgas põhjendatud hinnanguid, liikmesriikides igal aastal turule lastud, igal viisil kogutud, korduskasutatud, ringlussevõetud ja taaskasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete koguste ja kategooriate kohta ning lahus kogutud elektroonikaromude ekspordi kohta massi järgi.

7.   Liikmesriigid saadavad komisjonile käesoleva direktiivi rakendamise aruande ja lõikega 5 ettenähtud teabe iga kolme aasta tagant. Rakendamise aruanne koostatakse komisjoni 11. märts 2004. aasta otsuses 2004/249/EÜ, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks, mis tuleb esitada elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid (WEEE) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/96/EÜ rakendamise kohta (28) ja komisjoni 3. mai 2005. aasta otsuses 2005/369/EÜ, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/96/EÜ (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta) järgimise kontrollimiseks liikmesriikides ja kõnealuse direktiiviga ettenähtud andmete esitamise viis (29) sätestatud küsimustike alusel. Aruanne esitatakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles käsitletud kolmeaastase ajavahemiku lõppu.

Esimene kolme aastat hõlmav aruanne katab ajavahemikku 20xx–20xx.

Komisjon avaldab käesoleva direktiivi rakendamise aruande üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt.

Artikkel 17

Ettevõtjate tuvastamine

Liikmesriigid juurutavad süsteemid, millega tagatakse, et saadakse teave, mis võimaldab reguleerivatel asutustel, tootjatel ja turustajatel tuvastada:

| a) | iga ettevõtja, kes on neile elektri- ja elektroonikaseadmeid tarninud; |
| --- | --- |

a)

iga ettevõtja, kes on neile elektri- ja elektroonikaseadmeid tarninud;

| b) | iga ettevõtja, kellele nemad on elektri- ja elektroonikaseadmeid tarninud. |
| --- | --- |

b)

iga ettevõtja, kellele nemad on elektri- ja elektroonikaseadmeid tarninud.

Artikkel 18

Kohandamine teaduse ja tehnika arenguga

Selleks et kohandada artikli 16 lõiget 7 ja lisasid
  teaduse ja tehnika arenguga
  , võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel
  .

Enne lisade muutmist konsulteerib komisjon muu hulgas elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate, jäätmekäitlusettevõtjate, töötlemisega tegelevate ettevõtjate, keskkonnaorganisatsioonide ning töövõtjate ja tarbijate ühingutega.

▐

Artikkel 19

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse tähtajatult õigus võtta vastu artiklites 7, 8, 10, 12, 14, 16, 18 ja 23 osutatud delegeeritud õigusakte.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimusi.

Artikkel 20

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 7, 8, 10, 12, 14, 16, 18 ja 23 osutatud volituse delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 21

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 22

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud riiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt artiklis 24 määratud kuupäevaks ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 23

Kontroll ja järelevalve

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohased kontrolli- ja järelevalvemeetmed, et kontrollida käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist.

Sellised kontrollid hõlmavad vähemalt
  turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmete teatatud koguseid, et kontrollida artikli 12 lõike 2 kohase finantstagatise suurust,
  elektroonikaromude eksporti väljapoole liitu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1013/2006 ja käitlusettevõtete toiminguid kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ ja käesoleva direktiivi III lisaga.

2.   Liikmesriigid
  tagavad, et kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmeid, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on elektroonikaromudega, veetakse
  II lisas sätestatud
  miinimumnõuete
  kohaselt
  , samuti teostavad liikmesriigid nende veo üle asjakohast järelevalvet
  .

3.   
  Selleks et tagada kontrolli ja järelevalve asjakohane toimimine,
  võib
  komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 19 ning artiklites 20 ja 21 sätestatud tingimustel võtta vastu
  täiendavaid kontrolli- ja järelevalveeeskirju.

▐

4.
     
  Liikmesriigid loovad tunnustatud kogumispunktide ja töötlemiskohtade riikliku registri. Kõnealusesse riiklikku registrisse kantakse ainult need käitised, mille käitajad vastavad artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Liikmesriigid teevad registri sisu avalikult kättesaadavaks.

5.
     
  Selleks et säilitada oma käitistele tunnustatud töötlemiskoha staatus, esitavad töötlemiskoha käitajad pädevatele asutustele kord aastas tõendid käesoleva direktiivi järgimise kohta ja aruanded vastavalt lõigetele 6 ja 7.

6.
     
  Kogumispunktide käitajad esitavad kord aastas aruanded pädevatele asutustele, et võimaldada ametiasutustel võrrelda kogutud elektroonikaromude kogust taaskasutamise või ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele tegelikult üle antud elektroonikaromude kogusega. Elektroonikaromusid tohib üle anda ainult taaskasutamisega ja töötlemisega tegelevatele tunnustatud käitistele.

7.
     
  Töötlemiskohtade käitajad esitavad kord aastas aruanded pädevatele asutustele, et võimaldada ametiasutustel võrrelda omanikelt või tunnustatud kogumispunktidest tagasivõetud elektroonikaromude kogust tegelikult taaskasutatud, ringlussevõetud või vastavalt artiklile 10 eksporditud elektroonikaromude kogusega.

8.
     
  Liikmesriigid tagavad, et elektroonikaromud antakse üle ainult kogumise, taaskasutamise või ringlussevõtuga tegelevatele registreeritud ja tunnustatud käitistele.

Artikkel 24

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite 2, 3, 5, 6, 7, 11, 14, 16, 22, 23 ja II lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (30). Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
  Liikmesriigid jõustavad artikli 12 lõike 2 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, et igal tootjal tuleks rahastada ainult jäätmealaseid toiminguid, mis on seotud tema toodetega, mis lasti turule pärast 13. augustit 2005, ning et vastavalt artikli 12 lõikele 2 antakse asjakohased finantstagatised.

