# Europeiska unionens C 141/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.141.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 141 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången17 maj 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.141.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 141

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången17 maj 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 141/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  2
  ) | 5 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 141/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  2
  )

2

5

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska centralbanken |
| 2012/C 141/03 | Europeiska centralbankens yttrande av den 7 mars 2012 om ökad ekonomisk styrning i euroområdet (CON/2012/18) | 7 |

III   Förberedande akter

Europeiska centralbanken

2012/C 141/03

Europeiska centralbankens yttrande av den 7 mars 2012 om ökad ekonomisk styrning i euroområdet (CON/2012/18)

7

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2012/C 141/04 | Förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt | 25 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 141/05 | Eurons växelkurs | 26 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2012/C 141/04

Förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt

25

Europeiska kommissionen

2012/C 141/05

Eurons växelkurs

26

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 141/06 | Ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) | 27 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 141/07 | Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Försäljning och återförhyrning av hyreshus i Neubrandenburg – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 28 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2012/C 141/06

Ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

27

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 141/07

Statligt stöd – Tyskland – Statligt stöd SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Försäljning och återförhyrning av hyreshus i Neubrandenburg – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

28

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Rättelse till MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – Inbjudan att lämna förslag – EACEA/7/12 – Stöd för transnationell distribution av europeisk film – automatiskt stöd 2012 (EUT C 60 av den 29.2.2012) | 38 |

Rättelser

2012/C 141/08

Rättelse till MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – Inbjudan att lämna förslag – EACEA/7/12 – Stöd för transnationell distribution av europeisk film – automatiskt stöd 2012 (EUT C 60 av den 29.2.2012)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |
| | (2)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

(2)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2012/C 141/01

| Datum för antagande av beslutet | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.32465 (11/N) |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | Wales |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Wales Screen Fund |
| Rättslig grund | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag, Mjukt lån |
| Budget | | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 3 miljoner GBP |

Datum för antagande av beslutet

4.8.2011

Referensnummer för statligt stöd

SA.32465 (11/N)

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

Wales

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Wales Screen Fund

Rättslig grund

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag, Mjukt lån

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 3 miljoner GBP

| | Totalt planerat stödbelopp 9 miljoner GBP |
| --- | --- |

Totalt planerat stödbelopp 9 miljoner GBP

Stödnivå

20 %

Varaktighet

4.8.2011–4.8.2014

Ekonomisk sektor

Media

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 15.12.2011 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34032 (11/N) |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Rättslig grund | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 80 000 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 30.6.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

15.12.2011

Referensnummer för statligt stöd

SA.34032 (11/N)

Medlemsstat

Italien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Rättslig grund

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp 80 000 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 30.6.2012

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34280 (N/12) |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;
  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Rättslig grund | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.
  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Sektorutveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1,5 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Från och med den 1.1.2012 |
| Ekonomisk sektor | Transportindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Datum för antagande av beslutet

22.2.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34280 (N/12)

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Rättslig grund

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Sektorutveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 1,5 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

Från och med den 1.1.2012

Ekonomisk sektor

Transportindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34344 (12/N) |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Rättslig grund | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 110 000 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 30.6.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

22.2.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34344 (12/N)

Medlemsstat

Italien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Rättslig grund

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp 110 000 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 30.6.2012

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/5

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2012/C 141/02

| Datum för antagande av beslutet | 10.4.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.33403 (11/N) |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | Nederland | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Rättslig grund | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Datum för antagande av beslutet

10.4.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.33403 (11/N)

Medlemsstat

Nederländerna

Region

Nederland

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Rättslig grund

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Djursjukdomar, Forskning och utveckling

Stödform

Subventionerade tjänster

Budget

Total budget: 23,22 EUR (i miljoner)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

till den 1.7.2017

Ekonomisk sektor

Äggproduktion och uppfödning av fjäderfä

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 4.4.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.33628 (11/N) |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Rättslig grund | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Naturkatastrofer eller exceptionella händelser |
| Stödform | Räntestöd, Nedsättning av socialavgifter, Mjukt lån, Uppskov med skattebetalning, Avskrivning av skuld, Bidrag |
| Budget | Årlig budget: 54 PLN (i miljoner) |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | — |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk, skogsbruk och fiske |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

4.4.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.33628 (11/N)

Medlemsstat

Polen

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Rättslig grund

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Naturkatastrofer eller exceptionella händelser

Stödform

Räntestöd, Nedsättning av socialavgifter, Mjukt lån, Uppskov med skattebetalning, Avskrivning av skuld, Bidrag

Budget

Årlig budget: 54 PLN (i miljoner)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

III Förberedande akter

Europeiska centralbanken

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/7

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 7 mars 2012

om ökad ekonomisk styrning i euroområdet

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Inledning och rättslig grund

Den 21 december 2011 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (1) (nedan kallat förslaget till förordning om övervakning av utkast till budgetplaner) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (2) (nedan kallat förslaget till förordning om skärpning av övervakningsmekanismerna) (nedan tillsammans kallade förslagen till förordningar).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslagen till förordningar berör Europeiska central-banks-systemets (ECBS) huvudmål att upprätthålla prisstabilitet enligt vad som framgår av artiklarna 127.1 och 282.2 i fördraget samt artikel 2 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken om medverkan till ett smidigt genomförande av politiken för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbets-ordningen för Europeiska central-banken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

Såsom framgår av yttrande CON/2011/13 (3) har den aktuella krisen tydligt visat att en ambitiös reform av ramverket för den ekonomiska styrningen är ytterst viktig för Europeiska unionen, medlemsstaterna samt särskilt euroområdet. Genom förstärkningen av stabilitets- och tillväxtpakten, som skapats genom sammanlagt sex rättsakter (4), och som trädde i kraft den 13 december 2011 skapas ett starkare ramverk för övervakning och samordning av den ekonomiska politiken och finanspolitiken inom unionen. Eftersom ett deltagande i den monetära unionen har omfattande konsekvenser och kräver en större samordning och övervakning för att säkerställa stabiliteten och hållbarheten i hela euroområdet, bekräftade toppmötet den 26 oktober 2011 sin vilja att genomföra ytterligare åtgärder.

I linje med den ståndpunkt ECB uttryckt i samband med antagandet av ovannämnda rättsakter, där ECB förordar ett stort steg för euroområdet välkomnar ECB de föreslagna förordningarna och rekommenderar några ändringar för att a) ytterligare öka budgetdisciplinen i euroområdets medlemsstater och b) ytterligare öka övervakningen av de offentliga finanserna i euroområdets medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet, oavsett huruvida de erhåller ekonomiskt stöd eller kan behöva sådant stöd i framtiden.

ECB anser att de föreslagna förordningarna kompletterar och står i överensstämmelse med det nya fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (nedan kallat FSSS) som överenskoms vid Europeiska rådets möte den 30 januari 2012.

En förutsättning för att uppnå det stora steg som nämns ovan är att medlemsstaterna genomför sina skyldigheter enligt FSSS och de föreslagna förordningarna (när dessa antagits) både snabbt och fullständigt.

I.   Förslaget till förordning om övervakning av utkast till budgetplaner

Förslaget till förordning innehåller bestämmelser som kommer att förbättra EU-kommissionens övervakning av utkast till budgetplaner och tillåta bättre granskning för att säkerställa en korrigering av alltför stora underskott. ECB välkomnar förslaget till förordning som efter antagandet kommer att komplettera och stärka stabilitets- och tillväxtpakten. Den är ytterligare ett steg på vägen mot förbättrad ekonomisk styrning i EU:s medlemsstater och säkerställer att den ekonomiska och monetära unionen fungerar smidigt. Den skulle a) kräva att medlemsstaterna inför numeriska finanspolitiska regler om budgetbalans som i deras budgetprocesser infogar budgetmål på medellång sikt, och ett oberoende finanspolitiskt råd som tar fram oberoende makroekonomiska och/eller budgetmässiga prognoser för årliga budgetplaner på medellång sikt och utkast till budgetlagar, b) stärka övervakningen och bedömningen av utkast till budgetplaner i alla euroområdets medlemsstater, inklusive upprättande av en gemensam budgettidsfrist, krav på ytterligare information, samt införandet av möjligheten för kommissionen anta ett yttrande om utkastet till budgetplan och kräva att medlemsstaten lämnar in ett reviderat utkast om särskilt allvarliga brister i efterlevnaden av skyldigheterna enligt stabilitets- och tillväxtpakten upptäcks, c) säkerställa att alltför stora underskott korrigeras i tid genom att närmare granska medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott och kommissionens rekommendationer om att anta ytterligare åtgärder om det befinns att rådets rekommendationer inte efterlevs samt d) säkerställa en hög kvalitet på den offentliga sektorns räkenskaper genom en omfattande oberoende revision som kompletterar de minimikrav som nyligen antagits avseende oberoende nationella statistikmyndigheter samt möjligheterna att sanktionera fall där budgetstatistik har förfalskats.

Samtidigt finns det utrymme för att förbättra förslaget till förordning så att detta blir mer kraftfullt och effektivt. I detta sammanhang gör ECB nedanstående iakttagelser.

| 1. | För att göra förordningen mer effektiv bör kommissionen – för att säkerställa att stabilitetsprogrammen (5) snabbt efterlevs – kräva att euroområdets medlemsstater, förutom utkastet till budgetplan (6), även inkommer med uppdaterade finanspolitiska planer på medellång sikt. Dessa planer skulle även kunna omfattat statsskuldens utveckling, implicita förpliktelser och eventualförpliktelser samt andra uppgifter som är nödvändiga för de offentliga finansernas hållbarhet på längre sikt (7). Härigenom skulle kommissionen kunna granska och utvärdera utkastet till budgetplan för nästkommande år och beakta vilka effekter nya åtgärder får på medellång sikt samt vilka landsspecifika risker som finns för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

1.