Kui liikmesriigid sellised normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Kui käesolevas direktiivis sätestatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artikli 8 lõike 6, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 sätted üle võtta kokkulepete abil pädevate asutuste ja asjaomaste majandussektorite vahel. Kõnealused kokkulepped peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | kokkulepped on täidetavad; |
| --- | --- |

a)

kokkulepped on täidetavad;

| b) | kokkulepetes määratakse kindlaks eesmärgid ning nendele vastavad tähtajad; |
| --- | --- |

b)

kokkulepetes määratakse kindlaks eesmärgid ning nendele vastavad tähtajad;

| c) | kokkulepped avaldatakse riigi ametlikus väljaandes või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastatakse komisjonile; |
| --- | --- |

c)

kokkulepped avaldatakse riigi ametlikus väljaandes või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastatakse komisjonile;

| d) | saadud tulemusi kontrollitakse korrapäraselt, need edastatakse pädevatele asutustele ja komisjonile ning tehakse kokkuleppes ettenähtud tingimustel üldsusele teatavaks; |
| --- | --- |

d)

saadud tulemusi kontrollitakse korrapäraselt, need edastatakse pädevatele asutustele ja komisjonile ning tehakse kokkuleppes ettenähtud tingimustel üldsusele teatavaks;

| e) | pädevad asutused tagavad, et kontrollitakse kokkulepete raames saavutatud edusamme; |
| --- | --- |

e)

pädevad asutused tagavad, et kontrollitakse kokkulepete raames saavutatud edusamme;

| f) | kokkuleppe täitmata jätmise korral rakendavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormide abil käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

f)

kokkuleppe täitmata jätmise korral rakendavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormide abil käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid.

4.
     
  Lisaks artiklites 2 ja 7 ette nähtud läbivaatamisele esitab komisjon hiljemalt ...

   (31)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise kogemuste põhjal aruande. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2002/96/EÜ, mida on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates ... (32)

  , välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 5 lõige 5, mis tunnistatakse kehtetuks alates 31. detsembrist 2011
  . See ei piira liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 39.

1

(2)  ELT C 141, 29.5.2010, lk 55.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.

3

(4)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24.

4

(5)  EÜT C 138, 17.5.1993, lk 5.

5

(6)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

6

(7)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

7

(8)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

8

(9)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

10

(11)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

11

(12)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

12

(13)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 41.

13

(14)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

14

(15)  
  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

15

Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(16)  

  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1

  .

16

EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1

(17)  

  EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1

  .

17

EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1

(18)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

18

(19)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(20)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

20

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(21)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

21

(22)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

22

(23)  ELT L 316, 4.12.2007, lk 6.

23

(24)  
  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

24

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(25)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

25

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(26)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

26

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(27)  CENELEC kiitis kõnealuse standardi heaks märtsis 2006.

27

(28)  ELT L 78, 16.3.2004, lk 56.

28

(29)  ELT L 119, 11.5.2005, lk 13.

29

(30)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

30

(31)  
  5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

31

5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(32)  18 kuud pluss 1 päev pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

32

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011IA LISA

Seadmete kategooriad artiklis 11 sätestatud taaskasutamise sihtarvude määramiseks

| 1. | Jahutusseadmed ja radiaatorid |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ekraanid ja kuvarid |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lambid |
| --- | --- |

3.

| 4. | Suured seadmed, välja arvatud jahutusseadmed ja radiaatorid, ekraanid, kuvarid ning lambid. Suured seadmed on kõik seadmed, mida ei saa põhimõtteliselt teise kohta viia või mis on põhimõtteliselt ette nähtud kasutuskohta jäämiseks kogu kasutusajaks |
| --- | --- |

4.

| 5. | Väikesed seadmed, välja arvatud jahutusseadmed ja radiaatorid, ekraanid ja kuvarid ning lambid ja infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed. Väikesed seadmed on kõik seadmed, mida saab põhimõtteliselt teise kohta viia ja mis ei ole põhimõtteliselt ette nähtud kogu kasutusaja jooksul samasse kohta jäämiseks |
| --- | --- |

5.

| 6. | Väikesed infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed |
| --- | --- |

6.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011IB LISA

I A lisa kategooriatesse kuuluvate seadmete mitteammendav loetelu

1.
     
  Jahutusseadmed ja radiaatorid

| — | külmikud |
| --- | --- |

—

külmikud

| — | sügavkülmikud |
| --- | --- |

—

sügavkülmikud

| — | külmade toodete väljastamise/müümise automaadid |
| --- | --- |

—

külmade toodete väljastamise/müümise automaadid

| — | kliimaseadmed |
| --- | --- |

—

kliimaseadmed

| — | õli sisaldavad radiaatorid ja muud soojusvahetusseadmed, mis sisaldavad muid soojuse ülekandmise vahendeid kui vesi (nt soojuspumbad ja kuivendusseadmed) |
| --- | --- |

—

õli sisaldavad radiaatorid ja muud soojusvahetusseadmed, mis sisaldavad muid soojuse ülekandmise vahendeid kui vesi (nt soojuspumbad ja kuivendusseadmed)

2.
     
  Ekraanid ja kuvarid

| — | ekraanid |
| --- | --- |

—

ekraanid

| — | televiisorid |
| --- | --- |

—

televiisorid

| — | digitaalsed pildiraamid |
| --- | --- |

—

digitaalsed pildiraamid

| — | kuvarid |
| --- | --- |

—

kuvarid

3.
     