För att göra förordningen mer effektiv bör kommissionen – för att säkerställa att stabilitetsprogrammen (5) snabbt efterlevs – kräva att euroområdets medlemsstater, förutom utkastet till budgetplan (6), även inkommer med uppdaterade finanspolitiska planer på medellång sikt. Dessa planer skulle även kunna omfattat statsskuldens utveckling, implicita förpliktelser och eventualförpliktelser samt andra uppgifter som är nödvändiga för de offentliga finansernas hållbarhet på längre sikt (7). Härigenom skulle kommissionen kunna granska och utvärdera utkastet till budgetplan för nästkommande år och beakta vilka effekter nya åtgärder får på medellång sikt samt vilka landsspecifika risker som finns för de offentliga finanserna.

| 2. | ECB föreslår att kommissionen antar ett yttrande enligt vilket ett utkast till budgetplan skulle medföra att de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten inte uppfylls och ett strukturellt underskott som är högre än vad som fastställs i medlemsstatens stabilitetsprogram; eller om den offentliga skulden överstiger 60 procent av BNP och inte minskar tillräckligt snabbt enligt vad som framgår av stabilitets- och tillväxtpakten eller om kommissionen upptäcker risker för hållbara offentliga finanser. Kommissionen bör i samband med detta beakta rådets eventuella synpunkter på stabilitets-programmet. ECB rekommenderar att man uttryckligen (i artikel 6.1) nämner att kommissionen ska bedöma kvaliteten på hur underliggande uppgifter samlas in, något som skulle kunna leda till ett yttrande om kvaliteten på budgetstatistiken eller om ett otillräckligt oberoende för makroekonomiska och/eller budgetmässiga prognoser (8). |
| --- | --- |

2.

ECB föreslår att kommissionen antar ett yttrande enligt vilket ett utkast till budgetplan skulle medföra att de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten inte uppfylls och ett strukturellt underskott som är högre än vad som fastställs i medlemsstatens stabilitetsprogram; eller om den offentliga skulden överstiger 60 procent av BNP och inte minskar tillräckligt snabbt enligt vad som framgår av stabilitets- och tillväxtpakten eller om kommissionen upptäcker risker för hållbara offentliga finanser. Kommissionen bör i samband med detta beakta rådets eventuella synpunkter på stabilitets-programmet. ECB rekommenderar att man uttryckligen (i artikel 6.1) nämner att kommissionen ska bedöma kvaliteten på hur underliggande uppgifter samlas in, något som skulle kunna leda till ett yttrande om kvaliteten på budgetstatistiken eller om ett otillräckligt oberoende för makroekonomiska och/eller budgetmässiga prognoser (8).

| 3. | Om de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten åsidosätts bör kommissionen i sitt yttrande begära att medlemsstater i euroområdet lämnar in ett reviderat utkast till budgetplan. Därutöver bör kommissionen, om utkastet till budgetplan inte stämmer överens med målen för underskottet och/eller skulden i medlemsstatens stabilitetsprogram, begära ett reviderat utkast till budgetplan från medlemsstaten som beaktar rådets yttrande om stabilitetsprogrammet eller om det upptäcker risker för hållbara offentliga finanser (detta bör alltså inte bara krävas i fall av ”särskilt allvarliga brister” i efterlevnaden av de finanspolitiska skyldigheterna för nästkommande år enligt vad som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, utan direkt när man upptäcker att de uppställda målen inte uppfylls eller om man upptäckt risker för hållbara offentliga finanser (9)). |
| --- | --- |

3.

Om de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten åsidosätts bör kommissionen i sitt yttrande begära att medlemsstater i euroområdet lämnar in ett reviderat utkast till budgetplan. Därutöver bör kommissionen, om utkastet till budgetplan inte stämmer överens med målen för underskottet och/eller skulden i medlemsstatens stabilitetsprogram, begära ett reviderat utkast till budgetplan från medlemsstaten som beaktar rådets yttrande om stabilitetsprogrammet eller om det upptäcker risker för hållbara offentliga finanser (detta bör alltså inte bara krävas i fall av ”särskilt allvarliga brister” i efterlevnaden av de finanspolitiska skyldigheterna för nästkommande år enligt vad som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, utan direkt när man upptäcker att de uppställda målen inte uppfylls eller om man upptäckt risker för hållbara offentliga finanser (9)).

| 4. | Förslaget till förordning anger att kommissionen begär in ett reviderat utkast till budgetplan om det föreligger ”särskilt allvarliga brister i efterlevnaden” av de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten. ECB föreslår att man ändrar formuleringen ”brister i efterlevnaden” för att säkerställa att utkastet till budgetplan revideras tidsnära. |
| --- | --- |

4.

Förslaget till förordning anger att kommissionen begär in ett reviderat utkast till budgetplan om det föreligger ”särskilt allvarliga brister i efterlevnaden” av de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten. ECB föreslår att man ändrar formuleringen ”brister i efterlevnaden” för att säkerställa att utkastet till budgetplan revideras tidsnära.

För att stärka stabilitets- och tillväxtpakten anser ECB även att man, om det framstår som tveksamt huruvida det alltför stora underskottet kommer att rättas till i tid, bör använda sig av s.k. ”peer-pressure” i Eurogruppen och även Europeiska rådet samt även i större utsträckning använda sig av ”offentliga” sanktioner (10).

II.   Förslaget till förordning om skärpning av övervakningsmekanismerna

Detta förslag till förordning stadgar om övervakningsmekanismen avseende sådana medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem på finansmarknaderna och/eller som mottar finansiellt stöd. På det hela taget välkomnar ECB förslaget till förordning eftersom det utgör en explicit grund för att närmare granska medlemsstater som har problem på finansmarknaderna och/eller som mottar finansiellt stöd. Det är även välkommet att ECB och de europeiska tillsynsmyndigheterna involveras. Trots detta gör ECB nedanstående iakttagelser.

| 1. | ECB välkomnar att kommissionen, även om en medlemsstat inte erhåller något ekonomiskt stöd, kan besluta om att sätta denna under skärpt övervakning om den är utsatt för allvarlig finansiell oro. Förståelsen av förslaget till förordning skulle dessutom öka om man ger exempel på vad allvarliga svårigheter är istället för att ta fram en omfattande definition som inte är lämplig. En sådan definition skulle kunna hindra tillämpningen av förslaget till förordning i situationer som framkallats av händelser på marknaderna som inte kunde förutses vid tidpunkten för dess antagande (11). |
| --- | --- |

1.

ECB välkomnar att kommissionen, även om en medlemsstat inte erhåller något ekonomiskt stöd, kan besluta om att sätta denna under skärpt övervakning om den är utsatt för allvarlig finansiell oro. Förståelsen av förslaget till förordning skulle dessutom öka om man ger exempel på vad allvarliga svårigheter är istället för att ta fram en omfattande definition som inte är lämplig. En sådan definition skulle kunna hindra tillämpningen av förslaget till förordning i situationer som framkallats av händelser på marknaderna som inte kunde förutses vid tidpunkten för dess antagande (11).

| 2. | De problem som förorsakat att medlemsstater ställs under skärpt övervakning kan lätt omfatta eller generera systemrisker, och åtgärder inom detta område kan förbättras om man involverar Europeiska systemrisknämndens (ESRB). I förekommande fall skulle det därför vara fördelaktigt att informera ESRB om resultaten av den skärpta övervakningen. |
| --- | --- |

2.

De problem som förorsakat att medlemsstater ställs under skärpt övervakning kan lätt omfatta eller generera systemrisker, och åtgärder inom detta område kan förbättras om man involverar Europeiska systemrisknämndens (ESRB). I förekommande fall skulle det därför vara fördelaktigt att informera ESRB om resultaten av den skärpta övervakningen.

| 3. | En annan viktig aspekt i förslaget till förordning är att rådet får rekommendera att en medlemsstat som ställts under skärpt övervakning söker finansiellt stöd och förbereder ett makroekonomiskt anpassningsprogram om fler åtgärder är nödvändiga och den finansiella situationen i medlemsstaten har betydande negativa effekter på hela euroområdets finansiella stabilitet (12). Detta är en viktig bestämmelse eftersom den starkt rekommenderar en medlemsstat att söka finansiellt stöd och undvika onödiga förseningar om detta kan få betydande negativa effekter på hela euroområdets finansiella stabilitet. Denna bestämmelse bör förstärkas genom att rådet ska uttala en sådan rekommendation. |
| --- | --- |

3.

En annan viktig aspekt i förslaget till förordning är att rådet får rekommendera att en medlemsstat som ställts under skärpt övervakning söker finansiellt stöd och förbereder ett makroekonomiskt anpassningsprogram om fler åtgärder är nödvändiga och den finansiella situationen i medlemsstaten har betydande negativa effekter på hela euroområdets finansiella stabilitet (12). Detta är en viktig bestämmelse eftersom den starkt rekommenderar en medlemsstat att söka finansiellt stöd och undvika onödiga förseningar om detta kan få betydande negativa effekter på hela euroområdets finansiella stabilitet. Denna bestämmelse bör förstärkas genom att rådet ska uttala en sådan rekommendation.

| 4. | Vad gäller skillnaden mellan förebyggande stöd med skärpt övervakning och finansiellt stöd med betydligt skärpt granskning är det viktigt att understryka att kraven på anpassning i båda fallen måste vara ambitiösa. Medlemsstater bör uppmuntras att inte undvika mer ambitiösa anpassningsprogram genom att ansöka om förebyggande stöd istället för direkt finansiellt stöd. |
| --- | --- |

4.