  Lambid

| — | sirged luminofoorlambid |
| --- | --- |

—

sirged luminofoorlambid

| — | kompaktluminofoorlambid |
| --- | --- |

—

kompaktluminofoorlambid

| — | suure valgustugevusega lahenduslambid, sh kõrgrõhunaatriumlambid ja metallhaliidlambid |
| --- | --- |

—

suure valgustugevusega lahenduslambid, sh kõrgrõhunaatriumlambid ja metallhaliidlambid

| — | madalrõhunaatriumlambid |
| --- | --- |

—

madalrõhunaatriumlambid

| — | LED-lambid |
| --- | --- |

—

LED-lambid

4.
     
  Suured seadmed

| — | suured seadmed toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks (keeduplaadid, ahjud, pliidid, mikrolaineahjud, statsionaarsed kohvimasinad) |
| --- | --- |

—

suured seadmed toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks (keeduplaadid, ahjud, pliidid, mikrolaineahjud, statsionaarsed kohvimasinad)

| — | köögikubud |
| --- | --- |

—

köögikubud

| — | suured puhastusseadmed (nt pesumasinad, pesukuivatid, nõudepesumasinad) |
| --- | --- |

—

suured puhastusseadmed (nt pesumasinad, pesukuivatid, nõudepesumasinad)

| — | suured kütteseadmed (nt suured soojapuhurid, elektrikaminad, marmor- ja looduskivi küttesüsteemid ning muud suured seadmed tubade, voodite ja istmete soojendamiseks) |
| --- | --- |

—

suured kütteseadmed (nt suured soojapuhurid, elektrikaminad, marmor- ja looduskivi küttesüsteemid ning muud suured seadmed tubade, voodite ja istmete soojendamiseks)

| — | suured kehahooldusseadmed (nt solaariumid, saunad, massaažitoolid) |
| --- | --- |

—

suured kehahooldusseadmed (nt solaariumid, saunad, massaažitoolid)

| — | suured infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (nt suurarvutid, serverid, statsionaarsed võrguseadmed, printerid, koopiamasinad, münditelefonid) |
| --- | --- |

—

suured infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (nt suurarvutid, serverid, statsionaarsed võrguseadmed, printerid, koopiamasinad, münditelefonid)

| — | suured vaba aja veetmise ja spordivahendid (nt elektriliste või elektrooniliste komponentidega spordivahendid, müntidega mänguautomaadid) |
| --- | --- |

—

suured vaba aja veetmise ja spordivahendid (nt elektriliste või elektrooniliste komponentidega spordivahendid, müntidega mänguautomaadid)

| — | suured valgustid ja muud seadmed valguse levitamiseks või suunamiseks |
| --- | --- |

—

suured valgustid ja muud seadmed valguse levitamiseks või suunamiseks

| — | suured tööstuslikud elektrilised ja elektroonilised tööriistad ning masinad, v.a suured paiksed tööstuslikud tööriistad ja eranditult professionaalsetele kasutajatele mõeldud liikuvad masinad |
| --- | --- |

—

suured tööstuslikud elektrilised ja elektroonilised tööriistad ning masinad, v.a suured paiksed tööstuslikud tööriistad ja eranditult professionaalsetele kasutajatele mõeldud liikuvad masinad

| — | suured seadmed voolu tootmiseks või ülekandmiseks (nt generaatorid, transformaatorid, katkematud toiteallikad (UPSid), inverterid) |
| --- | --- |

—

suured seadmed voolu tootmiseks või ülekandmiseks (nt generaatorid, transformaatorid, katkematud toiteallikad (UPSid), inverterid)

| — | suured meditsiiniseadmed |
| --- | --- |

—

suured meditsiiniseadmed

| — | suured seire- ja valveseadmed |
| --- | --- |

—

suured seire- ja valveseadmed

| — | suured mõõteseadmed (nt kaalud, statsionaarsed masinad) |
| --- | --- |

—

suured mõõteseadmed (nt kaalud, statsionaarsed masinad)

| — | suured toodete müümise/väljastamise ja lihtsate teenuste osutamise automaadid (nt kaubaautomaadid, sularaha automaadid, taaraautomaadid, fotoautomaadid) |
| --- | --- |

—

suured toodete müümise/väljastamise ja lihtsate teenuste osutamise automaadid (nt kaubaautomaadid, sularaha automaadid, taaraautomaadid, fotoautomaadid)

5.
     
  Väikesed seadmed

| — | väikesed seadmed toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks (nt röstrid, keeduplaadid, elektrilised noad, keeduspiraalid, lõikurid) |
| --- | --- |

—

väikesed seadmed toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks (nt röstrid, keeduplaadid, elektrilised noad, keeduspiraalid, lõikurid)

| — | väikesed puhastusseadmed (nt tolmuimejad, triikrauad jne) |
| --- | --- |

—

väikesed puhastusseadmed (nt tolmuimejad, triikrauad jne)

| — | ventilaatorid, õhuvärskendajad |
| --- | --- |

—

ventilaatorid, õhuvärskendajad

| — | väikesed kütteseadmed (nt soojendustekid) |
| --- | --- |

—

väikesed kütteseadmed (nt soojendustekid)

| — | kellad, käekellad ja muud seadmed aja mõõtmiseks |
| --- | --- |

—

kellad, käekellad ja muud seadmed aja mõõtmiseks

| — | väikesed kehahooldusseadmed (nt habemeajamisaparaadid, hambaharjad, föönid, massaažiaparaadid) |
| --- | --- |

—

väikesed kehahooldusseadmed (nt habemeajamisaparaadid, hambaharjad, föönid, massaažiaparaadid)

| — | kaamerad/fotoaparaadid |
| --- | --- |

—

kaamerad/fotoaparaadid

| — | meelelahutuselektroonika seadmed (nt raadiod, helivõimendid, autoraadiod, DVD-mängijad) |
| --- | --- |

—

meelelahutuselektroonika seadmed (nt raadiod, helivõimendid, autoraadiod, DVD-mängijad)

| — | muusikariistad ja heliseadmed (nt võimendid, miksimispuldid, kõrvaklapid ja kõlarid, mikrofonid) |
| --- | --- |