Vad gäller skillnaden mellan förebyggande stöd med skärpt övervakning och finansiellt stöd med betydligt skärpt granskning är det viktigt att understryka att kraven på anpassning i båda fallen måste vara ambitiösa. Medlemsstater bör uppmuntras att inte undvika mer ambitiösa anpassningsprogram genom att ansöka om förebyggande stöd istället för direkt finansiellt stöd.

| 5. | Det är mycket välkommet att medlemsstaterna enligt förslaget till förordning först ska konsultera rådet, kommissionen och ECB innan de söker finansiellt stöd hos internationella långivare (13). ECB anser att den skyldighet som en medlemsstat i euroområdet som önskar erhålla finansiellt stöd har bör omfatta mer än att bara dela med sig av information. Sådana medlemsstater bör diskutera vilka möjligheter som finns enligt existerande finansiella instrument i unionen eller euroområdet samt faciliteterna hos internationella finansinstitut och långivare. Den föreslagna skärpningen av övervakningsmekanismerna skulle kunna förstärkas ytterligare på olika sätt. De specifika kännetecknen på finansiellt stöd i förebyggande syfte noteras (14), eftersom medlemsstater som beviljats sådant stöd är undantagna från skärpt övervakning så länge krediten inte utnyttjas, förutsatt att stödet i förebyggande syfte inte är villkorat till att nya ekonomisk-politiska åtgärder antas. Kommissionens kontinuerliga övervakning av de tillgångskriterier som framgår av unionens och mellanstatliga finansiella stödinstrument bör dock också tillämpas på medlemsstater som beviljats tillgång till finansiellt stöd i förebyggande syfte även om detta stöd inte är kopplat till att nya ekonomisk-politiska åtgärder antas. Om en medlemsstat ansöker om finansiellt stöd i förebyggande syfte kan en närmare granskning anses motiverad. |
| --- | --- |

5.

Det är mycket välkommet att medlemsstaterna enligt förslaget till förordning först ska konsultera rådet, kommissionen och ECB innan de söker finansiellt stöd hos internationella långivare (13). ECB anser att den skyldighet som en medlemsstat i euroområdet som önskar erhålla finansiellt stöd har bör omfatta mer än att bara dela med sig av information. Sådana medlemsstater bör diskutera vilka möjligheter som finns enligt existerande finansiella instrument i unionen eller euroområdet samt faciliteterna hos internationella finansinstitut och långivare. Den föreslagna skärpningen av övervakningsmekanismerna skulle kunna förstärkas ytterligare på olika sätt. De specifika kännetecknen på finansiellt stöd i förebyggande syfte noteras (14), eftersom medlemsstater som beviljats sådant stöd är undantagna från skärpt övervakning så länge krediten inte utnyttjas, förutsatt att stödet i förebyggande syfte inte är villkorat till att nya ekonomisk-politiska åtgärder antas. Kommissionens kontinuerliga övervakning av de tillgångskriterier som framgår av unionens och mellanstatliga finansiella stödinstrument bör dock också tillämpas på medlemsstater som beviljats tillgång till finansiellt stöd i förebyggande syfte även om detta stöd inte är kopplat till att nya ekonomisk-politiska åtgärder antas. Om en medlemsstat ansöker om finansiellt stöd i förebyggande syfte kan en närmare granskning anses motiverad.

| 6. | ECB noterar att förslaget till förordning exkluderar medlemsstater som erhåller finansiellt stöd i förebyggande syfte och lån för att rekapitalisera finansiella institutioner från en bedömning av den offentliga skuldens hållbarhet och skyldigheten att förbereda ett makroekonomiskt anpassnings-program (15). ECB rekommenderar att man behåller möjligheten att bedöma den offentliga skuldens hållbarhet även avseende medlemsstater som omfattas av ett förebyggande program. Detta är särskilt viktigt om en medlemsstat erhåller ett lån för att rekapitalisera finansinstitut eftersom det finns ett nära samband mellan hållbara offentliga finanser, finanssektorns instabilitet och lånens konsekvenser för medlemsstatens totala skuldsättning. Undantaget från att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram bör inte exkludera bestämmelsen om tekniskt bistånd och parlamentens involverande (16). |
| --- | --- |

6.

ECB noterar att förslaget till förordning exkluderar medlemsstater som erhåller finansiellt stöd i förebyggande syfte och lån för att rekapitalisera finansiella institutioner från en bedömning av den offentliga skuldens hållbarhet och skyldigheten att förbereda ett makroekonomiskt anpassnings-program (15). ECB rekommenderar att man behåller möjligheten att bedöma den offentliga skuldens hållbarhet även avseende medlemsstater som omfattas av ett förebyggande program. Detta är särskilt viktigt om en medlemsstat erhåller ett lån för att rekapitalisera finansinstitut eftersom det finns ett nära samband mellan hållbara offentliga finanser, finanssektorns instabilitet och lånens konsekvenser för medlemsstatens totala skuldsättning. Undantaget från att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram bör inte exkludera bestämmelsen om tekniskt bistånd och parlamentens involverande (16).

| 7. | Ett av huvudmålen för en ytterligare övervakning euroområdets medlemsstater som hotas av allvarliga problem är att undvika spridningseffekter och det är därför viktigt att även ge rådet befogenhet att initiera och driva skärpta övervakningsmekanismer genom att begära att kommissionen initierar skärpt övervakning, begära ytterligare information om den finansiella situationen för finansiella institut, utföra ytterligare stresstester eller begära ytterligare åtgärder (17). |
| --- | --- |

7.

Ett av huvudmålen för en ytterligare övervakning euroområdets medlemsstater som hotas av allvarliga problem är att undvika spridningseffekter och det är därför viktigt att även ge rådet befogenhet att initiera och driva skärpta övervakningsmekanismer genom att begära att kommissionen initierar skärpt övervakning, begära ytterligare information om den finansiella situationen för finansiella institut, utföra ytterligare stresstester eller begära ytterligare åtgärder (17).

| 8. | Enligt förslaget till förordning ska en medlemsstat som genomför ett anpassningsprogram begära tekniskt bistånd från kommissionen om den inte har tillräcklig administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av programmet (18). Behovet av sådant stöd nödvändiggörs också av den stora belastning som ett makroekonomiskt anpassningsprogram innebär för en medlemsstat, och det vore därför fördelaktigt om även andra unionsinstitutioner och medlemsstater fick tillhandahålla sådant stöd och bidra med expertis. |
| --- | --- |

8.

Enligt förslaget till förordning ska en medlemsstat som genomför ett anpassningsprogram begära tekniskt bistånd från kommissionen om den inte har tillräcklig administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av programmet (18). Behovet av sådant stöd nödvändiggörs också av den stora belastning som ett makroekonomiskt anpassningsprogram innebär för en medlemsstat, och det vore därför fördelaktigt om även andra unionsinstitutioner och medlemsstater fick tillhandahålla sådant stöd och bidra med expertis.

| 9. | Därutöver skulle det vara till hjälp att inrätta en permanent rådgivare i den berörda medlemsstaten, som ger råd till myndigheterna i medlemsstaten om genomförandet av anpassningsprogrammet och samordnar det tekniska stödet från unionens institutioner och berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Därutöver skulle det vara till hjälp att inrätta en permanent rådgivare i den berörda medlemsstaten, som ger råd till myndigheterna i medlemsstaten om genomförandet av anpassningsprogrammet och samordnar det tekniska stödet från unionens institutioner och berörda medlemsstater.

| 10. | ECB tolkar det som att om en medlemsstat endast erhåller stöd från den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och den europeiska stabilitetsmekanismen, och inte erhåller finansiellt stöd från något tredje land eller finansinstitut, det makroekonomiska anpassningsprogrammet i realiteten kommer att spegla de villkor som avtalats mellan parterna när tillgången till sådant finansiellt stöd beviljades. ECB rekommenderar att man av tydlighetsskäl uttryckligen nämner detta i artikel 6 i föreslaget till förordning. |
| --- | --- |

10.

ECB tolkar det som att om en medlemsstat endast erhåller stöd från den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och den europeiska stabilitetsmekanismen, och inte erhåller finansiellt stöd från något tredje land eller finansinstitut, det makroekonomiska anpassningsprogrammet i realiteten kommer att spegla de villkor som avtalats mellan parterna när tillgången till sådant finansiellt stöd beviljades. ECB rekommenderar att man av tydlighetsskäl uttryckligen nämner detta i artikel 6 i föreslaget till förordning.

III.   Förhållandet till FSSS

Antagandet av FSSS gör det nödvändigt att ändra förslaget till förordning om övervakning av utkast till budgetplaner. Bland annat föreslår ECB att denna förordning i möjligaste mån bör omfatta a) bestämmelser om numeriska finanspolitiska regler, inklusive en tidsplan för att snabbt uppnå konvergens till målet på medellång sikt, inkl. tillfälliga undantag pga. grund av exceptionella omständigheter, b) huvud-beståndsdelarna i de automatiska korrigeringsmekanismerna, c) kravet på medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott att inrätta partnerskapsprogram avseende budget och ekonomi samt d) förhandsrapportering om planerad utgivning av offentliga skuldinstrument.

Om sådana ändringar inte görs i förslaget till förordning anser ECB det viktigt att man lägger fram ytterligare förslag till lagstiftning. ECB noterar att kommissionens avsikt att lägga fram förslag till lagstiftning om punkterna c) och d) ovan, tillsammans med förslag om samordningen av större planerade reformer av medlemsstaternas finanspolitik, återfinns i skäl 8 i FSSS. ECB uttrycker sitt starka stöd för detta tillvägagångssätt.

Vad gäller införandet av en ny uppsättning medelfristiga mål som nämns i skäl 9 i FSSS noterar ECB att kommissionen, om denna uppsättning inte inkluderas i förslaget till förordning, kan lägga fram ett förslag till lagstiftning som innehåller dessa. ECB skulle välkomna ett sådant förslag.

Vad gäller den korrigeringsmekanism som ska utlösas automatiskt kommer kommissionen, utöver att nämna dess huvudsakliga element i förslaget till förordning som ECB föreslår, att tillhandahålla alla övriga nödvändiga element i enlighet med artikel 3.1 e och artikel 3.2 i FSSS.

När ytterligare ändringar av de föreslagna förordningarna eller ytterligare lagstiftningsinitiativ görs till följd av FSSS genom unionens rättsliga ramverk och bestämmelser som ger rådet ytterligare befogenheter, bör man när så är lämpligt använda sig av omvänd kvalificerad majoritet vid omröstningar. Ett beslut om att de politiska kraven i ett program inte uppfyllts enligt artikel 6.5 i förslaget till förordning om skärpning av övervakningsmekanismerna är ett akut fall där man bör använda en omvänd kvalificerad majoritet vid omröstningar.

Mot bakgrund av de erfarenheter som nyligen gjorts i euroområdets statsskuldkris bör förslaget till förordning, i fall där FSSS inte är tillräckligt tydligt, t.ex. bestämmelsen om att bättre samordna planeringen av emissioner av skuldebrev, innehålla mer specifika bestämmelser. Dessa bör bygga på den samordning som redan existerar mellan de nationella myndigheter som ansvarar för skuldförvaltningen inom ramen för EFC-underkommittén om EU:s statsskuldsmarknader och sträcka sig längre än den aktuella ad hoc-samordningen och informationsutbytet.

Vad gäller tidsfristerna i FSSS och förslaget till förordning om övervakning av utkast till budgetplaner kommer en snabb ratificering av FSSS och relaterade författnings- eller andra lagändringar att säkerställa att tidsfristerna när finansreglerna enligt förslaget till förordning ska vara uppfyllda, t.ex. sex månader efter ikraftträdande, kan uppfyllas (19).

Ändringsförslag

I de fall där ECB rekommenderar att kommissionens förslag ändras anges de specifika förslagen i bilagan tillsammans med en förklaring.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 7 mars 2012.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2011) 821 final.

1

(2)  COM(2011) 819 final.

2

(3)  Yttrande CON/2011/13 av den 16 februari 2011 om en reform av Europeiska unionens ekonomiska styrning

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (EUT L 306, 23.11.2011, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (EUT L 306, 23.11.2011, s. 8), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EUT L 306, 23.11.2011, s. 12), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25), rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EUT L 306, 23.11.2011, s. 33) och rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (EUT L 306, 23.11.2011, s. 41).

4

(5)  Se artikel 2 som hänvisar till förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EGT L 209, 2.8.1997, s. 1).

5

(6)  Se artikel 5.1.

6

(7)  Se artikel 5.3 och ändringsförslag 3 i bilagan till detta yttrande.

7

(8)  Se ändringsförslag 5 i bilagan till detta yttrande.

8

(9)  Se ändringsförslag 4 i bilagan till detta yttrande.

9

(10)  Se ändringsförslagen 6–9 i bilagan till detta yttrande.

10

(11)  Se ändringsförslag 4 i bilagan till detta yttrande.

11

(12)  Se ändringsförslag 8 i bilagan till detta yttrande.

12

(13)  Se artikel 4.

13

(14)  Se artikel 2.3.

14

(15)  Se artikel 13 i förslaget till förordning.

15

(16)  Se artikel 6.6–6.8 i förslaget till förordning och ändringsförslag 10 i bilagan till detta yttrande.

16

(17)  Se ändringsförslag 7 i bilagan till detta yttrande.

17

(18)  Se artikel 6.6.

18

(19)  Artikel 12.3 i förslaget till förordning.

19

---

BILAGA

Ändringsförslag avseende förslaget till förordning om övervakning av utkast till budgetplaner

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag (1) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 2.1.1, 2.1.6 (ny) och 2.1.7 (ny) |
| ”1)   oberoende finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler,” | ”1)   oberoende finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter med ansvar för övervakningen och kontroll av genomförandet av nationella finanspolitiska regler, samt med uppdrag att genomföra tekniska uppgifter som avser finanspolitik [att definieras av kommissionen]
  ”
  ...



  (6)   ”det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorns finanser: det årliga, konjunkturrensade saldot rensat för engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder,

  (7)   exceptionella omständigheter:
  ovanliga händelser som ligger utanför medlemsstatens kontroll och som har stor inverkan på den offentliga sektorns finanser, eller perioder av allvarlig konjunktur-nedgång i hela euroområdet [eller unionen].” |
| Förklaring


  Kommissionen måste klart definiera uppgifterna för det oberoende finanspolitiska rådet. Definitionerna måste spegla FSSS (artikel 3.3). ECB föreslår att man använder dessa termer i artikel 4. |
| Ändring 2 |
| Artikel 4.1, 4.1 a (ny), 4.1 b (ny) och 4.1 c (ny) |
| ”1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler om budgetbalans som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara bindande och företrädesvis av konstitutionell natur.” | ”1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler om budgetbalans som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara bindande och företrädesvis av konstitutionell natur. Medlemsstater får endast under exceptionella omständigheter tillfälligt avvika från det medelfristiga målet eller anpassningsbanan mot det, om detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.


  1a.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den offentliga sektorns årliga finanser är i balans eller utvisar ett överskott. För detta ändamål, som en särskild överenskommelse mellan medlemsstaterna utöver förordning (EG) nr 1466/97, ska det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorns finanser inte överstiga ett landspecifikt referensvärde, med en gräns för det strukturella underskottet på 0,5 procent av BNP. Om den offentliga skulden ligger avsevärt lägre än referensvärdet 60 procent av BNP och riskerna för hållbarafinanser är låga, får det landsspecifika referensvärdet för det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorn uppgå till maximalt 1,0 procent av nominell BNP.


  1b.   Medlemsstater ska inrätta en korrigerings-mekanism som ska utlösas automatiskt med målet att korrigera betydande observerade avvikelser från det medelfristiga målet eller anpassnings-banan mot det, inklusive deras ackumulerade effekt på den offentliga skuldens utveckling. [Korrigeringsmekanismens art, omfattning och tidsmässiga aspekter, inklusive om exceptionella omständigheter föreligger, framgår av bilagan till denna förordning.]


  1c.   Medlemsstaten ska säkerställa en snabb konvergens mot sina medelfristiga mål utifrån den ambitiösa och bindande tidsramen kommissionen föreslagit, som beaktar landsspecifika risker för hållbara offentliga finanser. Den föreslagna tidsramen ska offentliggöras.”. |
| Förklaring


  Förslaget till förordning bör beakta huvudprincipen i FSSS (i detta fall artikel 3). |
| Ändring 3 |
| Artikel 5.3 g, och 3a (ny) |
| | ”g) | detaljerad information om den offentliga skuldens utveckling samt uppgifter som behövs för att bedöma landsspecifika risker avseende hållbarheten av de offentliga finanserna, särskilt en samlad bild av implicita förpliktelser och eventualförpliktelser med potentiellt stor påverkan på offentliga budgetar enligt definitionen i artikel 14.3 i rådets direktiv 2011/85/EU. |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag (1)

Ändring 1

Artikel 2.1.1, 2.1.6 (ny) och 2.1.7 (ny)

”1)   oberoende finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler,”

”1)   oberoende finanspolitiskt råd: ett organ som är självständigt gentemot medlemsstatens finanspolitiska myndigheter med ansvar för övervakningen och kontroll av genomförandet av nationella finanspolitiska regler, samt med uppdrag att genomföra tekniska uppgifter som avser finanspolitik [att definieras av kommissionen]
  ”

...

(6)   ”det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorns finanser: det årliga, konjunkturrensade saldot rensat för engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder,

(7)   exceptionella omständigheter:

Förklaring

Förklaring

Kommissionen måste klart definiera uppgifterna för det oberoende finanspolitiska rådet. Definitionerna måste spegla FSSS (artikel 3.3). ECB föreslår att man använder dessa termer i artikel 4.

Kommissionen måste klart definiera uppgifterna för det oberoende finanspolitiska rådet. Definitionerna måste spegla FSSS (artikel 3.3). ECB föreslår att man använder dessa termer i artikel 4.

Ändring 2

Ändring 2

Artikel 4.1, 4.1 a (ny), 4.1 b (ny) och 4.1 c (ny)

”1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler om budgetbalans som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara bindande och företrädesvis av konstitutionell natur.”

”1.   Medlemsstaterna ska ha infört numeriska finanspolitiska regler om budgetbalans som i deras budgetprocesser infogar deras budgetmål på medellång sikt enligt artikel 2a i förordning (EG) nr 1466/97. Dessa regler ska omfatta den offentliga sektorn som helhet och vara bindande och företrädesvis av konstitutionell natur. Medlemsstater får endast under exceptionella omständigheter tillfälligt avvika från det medelfristiga målet eller anpassningsbanan mot det, om detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

1a.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den offentliga sektorns årliga finanser är i balans eller utvisar ett överskott. För detta ändamål, som en särskild överenskommelse mellan medlemsstaterna utöver förordning (EG) nr 1466/97, ska det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorns finanser inte överstiga ett landspecifikt referensvärde, med en gräns för det strukturella underskottet på 0,5 procent av BNP. Om den offentliga skulden ligger avsevärt lägre än referensvärdet 60 procent av BNP och riskerna för hållbarafinanser är låga, får det landsspecifika referensvärdet för det årliga strukturella saldot i den offentliga sektorn uppgå till maximalt 1,0 procent av nominell BNP.