—

muusikariistad ja heliseadmed (nt võimendid, miksimispuldid, kõrvaklapid ja kõlarid, mikrofonid)

| — | väikesed valgustid ja muud seadmed valguse levitamiseks või suunamiseks |
| --- | --- |

—

väikesed valgustid ja muud seadmed valguse levitamiseks või suunamiseks

| — | mänguasjad (nt mudelrongid, mudellennukid jne) |
| --- | --- |

—

mänguasjad (nt mudelrongid, mudellennukid jne)

| — | väikesed spordivahendid (nt arvutid jalgrattasõidu, sukeldumise, jooksmise, sõudmise jm tegevuse jaoks) |
| --- | --- |

—

väikesed spordivahendid (nt arvutid jalgrattasõidu, sukeldumise, jooksmise, sõudmise jm tegevuse jaoks)

| — | väikesed vaba aja veetmise seadmed (nt videomängud, kalastus- ja golfivarustus jne) |
| --- | --- |

—

väikesed vaba aja veetmise seadmed (nt videomängud, kalastus- ja golfivarustus jne)

| — | elektri- ja elektroonilised tööriistad, kaasa arvatud aiatööriistad (nt puurid, saed, pumbad, muruniidukid) |
| --- | --- |

—

elektri- ja elektroonilised tööriistad, kaasa arvatud aiatööriistad (nt puurid, saed, pumbad, muruniidukid)

| — | väikesed seadmed voolu tootmiseks ja ülekandmiseks (nt generaatorid, akulaadijad, katkematud toiteallikad (UPS), vooluallikad) |
| --- | --- |

—

väikesed seadmed voolu tootmiseks ja ülekandmiseks (nt generaatorid, akulaadijad, katkematud toiteallikad (UPS), vooluallikad)

| — | väikesed meditsiiniseadmed, kaasa arvatud veterinaarseadmed |
| --- | --- |

—

väikesed meditsiiniseadmed, kaasa arvatud veterinaarseadmed

| — | väikesed seire- ja valveseadmed (nt suitsuandurid, kütteregulaatorid, termostaadid, liikumisandurid, jälgimisseadmed ja -tooted, kaugjuhtimisseadmed) |
| --- | --- |

—

väikesed seire- ja valveseadmed (nt suitsuandurid, kütteregulaatorid, termostaadid, liikumisandurid, jälgimisseadmed ja -tooted, kaugjuhtimisseadmed)

| — | väikesed mõõteseadmed (nt kaalud, näidikuseadmed, kaugusmõõtjad, termomeetrid) |
| --- | --- |

—

väikesed mõõteseadmed (nt kaalud, näidikuseadmed, kaugusmõõtjad, termomeetrid)

| — | väikesed toodete müümise/väljastamise automaadid |
| --- | --- |

—

väikesed toodete müümise/väljastamise automaadid

6.
     
  Väikesed infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed

| — | suuremad sülearvutid |
| --- | --- |

—

suuremad sülearvutid

| — | väiksemad sülearvutid |
| --- | --- |

—

väiksemad sülearvutid

| — | väikesed infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (nt personaalarvutid, printerid, taskuarvutid, telefonid, mobiiltelefonid, marsruuterid, raadiojaamad, beebifonid, videoprojektorid). |
| --- | --- |

—

väikesed infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (nt personaalarvutid, printerid, taskuarvutid, telefonid, mobiiltelefonid, marsruuterid, raadiojaamad, beebifonid, videoprojektorid).

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011II LISA

Minimaalsed
  nõuded kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete
  veo puhul

| 1. | Selleks et teha vahet elektri- ja elektroonikaseadme ning elektroonikaromu vahel, nõuavad liikmesriikide ametiasutused juhul, kui seadme valdaja teatab, et ta veab kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmeid, mitte elektroonikaromusid, või et ta kavatseb seda teha, järgmisi täiendavaid tõendeid:






  a) | arve koopia ja müügileping ja/või leping elektri- ja elektroonikaseadme omandiõiguse ülevõtmise kohta, mis tõendab, et seade on otseseks korduvkasutamiseks ja töökorras; |
| --- | --- | --- |

1.

Selleks et teha vahet elektri- ja elektroonikaseadme ning elektroonikaromu vahel, nõuavad liikmesriikide ametiasutused juhul, kui seadme valdaja teatab, et ta veab kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmeid, mitte elektroonikaromusid, või et ta kavatseb seda teha, järgmisi täiendavaid tõendeid:

a)

arve koopia ja müügileping ja/või leping elektri- ja elektroonikaseadme omandiõiguse ülevõtmise kohta, mis tõendab, et seade on otseseks korduvkasutamiseks ja töökorras;

| b) | hindamist või katsetamist tõendavate dokumentide koopiad (katsetunnistus, töökorda tõendav dokument) iga eseme kohta saadetises ja protokoll, mis sisaldab kõiki punkti 2 kohaseid andmeid; |
| --- | --- |

b)

hindamist või katsetamist tõendavate dokumentide koopiad (katsetunnistus, töökorda tõendav dokument) iga eseme kohta saadetises ja protokoll, mis sisaldab kõiki punkti 2 kohaseid andmeid;

| c) | elektri- ja elektroonikaseadmete vedu korraldava valdaja tunnistus selle kohta, et saadetises ei ole mitte ühegi materjali ega seadme puhul tegemist jäätmetega direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses ja |
| --- | --- |

c)

elektri- ja elektroonikaseadmete vedu korraldava valdaja tunnistus selle kohta, et saadetises ei ole mitte ühegi materjali ega seadme puhul tegemist jäätmetega direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses ja

| d) | nõuetekohane pakkematerjal
  ja koorma asjakohane virnastamine
  , et kaitsta transporditavaid seadmeid kahjustuste eest transpordil, laadimisel ja mahalaadimisel. |
| --- | --- |

d)

nõuetekohane pakkematerjal
  ja koorma asjakohane virnastamine
  , et kaitsta transporditavaid seadmeid kahjustuste eest transpordil, laadimisel ja mahalaadimisel.

Alapunkte a ja b ei kohaldata, kui kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmed saadetakse rikkis toodete liitsaadetisena garantii alusel tootjale tagasi eesmärgiga neid korduskasutada.

| 2. | Selleks et tõendada, et transporditavaid esemeid kasutatakse pigem elektri- ja elektroonikaseadme kui elektroonikaromuna, nõuavad liikmesriigid, et kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete puhul tehakse järgmised katsed ja need märgitakse järgmiselt.






  1. etapp: | Katsed






  a) | Tuleb katsetada seadme töökorras olekut ja hinnata ohtlike ainete olemasolu. Läbiviidavad katsed sõltuvad elektri- ja elektroonikaseadme tüübist. Enamiku kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete puhul piisab põhifunktsioonide toimimise kontrollimisest. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Selleks et tõendada, et transporditavaid esemeid kasutatakse pigem elektri- ja elektroonikaseadme kui elektroonikaromuna, nõuavad liikmesriigid, et kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete puhul tehakse järgmised katsed ja need märgitakse järgmiselt.

1. etapp:

Katsed

a)

Tuleb katsetada seadme töökorras olekut ja hinnata ohtlike ainete olemasolu. Läbiviidavad katsed sõltuvad elektri- ja elektroonikaseadme tüübist. Enamiku kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete puhul piisab põhifunktsioonide toimimise kontrollimisest.

| b) | Hindamiste ja katsete tulemused tuleb registreerida. |
| --- | --- |

b)

Hindamiste ja katsete tulemused tuleb registreerida.

| 2. etapp: | Märgistus






  a) | Märgistus tuleb kindlalt, aga mitte jäädavalt kinnitada elektri- ja elektroonikaseadmele (kui pakend puudub) või selle pakendile nii, et seda saaks lugeda ilma pakendit avamata. |
| --- | --- | --- |

2. etapp:

Märgistus

a)

Märgistus tuleb kindlalt, aga mitte jäädavalt kinnitada elektri- ja elektroonikaseadmele (kui pakend puudub) või selle pakendile nii, et seda saaks lugeda ilma pakendit avamata.

| b) | Märgistus sisaldab järgmist teavet:






  — | eseme nimi (seadme nimi vastavalt
  I B
  lisale ja kategooria vastavalt
  I A lisale
  ); |
| --- | --- | --- |

b)

Märgistus sisaldab järgmist teavet:

—

eseme nimi (seadme nimi vastavalt
  I B
  lisale ja kategooria vastavalt
  I A lisale
  );

| — | eseme identifitseerimisnumber (tüübi nr); |
| --- | --- |

—

eseme identifitseerimisnumber (tüübi nr);

| — | tootmisaasta (olemasolu korral); |
| --- | --- |

—

tootmisaasta (olemasolu korral);

| — | seadme funktsioneerimise tõendamise eest vastutava ettevõtte nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

seadme funktsioneerimise tõendamise eest vastutava ettevõtte nimi ja aadress;

| — | 1. etapis kirjeldatud katse tulemus; |
| --- | --- |

—

1. etapis kirjeldatud katse tulemus;

| — | läbiviidud katsete tüübid. |
| --- | --- |

—

läbiviidud katsete tüübid.

| 3. | Lisaks punktis 1 nõutud dokumentidele tuleb igale kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete saadetisele (nt veokonteiner, veoauto) lisada:






  a) | CMR-saateleht, |
| --- | --- | --- |

3.

Lisaks punktis 1 nõutud dokumentidele tuleb igale kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete saadetisele (nt veokonteiner, veoauto) lisada:

a)

CMR-saateleht,

| b) | vastutava isiku tunnistus omavastutuse kohta. |
| --- | --- |

b)

vastutava isiku tunnistus omavastutuse kohta.

| 4. | Punktides 1 ja 3 nõutud asjakohaste dokumentide
  või
  asjakohase pakendi puudumisel
  või kui koorem pole asjakohaselt virnastatud, mis on transpordiks mõeldud seadme valdaja kohus,
  käsitavad liikmesriigid seadet ohtliku elektroonikaromuna ja lähtuvad sellest, et tegemist on ebaseadusliku saadetisega. Sellistel asjaoludel teavitatakse asjaomaseid pädevaid asutusi ja saadetist käsitletakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artiklitega 24 ja 25.▐ |
| --- | --- |

4.

Punktides 1 ja 3 nõutud asjakohaste dokumentide
  või
  asjakohase pakendi puudumisel
  või kui koorem pole asjakohaselt virnastatud, mis on transpordiks mõeldud seadme valdaja kohus,
  käsitavad liikmesriigid seadet ohtliku elektroonikaromuna ja lähtuvad sellest, et tegemist on ebaseadusliku saadetisega. Sellistel asjaoludel teavitatakse asjaomaseid pädevaid asutusi ja saadetist käsitletakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artiklitega 24 ja 25.▐

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011III LISA

Elektroonikaromude materjalide ja komponentide selektiivne töötlemine artikli 8 lõike 2 kohaselt

| 1. | Lahuskogutud elektroonikaromudest tuleb eemaldada vähemalt järgmised ained, valmistised ja komponendid:






  — | polüklooritud bifenüülid (PCBd), mis sisaldavad kondensaatoreid polüklooritud bifenüülide (PCBde) ja polüklooritud terfenüülide (PCTde) kõrvaldamist käsitleva nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiivi 96/59/EÜ (1) kohaselt, |
| --- | --- | --- |

1.