1b.   Medlemsstater ska inrätta en korrigerings-mekanism som ska utlösas automatiskt med målet att korrigera betydande observerade avvikelser från det medelfristiga målet eller anpassnings-banan mot det, inklusive deras ackumulerade effekt på den offentliga skuldens utveckling. [Korrigeringsmekanismens art, omfattning och tidsmässiga aspekter, inklusive om exceptionella omständigheter föreligger, framgår av bilagan till denna förordning.]

1c.   Medlemsstaten ska säkerställa en snabb konvergens mot sina medelfristiga mål utifrån den ambitiösa och bindande tidsramen kommissionen föreslagit, som beaktar landsspecifika risker för hållbara offentliga finanser. Den föreslagna tidsramen ska offentliggöras.”.

Förklaring

Förklaring

Förslaget till förordning bör beakta huvudprincipen i FSSS (i detta fall artikel 3).

Förslaget till förordning bör beakta huvudprincipen i FSSS (i detta fall artikel 3).

Ändring 3

Ändring 3

Artikel 5.3 g, och 3a (ny)

”g)

detaljerad information om den offentliga skuldens utveckling samt uppgifter som behövs för att bedöma landsspecifika risker avseende hållbarheten av de offentliga finanserna, särskilt en samlad bild av implicita förpliktelser och eventualförpliktelser med potentiellt stor påverkan på offentliga budgetar enligt definitionen i artikel 14.3 i rådets direktiv 2011/85/EU.

detaljerad information om den offentliga skuldens utveckling samt uppgifter som behövs för att bedöma landsspecifika risker avseende hållbarheten av de offentliga finanserna, särskilt en samlad bild av implicita förpliktelser och eventualförpliktelser med potentiellt stor påverkan på offentliga budgetar enligt definitionen i artikel 14.3 i rådets direktiv 2011/85/EU.

3 a.   Medlemsstater ska i förväg och i god tid rapportera om planerad utgivning av offentliga skuldinstrument till kommissionen och Eurogruppen för att bättre samordna och övervaka dem”.

3 a.

Medlemsstater ska i förväg och i god tid rapportera om planerad utgivning av offentliga skuldinstrument till kommissionen och Eurogruppen för att bättre samordna och övervaka dem”.

Förklaring

Förklaring

Övervakningskraven bör omfatta hänvisningar till den offentliga skulden och till implicita förpliktelser och eventualförpliktelser så att riskerna för hållbara finanser på längre sikt kan uppmärksammas. Förslaget till förordning bör även hänvisa till förhandsrapportering om planerad utgivning av offentliga skuldinstrument i enlighet med artikel 6 och skäl 8 i FSSS.

Övervakningskraven bör omfatta hänvisningar till den offentliga skulden och till implicita förpliktelser och eventualförpliktelser så att riskerna för hållbara finanser på längre sikt kan uppmärksammas. Förslaget till förordning bör även hänvisa till förhandsrapportering om planerad utgivning av offentliga skuldinstrument i enlighet med artikel 6 och skäl 8 i FSSS.

Ändring 4

Ändring 4

Artikel 5.5, första stycket

”5.   Om kommissionen upptäcker särskilt allvarliga brister i efterlevnaden av de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten ska den inom två veckor efter det att utkastet till budgetplan lämnades in, begära att medlemsstaten lämnar in ett reviderat utkast. Kommissionens begäran ska offentliggöras.”

”5.   Om kommissionen upptäcker brister i efterlevnaden av de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten ska den inom två veckor efter det att utkastet till budgetplan lämnades in, begära att medlemsstaten lämnar in ett reviderat utkast. Kommissionens begäran ska offentliggöras. Därutöverska kommissionen, om utkastet till budgetplan inte stämmer överens med målen för underskottet och/eller planen för skulden i medlemsstatens stabilitetsprogram, begära en reviderad budgetplan från medlemsstaten som beaktar rådets eventuella yttrande om stabilitetsprogrammet eller om det upptäcker risker för hållbara offentliga finanser.”

Förklaring

Förklaring

Förslaget till förordning bör säkerställa att utkast till budgetplaner är helt i linje med de finanspolitiska skyldigheterna för nästkommande år enligt vad som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, samt även stabilitetsprogrammets mål, med beaktande av rådets eventuella yttrande om stabilitetsprogrammet. Om kommissionen upptäcker risker för hållbara offentliga finanser bör den begära ett reviderat utkast till budgetplan.

Förslaget till förordning bör säkerställa att utkast till budgetplaner är helt i linje med de finanspolitiska skyldigheterna för nästkommande år enligt vad som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, samt även stabilitetsprogrammets mål, med beaktande av rådets eventuella yttrande om stabilitetsprogrammet. Om kommissionen upptäcker risker för hållbara offentliga finanser bör den begära ett reviderat utkast till budgetplan.

Ändring 5

Ändring 5

Artikel 6.1

”1.   Senast den 30 november ska kommissionen i nödvändiga fall anta ett yttrande om utkastet till budgetplan.”

”1.   Kommissionen ska granska utkastet till budgetplan och beakta vilka effekter nya åtgärder får på medellång sikt samt utkastets konsekvenser för hållbara offentliga finanser. Kommissionen ska även bedöma kvaliteten på hur underliggande uppgifter samlats in. Senast den 30 november ska kommissionen i nödvändiga fall anta ett yttrande om utkastet till budgetplan. Ett yttrande ska alltid antas om a) ett utkast till budgetplan skulle medföra att de finanspolitiska skyldigheter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten inte uppfylls, b) ett utkast till budgetplan skulle medföra ett strukturellt underskott som är högre än vad som fastställs i medlemsstatens stabilitetsprogram, c) om den offentliga skulden överstiger 60 procent av BNP och inte minskar tillräckligt snabbt enligt vad som anges i stabilitets- och tillväxtpakten eller d) om kommissionen upptäcker risker för hållbara offentliga finanser.”

Förklaring

Förklaring

För att förslaget till förordning ska bli effektivt är det viktigt att ange de situationer då kommissionen måste anta ett yttrande.

För att förslaget till förordning ska bli effektivt är det viktigt att ange de situationer då kommissionen måste anta ett yttrande.

Ändring 6

Ändring 6

Artikel 6.4

”4.   Eurogruppen ska diskutera kommissionens yttrande om de nationella budgetplanerna samt om situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområde med kommissionens samlade bedömning enligt punkt 3 som underlag.”

”4.   Eurogruppen och, i fall av upprepade brister i efterlevnaden, Europeiska rådet, ska diskutera kommissionens yttrande om de nationella budgetplanerna. Eurogruppen och, om en medlemsstat upprepade gånger brister i efterlevnaden, Europeiska rådet, ska även diskutera om situationen och utsikterna för de offentliga finanserna i euroområdet med kommissionens samlade bedömning enligt punkt 3 som underlag. Bedömningen ska offentliggöras.”

Förklaring

Förklaring

Ändringen ska främja s.k. ”peer-pressure” om en medlemsstat upprepade gånger brister i efterlevnaden.

Ändringen ska främja s.k. ”peer-pressure” om en medlemsstat upprepade gånger brister i efterlevnaden.

Ändring 7

Ändring 7

Artikel 7.1, 7.1 a (ny) och 7.2

”1.   Om rådet i enlighet med artikel 126.6 i fördraget fastställer att en medlemsstat har ett alltför stort underskott, ska den medlemsstaten omfattas av punkterna 2–5 i denna artikel tills förfarandet vid ett alltför stort underskott har upphävts.

2.   Den medlemsstat som är föremål för närmare övervakning ska utan dröjsmål genomföra en omfattande bedömning av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer. ...”

”1.   Om rådet i enlighet med artikel 126.6 i fördraget fastställer att en medlemsstat har ett alltför stort underskott, ska den medlemsstaten omfattas av punkterna 1a -6 i denna artikel tills förfarandet vid ett alltför stort underskott har upphävts.

1 a.   En medlemsstat som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott ska inrätta ett partnerskapsprogram avseende budget och ekonomi inklusive en detaljerad beskrivning av de strukturreformer som är nödvändiga för att säkerställa en effektiv och hållbar korrigering av de alltför stora underskotten.

2.   En medlemsstat som är föremål för närmare övervakning ska utan dröjsmål genomföra en omfattande bedömning av genomförandet av det innevarande årets budget för den offentliga sektorn och dess undersektorer.”

Förklaring

Förklaring

Förslaget till förordning bör beakta huvudprincipen i FSSS (i detta fall artikel 5).

Förslaget till förordning bör beakta huvudprincipen i FSSS (i detta fall artikel 5).

Ändring 8

Ändring 8

Artikel 7.3, första stycket

”3.   I fråga om offentliga sektorn och dess undersektorer ska medlemsstaten regelbundet rapportera till kommissionen och till Ekonomiska och finansiella kommittén, eller en eventuell underkommitté som kommittén utsett för det syftet, om genomförandet av innevarande års budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, om målen för offentliga utgifter och inkomster, samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen. Rapporten ska offentliggöras.”