Lahuskogutud elektroonikaromudest tuleb eemaldada vähemalt järgmised ained, valmistised ja komponendid:

—

polüklooritud bifenüülid (PCBd), mis sisaldavad kondensaatoreid polüklooritud bifenüülide (PCBde) ja polüklooritud terfenüülide (PCTde) kõrvaldamist käsitleva nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiivi 96/59/EÜ (1) kohaselt,

| — | elavhõbedat sisaldavad komponendid, nt lülitid või taustavalgustid, |
| --- | --- |

—

elavhõbedat sisaldavad komponendid, nt lülitid või taustavalgustid,

| — | akud, |
| --- | --- |

—

akud,

| — | mobiiltelefonide ja muude seadmete trükkplaadid, kui trükkplaadi pindala on suurem kui 10 cm2, |
| --- | --- |

—

mobiiltelefonide ja muude seadmete trükkplaadid, kui trükkplaadi pindala on suurem kui 10 cm2,

| — | toonerikassetid ning vedelad, pastataolised ja värvitoonerid, |
| --- | --- |

—

toonerikassetid ning vedelad, pastataolised ja värvitoonerid,

| — | põlemist takistav broomitud plast, |
| --- | --- |

—

põlemist takistav broomitud plast,

| — | asbestijäätmed ja asbesti sisaldavad komponendid, |
| --- | --- |

—

asbestijäätmed ja asbesti sisaldavad komponendid,

| — | elektronkiiretorud, |
| --- | --- |

—

elektronkiiretorud,

| — | klorofluorosüsivesinikud (CFC), osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud (HCFC) või fluorosüsivesinikud (HFC), süsivesinikud (HC), |
| --- | --- |

—

klorofluorosüsivesinikud (CFC), osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud (HCFC) või fluorosüsivesinikud (HFC), süsivesinikud (HC),

| — | gaaslahenduslambid, |
| --- | --- |

—

gaaslahenduslambid,

| — | üle 100 cm2 projektsioonipinnaga vedelkristallkuvarid (vajaduse korral koos metallraamiga) ja kõik kuvarid, mille taustavalgus on gaaslahenduslamp, |
| --- | --- |

—

üle 100 cm2 projektsioonipinnaga vedelkristallkuvarid (vajaduse korral koos metallraamiga) ja kõik kuvarid, mille taustavalgus on gaaslahenduslamp,

| — | välised elektrijuhtmed, |
| --- | --- |

—

välised elektrijuhtmed,

| — | tulekindlaid keraamilisi kiude sisaldavad komponendid komisjoni 5. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/69/EÜ kohaselt, millega kohandatakse tehnika arenguga ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevat nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (2), |
| --- | --- |

—

tulekindlaid keraamilisi kiude sisaldavad komponendid komisjoni 5. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/69/EÜ kohaselt, millega kohandatakse tehnika arenguga ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevat nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (2),

| — | radioaktiivseid aineid sisaldavad komponendid, välja arvatud komponendid, mis jäävad allapoole künniseid, mis on sätestatud nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (3) |
| --- | --- |

—

radioaktiivseid aineid sisaldavad komponendid, välja arvatud komponendid, mis jäävad allapoole künniseid, mis on sätestatud nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivis 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (3)

| — | probleemseid aineid sisaldavad elektrolüütkondensaatorid (kõrgus > 25 mm, läbimõõt > 25 mm või proportsionaalselt sama suurusega). |
| --- | --- |

—

probleemseid aineid sisaldavad elektrolüütkondensaatorid (kõrgus > 25 mm, läbimõõt > 25 mm või proportsionaalselt sama suurusega).

Need ained, valmistised ja komponendid kõrvaldatakse või taaskasutatakse nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 4 kohaselt.

| 2. | Järgmisi lahuskogutud elektroonikaromude komponente tuleb töödelda märgitud viisil:






  — | elektronkiiretorud: fluorestseeriv kate tuleb eemaldada, |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmisi lahuskogutud elektroonikaromude komponente tuleb töödelda märgitud viisil:

—

elektronkiiretorud: fluorestseeriv kate tuleb eemaldada,

| — | seadmed, mis sisaldavad osoonikihti kahandavaid gaase või mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal (GWP) on üle 15, näiteks külmutusvahus ja külmutusringis kasutatavad gaasid: gaasid tuleb nõuetekohaselt eraldada ja nõuetekohaselt töödelda. Osoonikihti kahandavaid gaase tuleb töödelda määruse (EÜ) nr 1005/2009 kohaselt, |
| --- | --- |

—

seadmed, mis sisaldavad osoonikihti kahandavaid gaase või mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal (GWP) on üle 15, näiteks külmutusvahus ja külmutusringis kasutatavad gaasid: gaasid tuleb nõuetekohaselt eraldada ja nõuetekohaselt töödelda. Osoonikihti kahandavaid gaase tuleb töödelda määruse (EÜ) nr 1005/2009 kohaselt,

| — | gaaslahenduslambid: elavhõbe tuleb eemaldada. |
| --- | --- |

—

gaaslahenduslambid: elavhõbe tuleb eemaldada.

| 3. | Võttes arvesse keskkonnakaalutlusi ning korduskasutamise ja ringlussevõtu soovitavust, kohaldatakse punkte 1 ja 2 nii, et ei takistataks komponentide või tervikseadmete keskkonnaohutut korduskasutamist ega ringlussevõttu. |
| --- | --- |

3.

Võttes arvesse keskkonnakaalutlusi ning korduskasutamise ja ringlussevõtu soovitavust, kohaldatakse punkte 1 ja 2 nii, et ei takistataks komponentide või tervikseadmete keskkonnaohutut korduskasutamist ega ringlussevõttu.