”3.   I fråga om offentliga sektorn och dess undersektorer ska medlemsstaten regelbundet rapportera till kommissionen och till Ekonomiska och finansiella kommittén, eller en eventuell underkommitté som kommittén utsett för det syftet, om genomförandet av innevarande års budget, om budgetpåverkan av diskretionära åtgärder både i fråga om utgifter och inkomster, om målen för offentliga utgifter och inkomster, samt lämna information om de åtgärder som vidtagits och vilka typer av åtgärder som planeras för att uppnå målen. Medlemsstaten ska även rapportera om partnerskapsprogrammet avseende budget och ekonomi och de strukturreformer som är nödvändiga för att säkerställa en effektiv och hållbar korrigering av de alltför stora under-skotten. Rapporten ska offentliggöras.”

Förklaring

Förklaring

I linje med ändring 7.

I linje med ändring 7.

Ändring 9

Ändring 9

Artikel 8.3 a (ny)

”3a.   Eurogruppen och rådet ska diskutera lämpligheten av de åtgärder som medlemsstaten vidtagit och vid behov ska rådet föreslå ytterligare åtgärder för att säkerställa att tidsfristen för att rätta till det alltför stora underskottet hålls eller partnerskapsprogrammet avseende budget och ekonomi justeras. Om medlemsstateninte genomför sådana åtgärder ska Europeiska rådet diskutera situationen och föreslå ytterligare åtgärder som det befinner nödvändiga.”

Förklaring

Förklaring

Ändringen ska främja s.k. ”peer-pressure” inom Eurogruppen och rådet samt, om en medlemsstat upprepade gånger brister i efterlevnaden, ge Europeiska rådet en möjlighet att föreslå ytterligare åtgärder som medlemsstaten ska vidta.

Ändringen ska främja s.k. ”peer-pressure” inom Eurogruppen och rådet samt, om en medlemsstat upprepade gånger brister i efterlevnaden, ge Europeiska rådet en möjlighet att föreslå ytterligare åtgärder som medlemsstaten ska vidta.

Ändringsförslag avseende förslaget till förordning om skärpning av övervakningsmekanismerna

Ändringsförslag avseende förslaget till förordning om skärpning av övervakningsmekanismerna

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag (2) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 |
| ”1. | Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen under de senaste tre åren har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför unionens ramverk.” |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag (2)

2

Ändring 1

Ändring 1

Skäl 1

”1.

Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen under de senaste tre åren har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd utanför unionens ramverk.”

| ”1. | Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen under de senaste tre åren har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd både inom och utanför unionens ramverk.” |
| --- | --- |

”1.

Den mycket allvarliga globala kris som drabbat världen under de senaste tre åren har djupt skadat den ekonomiska tillväxten och den finansiella stabiliteten samt lett till en kraftig ökning av underskottet i de offentliga finanserna och av medlemsstaternas skuldsättning, vilket tvingat många av dem att söka finansiellt stöd både inom och utanför unionens ramverk.”

Förklaring

Förklaring

Finansiellt stöd har även tillhandahållits av den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM) som är ett av unionens instrument.

Finansiellt stöd har även tillhandahållits av den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM) som är ett av unionens instrument.

Ändring 2

Ändring 2

Skäl 4

| ”4. | En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör även omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.” |
| --- | --- |

”4.

En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör även omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.”

| ”4. | En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör även omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabiliserings-mekanismen, den europeiska stabilitets-mekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.” |
| --- | --- |

”4.

En medlemsstat som har euron som valuta som är utsatt för, eller riskerar att utsättas för, allvarlig finansiell oro bör sättas under skärpt övervakning för att snabbt komma tillbaka till en normal situation och för att skydda andra medlemsstater som har euron som valuta från att drabbas. Den skärpta övervakningen bör även omfatta ökad tillgång till information som behövs för en nära övervakning av den ekonomiska och finansiella situationen och tillståndet för de offentliga finanserna samt regelbunden rapportering till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de delkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Samma regler för övervakning bör gälla medlemsstater som begär förebyggande stöd från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabiliserings-mekanismen, den europeiska stabilitets-mekanismen, IMF eller någon annan internationell finansiell institution.”

Förklaring

Förklaring

Enligt artikel 1 omfattas den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning.

Enligt artikel 1 omfattas den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning.

Ändring 3

Ändring 3

Artikel 1

”1.   Genom denna förordning fastställs bestämmelser för att skärpa den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om finansiell stabilitet och/eller som mottar, eller kan komma att mottafinansiellt stöd från en eller flera medlemsstater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska stabilitetsmekanismen eller andra finansiella institut, exempelvis IMF.”

”1.   Genom denna förordning fastställs bestämmelser för att skärpa den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om finansiell stabilitet och/eller som mottar, eller har begärt finansiellt stöd från en eller flera medlemsstater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska stabilitetsmekanismen eller andra finansiella institut, exempelvis IMF.”

Förklaring

Förklaring

För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela förslaget till förordning.

För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela förslaget till förordning.

Ändring 4

Ändring 4

Artikel 2.1

”1.   Kommissionen får besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som har allvarliga svårigheter med sin finansiella stabilitet. Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att i förväg uttrycka sina åsikter. Kommissionen ska var sjätte månad fatta beslut om den skärpta övervakningen ska fortsätta.”

”1.   Kommissionen ska besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som har eller hotas av allvarliga svårigheter med sin finansiella stabilitet som sannolikt kommer att få negativa spridningseffekter för andra medlemmar i euroområdet. Den berörda medlemsstaten ska ges möjlighet att i förväg uttrycka sina åsikter i den ekonomiska och finansiella kommittén eller den underkommitté som den kommittén utser i det syftet. Kommissionen ska var sjätte månad fatta beslut om den skärpta övervakningen ska fortsätta och ska rapportera till den ekonomiska och finansiella kommittén eller de underkommittéer som den kommittén kan tänkas utse i det syftet. Rådet får be kommissionen att initiera, fortsätta eller förstärka övervakningen.”

Förklaring

Förklaring

För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela förslaget till förordning. Om allvarliga svårigheter kan inträffa bör skärpt övervakning också vara möjlig för att på ett tidigt stadium förhindra att situationen försämras.

För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela förslaget till förordning. Om allvarliga svårigheter kan inträffa bör skärpt övervakning också vara möjlig för att på ett tidigt stadium förhindra att situationen försämras.

Mot bakgrund av tänkbara allvarliga spridningseffekter och stabilitetsrisker för euroområdet, bör kommissionens möjligheter begränsas när beslut fattas huruvida en medlemsstat ska omfattas av ”skärpt övervakning” vilket uppnås genom ordet ”ska”. Därutöver bör den ekonomiska och finansiella kommittén eller en underkommitté som utsetts informeras om beslutet att en medlemsstat ska omfattas av skärpt övervakning eller hur en medlemsstat som omfattas av skärpt övervakning utvecklas. På så sätt skulle den ekonomiska och finansiella kommittén kunna ta fram ett informerat beslut för rådet avseende de olika stegen i förfarandet. Utan att det påverkar kommissionens behörighet bör rådet vara behörigt att begära att kommissionen initierar eller bedriver skärpt övervakning.

Mot bakgrund av tänkbara allvarliga spridningseffekter och stabilitetsrisker för euroområdet, bör kommissionens möjligheter begränsas när beslut fattas huruvida en medlemsstat ska omfattas av ”skärpt övervakning” vilket uppnås genom ordet ”ska”. Därutöver bör den ekonomiska och finansiella kommittén eller en underkommitté som utsetts informeras om beslutet att en medlemsstat ska omfattas av skärpt övervakning eller hur en medlemsstat som omfattas av skärpt övervakning utvecklas. På så sätt skulle den ekonomiska och finansiella kommittén kunna ta fram ett informerat beslut för rådet avseende de olika stegen i förfarandet. Utan att det påverkar kommissionens behörighet bör rådet vara behörigt att begära att kommissionen initierar eller bedriver skärpt övervakning.

Ändring 5

Ändring 5

Artikel 2.2

”2.   Kommissionen ska besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte från en eller flera andra stater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution som IMF. Kommissionen ska upprätta en förteckning över berörda instrument för förebyggande finansiellt stöd och hålla den uppdaterad om den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution skulle ändra sin strategi för finansiellt stöd.”

”2.   Kommissionen ska besluta om skärpt övervakning av en medlemsstat som ansöker om eller mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte från en eller flera andra stater, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska finansiella stabilitets-mekanismen, den europeiska stabilitets-mekanismen eller någon annan internationell finansiell institution som IMF. Kommissionen ska upprätta en förteckning över berörda instrument för förebyggande finansiellt stöd och hålla den uppdaterad om den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller någon annan internationell finansiell institution skulle ändra sin strategi för finansiellt stöd.”

Förklaring

Förklaring

Återigen bör skärpt övervakning starta på ett tidigt stadium, så snart en medlemsstat söker finansiellt stöd. Bestämmelsen bör förtydligas så man kan undvika tvetydigheter avseende den automatik med vilken en medlemsstat omfattas av skärpt övervakning – det ska gälla från det ögonblick då medlemsstaten söker finansiellt stöd. Enligt artikel 1 omfattar förslaget till förordning finansiellt stöd som tillhandahålls av den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

Återigen bör skärpt övervakning starta på ett tidigt stadium, så snart en medlemsstat söker finansiellt stöd. Bestämmelsen bör förtydligas så man kan undvika tvetydigheter avseende den automatik med vilken en medlemsstat omfattas av skärpt övervakning – det ska gälla från det ögonblick då medlemsstaten söker finansiellt stöd. Enligt artikel 1 omfattar förslaget till förordning finansiellt stöd som tillhandahålls av den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

Ändring 6

Ändring 6

Artikel 2.3

”3.   Punkt 2 ska inte gälla medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlina som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder, under förutsättning att krediten inte utnyttjas.”

”3.   Punkt 2 ska inte gälla medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlina som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder, under förutsättning att krediten inte utnyttjas. Kommissionen ska kontinuerliga övervaka att de tillgångskriterier som framgår av unionens och mellanstatliga finansiella stödinstrument uppfylls efter den tidpunkt då stödet beviljats.”

Förklaring

Förklaring

Undantaget för medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlina som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder så länge krediten inte utnyttjas bör inte medföra att man slutar granska huruvida tillgångskriterierna uppfylls.

Undantaget för medlemsstater som mottar finansiellt stöd i förebyggande syfte i form av en kreditlina som inte förutsätter att den berörda medlemsstaten antar nya ekonomisk-politiska åtgärder så länge krediten inte utnyttjas bör inte medföra att man slutar granska huruvida tillgångskriterierna uppfylls.

Ändring 7

Ändring 7

Artikel 3.3

”3.   På begäran från kommissionen ska medlemsstaten under skärpt övervakning göra följande:

...”

”3.   På begäran från kommissionen ska medlemsstaten under skärpt övervakning göra följande:

...

Rådet får begära att kommissionen ber en medlemsstat under skärpt övervakning att genomföra de åtgärder som framgår av punkterna a), b) och d) och/eller eller omfattas av de krav som framgår av punkt c).”

Förklaring

Förklaring

Mot bakgrund av omfattande tänkbara spridningseffekter kan det vara ändamålsenligt att rådet, via kommissionen, kan begära ytterligare information eller specifika åtgärder enligt artikel 3.3.

Mot bakgrund av omfattande tänkbara spridningseffekter kan det vara ändamålsenligt att rådet, via kommissionen, kan begära ytterligare information eller specifika åtgärder enligt artikel 3.3.

Ändring 8

Ändring 8

Artikel 3.5

”5.   Om kontrollbesöken i punkt 4 visar att ytterligare åtgärder är nödvändiga och att den finansiella situationen i den berörda medlemsstaten har betydande negativa effekter på euroområdets finansiella stabilitet får rådet, med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen, rekommendera den berörda medlemsstaten att söka finansielltstöd och att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Rådet kan välja att offentliggöra rekommendationen.”

”5.   Om kontrollbesöken i punkt 4 visar att ytterligare åtgärder är nödvändiga och att den finansiella situationen i den berörda medlemsstaten har betydande negativa effekter på euroområdets finansiella stabilitet ska rådet, med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen, rekommendera den berörda medlemsstaten att sökafinansiellt stöd och att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Rådet kan välja att offentliggöra rekommendationen.”

Förklaring

Förklaring

Artikel 3.5 bör förstärkas genom att rådet förpliktas att lämna en rekommendation om att söka finansiellt stöd om situationen i den berörda medlemsstaten har betydande negativa effekter på euroområdets finansiella stabilitet, vilket är ett mycket stark argument.

Artikel 3.5 bör förstärkas genom att rådet förpliktas att lämna en rekommendation om att söka finansiellt stöd om situationen i den berörda medlemsstaten har betydande negativa effekter på euroområdets finansiella stabilitet, vilket är ett mycket stark argument.

Ändring 9

Ändring 9

Artikel 4

”En medlemsstat som önskar erhålla finansiellt stöd från en eller flera stater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan institution utanför unionens ram ska omedelbart informera rådet, kommissionen och ECB om sina avsikter. Ekonomiska och finansiella kommittén, eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet, ska efter att ha erhållit en bedömning av kommissionen diskutera medlemsstatens stödbegäran.”

”En medlemsstat som avser ansöka om finansiellt stöd från en eller flera stater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, europeiska stabilitetsmekanismen, IMF eller någon annan institution utanför unionens ram ska omedelbart informera rådet, kommissionen och ECB om sina avsikter. Ekonomiska och finansiella kommittén, eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet, ska efter att ha erhållit en bedömning av kommissionen diskutera medlemsstatens stödbegäran, med målet att bl.a. undersöka vilka möjligheter som finns enligt existerande finansiella instrument i unionen eller euro-området samt faciliteterna hos internationella finansinstitut och långivare innan medlemsstaten vänder sig till potentiella långivare.”

Förklaring

Förklaring

De skyldigheter som medlemsstaterna i euroområdet har bör omfatta mer än att bara dela med sig av information till sina europeiska partners utan uttryckligen även omfatta skyldigheten att diskutera vilka olika finansiella stödfaciliteter som finns på europeisk och internationell nivå och kan utnyttjas. Enligt artikel 1 omfattas även den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning.

De skyldigheter som medlemsstaterna i euroområdet har bör omfatta mer än att bara dela med sig av information till sina europeiska partners utan uttryckligen även omfatta skyldigheten att diskutera vilka olika finansiella stödfaciliteter som finns på europeisk och internationell nivå och kan utnyttjas. Enligt artikel 1 omfattas även den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning.

Ändring 10

Ändring 10

Artikel 5

”Om finansiellt stöd begärs från europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller europeiska stabilitetsmekanismen, ska kommissionen i samverkan med ECB och, om det är möjligt, IMF, utarbeta en analys av hur hållbar den berörda medlemsstatens offentliga skuld är. Analysen ska även omfatta medlemsstatens förmåga att betala tillbaka det eventuella finansiella stödet och ska skickas till Ekonomiska och finansiella kommittén eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet.”

”Om finansiellt stöd begärs från europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller europeiska stabilitetsmekanismen, ska kommissionen i samverkan med ECB och, om det är lämpligt, IMF, utarbeta en analys av hur hållbar den berörda medlemsstatens offentliga skuld är. Analysen ska även omfatta medlemsstatens förmåga att betala tillbaka det eventuella finansiella stödet och ska skickas till Ekonomiska och finansiella kommittén eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet.”

Förklaring

Förklaring

Enligt gällande praxis bör IMF involveras i analysen av hur hållbar den offentliga skulden är. För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela texten.

Enligt gällande praxis bör IMF involveras i analysen av hur hållbar den offentliga skulden är. För ökad rättssäkerhet bör man använda samma termer i hela texten.

Ändring 11

Ändring 11

Artikel 6

”1.   En medlemsstat som får stöd från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller europeiska stabilitetsmekanismen ska i samråd med kommissionen, som samverkar med ECB, utarbeta ett utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram som syftar till att återgå till en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation och till att återställa landets förmåga att helt och hållet finansiera sig på de finansiella marknaderna. I utkastet ska man ta hänsyn till de rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten enligt artiklarna 121, 126 och/eller 148 i fördraget, och medlemsstatens åtgärder för att följa dem, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska insatserna.

2.   Rådet ska godkänna anpassningsprogrammet genom beslut med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen.

3.   I samverkan med ECB ska kommissionen övervaka hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper och var tredje månad informera Ekonomiska och finansiella kommittén eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet. Den berörda medlemsstaten ska samarbeta fullt ut med kommissionen. Framförallt ska medlemsstaten förse kommissionen med all information den anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. Artikel 3.3 ska tillämpas.

4.   I samverkan med ECB ska kommissionen tillsammans med medlemsstaten undersöka vilka ändringar som kan behövas av anpassningsprogrammet. Rådet ska, på förslag av kommissionen och genom beslut med kvalificerad majoritet, besluta om eventuella ändringar av anpassningsprogrammet.

...

6.   En medlemsstat som genomför ett anpassningsprogram ska begära tekniskt bistånd från kommissionen om den inte har tillräckliga administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av anpassningsprogrammet.”

”1.   En medlemsstat som begär stöd från en eller flera medlemsstater, IMF, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, europeiska finansiella stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitets-mekanismen ska i samråd med kommissionen, som samverkar med ECB och vid behov IMF, utarbeta ett utkast till makroekonomiskt anpassningsprogram som syftar till att återgå till en sund och hållbar ekonomisk och finansiell situation och till att återställa landets förmåga att helt och hållet finansiera sig på de finansiella marknaderna. I utkastet ska man ta hänsyn till de rekommendationer som riktas till den berörda medlemsstaten enligt artiklarna 121, 126, 136 och/eller 148 i fördraget, och medlemsstatens åtgärder för att följa dem, men samtidigt sträva efter att bredda, förstärka och fördjupa de nödvändiga politiska insatserna.

2.   Rådet ska godkänna anpassningsprogrammet genom beslut med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen. Om finansieringen kommer från europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller den europeiska stabilitetsmekanismen ska villkoren i kommissionens förslag fullt ut spegla de villkor som avtalats mellan parterna i samband med att tillgången till ovannämnda stöd från unionen eller mellan stater beviljades.

3.   I samverkan med ECB och, vid behov IMF, ska kommissionen övervaka hur genomförandet av anpassningsprogrammet fortlöper. Den ska var tredje månad informera Ekonomiska och finansiella kommittén eller en eventuell underkommitté som den kommittén har utsett för det syftet. Den berörda medlemsstaten ska samarbeta fullt ut med kommissionen. Framförallt ska medlemsstaten förse kommissionen med all information den anser sig behöva för att kunna övervaka programmet. Artikel 3.3 ska tillämpas. Om samarbetet är otillräckligt får rådet, på förslag från kommissionen, rikta en offentlig uppmaning till den berörda medlemsstaten där de åtgärder som medlemsstaten bör vidta framgår.

4.   I samverkan med ECB och, vid behov IMF, ska kommissionen tillsammans med medlemsstaten undersöka vilka ändringar som kan behövas av anpassningsprogrammet. Rådet ska, på förslag av kommissionen och genom beslut med kvalificerad majoritet, besluta om eventuella ändringar av anpassningsprogrammet.