---

(1)  EÜT L 243, 24.9.1996, lk 31.

(2)  EÜT L 343, 13.12.1997, lk 19.

(3)  EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011IV LISA

Artikli 8 lõike 3 kohased tehnilised nõuded

| 1. | Elektroonikaromude ladustamiskohad (sealhulgas ajutine ladustamine) enne nende töötlemist (ilma et see piiraks nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (1) nõuete kohaldamist) peavad olema:






  — | mitteläbilaskva pinnasega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete ja vajaduse korral dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega, |
| --- | --- | --- |

1.

Elektroonikaromude ladustamiskohad (sealhulgas ajutine ladustamine) enne nende töötlemist (ilma et see piiraks nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (1) nõuete kohaldamist) peavad olema:

—

mitteläbilaskva pinnasega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete ja vajaduse korral dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega,

| — | ilmastikukindla kattega asjakohased alad. |
| --- | --- |

—

ilmastikukindla kattega asjakohased alad.

| 2. | Elektroonikaromude käitluskohtades peavad olema:






  — | kaalud töödeldud jäätmete kaalumiseks, |
| --- | --- | --- |

2.

Elektroonikaromude käitluskohtades peavad olema:

—

kaalud töödeldud jäätmete kaalumiseks,

| — | mitteläbilaskva pinnasega ja ilmastikukindla kattega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete ja vajaduse korral dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega, |
| --- | --- |

—

mitteläbilaskva pinnasega ja ilmastikukindla kattega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete ja vajaduse korral dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega,

| — | demonteeritud varuosade nõuetekohane ladustamiskoht, |
| --- | --- |

—

demonteeritud varuosade nõuetekohane ladustamiskoht,

| — | asjakohased mahutid akude, PCBsid/PCTsid sisaldavate kondensaatorite ja muude ohtlike jäätmete, näiteks radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks, |
| --- | --- |

—

asjakohased mahutid akude, PCBsid/PCTsid sisaldavate kondensaatorite ja muude ohtlike jäätmete, näiteks radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks,

| — | seadmed vee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnaalaste eeskirjadega. |
| --- | --- |

—

seadmed vee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnaalaste eeskirjadega.

---

(1)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011V LISA

Elektri- ja elektroonikaseadmete märgistamise tähis

Elektri- ja elektroonikaseadmete lahuskogumist märgistav tähis on allpool esitatud ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud. Tähis tuleb kanda seadmetele nähtavalt, loetavalt ja kustumatult.

Image

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011VI LISA

A   osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle hilisemad muudatused

(osutatud artiklis 25)

| Direktiiv 2002/96/EÜ | (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24) |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/108/EÜ | (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106) |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/34/EÜ | (ELT L 81, 20.3.2008, lk 65) |

Direktiiv 2002/96/EÜ

(ELT L 37, 13.2.2003, lk 24)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/108/EÜ

(ELT L 345, 31.12.2003, lk 106)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/34/EÜ

(ELT L 81, 20.3.2008, lk 65)

B   osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

(osutatud artiklis 25)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 2002/96/EÜ | 13. august 2004 |
| 2003/108/EÜ | 13. august 2004 |
| 2008/34/EÜ | — |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

2002/96/EÜ

13. august 2004

2003/108/EÜ

13. august 2004

2008/34/EÜ

—

---

Neljapäev, 3. veebruar 2011VII LISA

Vastavustabel (1)

| Direktiiv 2002/96/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | — |
| — | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 2 lõige 2 |
| — | Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav lause |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõike 3 punkt a |
| Artikli 2 lõige 1 osaliselt | Artikli 2 lõike 3 punkt b |
| — | Artikli 2 lõike 3 punkt c |
| IB lisa punkt 5 | Artikli 2 lõike 3 punkt d |
| IB lisa punkt 8 | Artikli 2 lõike 3 punkt e |
| — | Artikli 2 lõige 4 |
| Artikli 3 punktid a–d | Artikli 3 punktid a–d |
| — | Artikli 3 punkt e |
| Artikli 3 punkt e | Artikli 3 punkt f |
| Artikli 3 punkt f | Artikli 3 punkt g |
| Artikli 3 punkt g | Artikli 3 punkt h |
| Artikli 3 punkt h | Artikli 3 punkt i |
| Artikli 3 punkt i | Artikli 3 punkt j |
| Artikli 3 punkt j | Artikli 3 punkt k |
| Artikli 3 punkt k | Artikli 3 punkt l |
| Artikli 3 punkt l | — |
| — | Artikli 3 punkt m |
| Artikli 3 punkt m | Artikli 3 punkt n |
| — | Artikli 3 punktid o–s |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikli 5 lõiked 1–3 | Artikli 5 lõiked 1–3 |
| — | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 5 lõige 5 | — |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 6 lõike 1 esimene ja teine lõik ning artikli 6 lõige 3 | Artikli 8 lõiked 2 ja 3 ning lõike 4 esimene lõik ja teise lõigu esimene lause |
| II lisa punkt 4 | Artikli 8 teise lõigu teine lause |
| Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 8 lõige 5 |
| Artikli 6 lõige 6 | Artikli 8 lõige 6 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 9 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 6 lõige 4 | Artikli 9 lõige 3 |
| Artikli 6 lõige 5 | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 7 lõige 1 | — |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 11 lõige 1 |
| — | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 7 lõike 3 esimene lõik | Artikli 11 lõige 3 |
| Artikli 7 lõike 3 teine lõik | — |
| Artikli 7 lõige 4 | — |
| Artikli 7 lõige 5 | Artikli 11 lõige 4 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 12 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 2 esimene ja teine lõik | Artikli 12 lõike 2 esimene ja teine lõik |
| Artikli 8 lõike 2 kolmas lõik | — |
| Artikli 8 lõike 3 esimene lõik | Artikli 12 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 8 lõike 3 teine lõik | — |
| Artikli 8 lõige 4 | — |
| Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artikli 13 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 9 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 13 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 9 lõike 1 neljas lõik | Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikli 13 lõige 2 |
| — | Artikli 14 lõige 1 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 14 lõige 2 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 14 lõige 3 |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikli 14 lõige 4 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikli 14 lõige 5 |
| Artikkel 11 | Artikkel 15 |
| — | Artikli 16 lõiked 1–4 |
| Artikli 12 lõike 1 esimene lõik | Artikli 16 lõige 5 |
| Artikli 12 lõike 1 teine, kolmas ja neljas lõik | — |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikli 16 lõige 6 |
| Artikkel 13 | Artikkel 17 |
| Artikkel 14 | Artikkel 18 |
| Artikkel 15 | Artikkel 19 |
| Artikkel 16 | Artikli 20 lõike 1 esimene lõik |
| — | Artikli 20 lõike 1 teine lõik |
| — | Artikli 20 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 17 lõiked 1–3 | Artikli 21 lõiked 1–3 |
| Artikli 17 lõige 4 | — |
| — | Artikkel 22 |
| Artikkel 18 | Artikkel 23 |
| Artikkel 19 | Artikkel 24 |
| IA lisa | — |
| IB lisa | — |
| — | I lisa |
| II–IV lisa | II–IV lisa |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |

Direktiiv 2002/96/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

—

—

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav lause

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõike 3 punkt a

Artikli 2 lõige 1 osaliselt

Artikli 2 lõike 3 punkt b

—

Artikli 2 lõike 3 punkt c

IB lisa punkt 5

Artikli 2 lõike 3 punkt d

IB lisa punkt 8

Artikli 2 lõike 3 punkt e

—

Artikli 2 lõige 4

Artikli 3 punktid a–d

Artikli 3 punktid a–d

—

Artikli 3 punkt e

Artikli 3 punkt e

Artikli 3 punkt f

Artikli 3 punkt f

Artikli 3 punkt g

Artikli 3 punkt g

Artikli 3 punkt h

Artikli 3 punkt h

Artikli 3 punkt i

Artikli 3 punkt i

Artikli 3 punkt j

Artikli 3 punkt j

Artikli 3 punkt k

Artikli 3 punkt k

Artikli 3 punkt l

Artikli 3 punkt l

—

—

Artikli 3 punkt m

Artikli 3 punkt m

Artikli 3 punkt n

—

Artikli 3 punktid o–s

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikli 5 lõiked 1–3

Artikli 5 lõiked 1–3

—

Artikli 6 lõige 1

Artikli 5 lõige 4

Artikli 6 lõige 2

Artikli 5 lõige 5

—

—

Artikkel 7

—

Artikli 8 lõige 1

Artikli 6 lõike 1 esimene ja teine lõik ning artikli 6 lõige 3

Artikli 8 lõiked 2 ja 3 ning lõike 4 esimene lõik ja teise lõigu esimene lause

II lisa punkt 4

Artikli 8 teise lõigu teine lause

Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 8 lõige 5

Artikli 6 lõige 6

Artikli 8 lõige 6

Artikli 6 lõige 2

Artikli 9 lõiked 1 ja 2

Artikli 6 lõige 4

Artikli 9 lõige 3

Artikli 6 lõige 5

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 10 lõige 3

Artikli 7 lõige 1

—

Artikli 7 lõige 2

Artikli 11 lõige 1

—

Artikli 11 lõige 2

Artikli 7 lõike 3 esimene lõik

Artikli 11 lõige 3

Artikli 7 lõike 3 teine lõik

—

Artikli 7 lõige 4

—

Artikli 7 lõige 5

Artikli 11 lõige 4

Artikli 8 lõige 1

Artikli 12 lõige 1

Artikli 8 lõike 2 esimene ja teine lõik

Artikli 12 lõike 2 esimene ja teine lõik

Artikli 8 lõike 2 kolmas lõik

—

Artikli 8 lõike 3 esimene lõik

Artikli 12 lõike 3 esimene lõik

Artikli 8 lõike 3 teine lõik

—

Artikli 8 lõige 4

—

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artikli 13 lõike 1 esimene lõik

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 13 lõike 1 teine lõik

Artikli 9 lõike 1 neljas lõik

Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 9 lõige 2

Artikli 13 lõige 2

—

Artikli 14 lõige 1

Artikli 10 lõige 1

Artikli 14 lõige 2

Artikli 10 lõige 2

Artikli 14 lõige 3

Artikli 10 lõige 3

Artikli 14 lõige 4

Artikli 10 lõige 4

Artikli 14 lõige 5

Artikkel 11

Artikkel 15

—

Artikli 16 lõiked 1–4

Artikli 12 lõike 1 esimene lõik

Artikli 16 lõige 5

Artikli 12 lõike 1 teine, kolmas ja neljas lõik

—

Artikli 12 lõige 2

Artikli 16 lõige 6

Artikkel 13

Artikkel 17

Artikkel 14

Artikkel 18

Artikkel 15

Artikkel 19

Artikkel 16

Artikli 20 lõike 1 esimene lõik

—

Artikli 20 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 20 lõiked 2 ja 3

Artikli 17 lõiked 1–3

Artikli 21 lõiked 1–3

Artikli 17 lõige 4

—

—

Artikkel 22

Artikkel 18

Artikkel 23

Artikkel 19

Artikkel 24

IA lisa

—

IB lisa

—

—

I lisa

II–IV lisa

II–IV lisa

—

V lisa

—

VI lisa

---

(1)  Vastavustabelit ei ole veel Euroopa Parlamendi seisukohast lähtuvalt muudetud. Seda ajakohastatakse siis, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on kokkuleppele jõudnud.

---