...

6.   En medlemsstat som genomför ett anpassningsprogram ska begära tekniskt bistånd från kommissionen om den inte har tillräckliga administrativ kapacitet eller stöter på betydande problem vid genomförandet av anpassnings-programmet, som för detta ändamål kan sammanställa grupper av experter från medlemsstater och andra unionsinstitutioner och/eller relevanta internationella institutioner. Tekniskt bistånd kan omfatta inrättandetav en permanent rådgivare och stödpersonal från Europeiska unionens institutioner i den berörda medlemsstaten, som ger råd till myndigheterna i medlemsstaten om genom-förandet av anpassningsprogrammet och samordnar arbetet mellan de berörda institutionerna.”

Förklaring

Förklaring

Enligt artikel 1 omfattas den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning. Ändringsförslaget avser bl.a. att förtydliga ansvarsfördelningen mellan de involverade institutionerna.

Enligt artikel 1 omfattas den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen av förslaget till förordning. Ändringsförslaget avser bl.a. att förtydliga ansvarsfördelningen mellan de involverade institutionerna.

Punkt 2 ska förtydliga att medlemsstater som erhåller finansiellt stöd från den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller den europeiska stabilitetsmekanismen inte behöver ta fram två olika makroekonomiska anpassningsprogram utan att istället alla de finanspolitiska villkor som avtalats med medlemsstaten i samband med att stödet beviljades fullt ut kommer att respekteras i det makroekonomiska anpassningsprogrammet enligt denna artikel.

Punkt 2 ska förtydliga att medlemsstater som erhåller finansiellt stöd från den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen, den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller den europeiska stabilitetsmekanismen inte behöver ta fram två olika makroekonomiska anpassningsprogram utan att istället alla de finanspolitiska villkor som avtalats med medlemsstaten i samband med att stödet beviljades fullt ut kommer att respekteras i det makroekonomiska anpassningsprogrammet enligt denna artikel.

I punkt 3 kan hotet om offentlighet, i fall då en medlemsstat inte är samarbetsvillig, fungera som incitament för medlemsstaten att samarbeta.

I punkt 3 kan hotet om offentlighet, i fall då en medlemsstat inte är samarbetsvillig, fungera som incitament för medlemsstaten att samarbeta.

Utöver kommissionen bör även andra institutioner med relevant expertis och medlemsstater kunna ge ett tekniskt bistånd. En permanent rådgivare i medlemsstaten skulle kraftigt öka sannolikheten för att programmen genomförs på ett bra sätt.

Utöver kommissionen bör även andra institutioner med relevant expertis och medlemsstater kunna ge ett tekniskt bistånd. En permanent rådgivare i medlemsstaten skulle kraftigt öka sannolikheten för att programmen genomförs på ett bra sätt.

Ändring 12

Ändring 12

Artikel 11.1, 11.5 (ny) och 11.6 (ny)

”1.   En medlemsstat ska övervakas efter programtidens slut så länge som minst 75 % av det finansiella stöd som erhållits från en eller flera medlemsstater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen inte har betalats tillbaka. Rådet får, på förslag av kommissionen och genom beslut med kvalificerad majoritet, förlänga övervakningen efter programperiodens slut.”

”1.   En medlemsstat ska övervakas efter programtidens slut så länge som minst 75 % av det finansiella stöd som erhållits från en eller flera stater, europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, den europeiska stabilitetsmekanismen eller europeiska stabilitetsmekanismen eller andra finansiella institut inte har betalats tillbaka. Rådet får, på förslag av kommissionen och genom beslut med kvalificerad majoritet, förlänga övervakningen efter programperiodens slut.

...

5.   Den berörda kommittén i Europaparlamentet får bjuda in representanter för den berörda medlemsstaten för att delta i ett åsiktsutbyte om övervakningen efter programtidens slut.

6.   Kommissionens representanter får bjudas in av den berörda medlemsstatens parlament för att delta i ett åsiktsutbyte om övervakningen efter programtidens slut.”

Förklaring

Förklaring

Den första kommentaren avser att skapa överensstämmelser med ordalydelsen i artikel 1.1.

Den första kommentaren avser att skapa överensstämmelser med ordalydelsen i artikel 1.1.

Ett ökat tryck från allmänheten via Europaparlamentet och nationella parlament ökar de berörda medlemsstaternas incitament att genomföra lämpliga åtgärder. Denna delaktighet bör fortsätta även efter programtidens slut såsom det är avsett för skärpt övervakning (artikel 3) och det makroekonomiska anpassningsprogrammet (artikel 6).

Ett ökat tryck från allmänheten via Europaparlamentet och nationella parlament ökar de berörda medlemsstaternas incitament att genomföra lämpliga åtgärder. Denna delaktighet bör fortsätta även efter programtidens slut såsom det är avsett för skärpt övervakning (artikel 3) och det makroekonomiska anpassningsprogrammet (artikel 6).

Ändring 13

Ändring 13

Artikel 12

”I fråga om de åtgärder som avses i artiklarna 2.1, 3, 6.2, 6.4 och 11.4, får enbart de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som har euron som valuta, och rösten för den rådsmedlem som företräder den berörda medlemsstaten ska inte beaktas.

En kvalificerad majoritet av de rådsmedlemmar som avses i förra stycket ska fastställas i enlighet med artikel 238.3 b i fördraget.”

”I fråga om de åtgärder som avses i artiklarna , 3.5, 6.2, 6.4, 6.5, 11.1 och 11.4, får enbart de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som har euron som valuta, och rösten för den rådsmedlem som företräder den berörda medlemsstaten ska inte beaktas.

En kvalificerad majoritet av de rådsmedlemmar som avses i förra stycket ska fastställas i enlighet med artikel 238.3 b i fördraget.”

Förklaring

Förklaring

Artikel 12 måste hänvisa till alla beslut som rådet ska fatta.

Artikel 12 måste hänvisa till alla beslut som rådet ska fatta.

Ändring 14

Ändring 14

Artikel 13

”Bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 gäller inte förebyggande finansiellt stöd eller lån för att rekapitalisera finansiella institutioner.”

”Bestämmelserna i punkterna 1-5 i artikel 6 gäller inte förebyggande finansiellt stöd eller lån för att rekapitalisera finansiella institutioner. Detta ska inte påverka de villkor som knutits till dessa typer av finansiellt stöd enligt unionens eller mellanstatliga finansiella stödinstrument.”

Förklaring

Förklaring

Undantaget från att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram (artikel 6) bör minskas för att undvika att man exkluderar bestämmelsen om tekniskt bistånd och parlamentens involverande. Undantaget bör endast gälla för de speciella situationerna med förebyggande program och lån för att rekapitalisera finansiella institutioner och inte påverka tillämpningen av relevanta bestämmelser i EFSF-ramavtalet, ESM-fördraget och finansiella stödinstrument som genomför sådant finansiellt stöd. Det finns fördelar med att behålla möjligheten att bedöma den offentliga skuldens hållbarhet även avseende medlemsstater som omfattas av ett förebyggande program för att verifiera tillgångskriterierna för detta program. Om stöd utgår för att rekapitalisera finansinstitut bör man bedöma den offentliga skuldens hållbarhet eftersom det finns ett nära samband mellan hållbara offentliga finanser och finanssektorns instabilitet. Alternativt skulle denna punkt av tydlighetsskäl kunna flyttas till artikel 6 och artikel 13 strykas.

Undantaget från att förbereda ett makroekonomiskt anpassningsprogram (artikel 6) bör minskas för att undvika att man exkluderar bestämmelsen om tekniskt bistånd och parlamentens involverande. Undantaget bör endast gälla för de speciella situationerna med förebyggande program och lån för att rekapitalisera finansiella institutioner och inte påverka tillämpningen av relevanta bestämmelser i EFSF-ramavtalet, ESM-fördraget och finansiella stödinstrument som genomför sådant finansiellt stöd. Det finns fördelar med att behålla möjligheten att bedöma den offentliga skuldens hållbarhet även avseende medlemsstater som omfattas av ett förebyggande program för att verifiera tillgångskriterierna för detta program. Om stöd utgår för att rekapitalisera finansinstitut bör man bedöma den offentliga skuldens hållbarhet eftersom det finns ett nära samband mellan hållbara offentliga finanser och finanssektorns instabilitet. Alternativt skulle denna punkt av tydlighetsskäl kunna flyttas till artikel 6 och artikel 13 strykas.

---

(1)  Text markerad med fet stil anger ECB:s förslag till ny text. Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

1

(2)  Text markerad med fet stil anger ECB:s förslag till ny text. Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

2

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/25

---

Förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 – Rådets ståndpunkt

2012/C 141/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1081/2010 av den 24 november 2010 (2), särskilt artikel 37, och

av följande skäl:

| — | Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3). |
| --- | --- |

—

Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3).

| — | Den 16 mars 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012. |
| --- | --- |

—

Den 16 mars 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 antogs den 15 maj 2012.

Texten i sin helhet finns på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/

Utfärdat i Bryssel den 15 maj 2012.

På rådets vägnar

M. VESTAGER

Ordförande

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, med rättelser i EGT L 25, 30.1.2003, s. 43 och i EUT L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUT L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUT L 56, 29.2.2012, med rättelse i EUT L 79, 19.3.2012.

3

---

Europeiska kommissionen

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/26

---

Eurons växelkurs (1)

16 maj 2012

2012/C 141/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2738 |
| JPY | japansk yen | 102,53 |
| DKK | dansk krona | 7,4331 |
| GBP | pund sterling | 0,79925 |
| SEK | svensk krona | 9,0970 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2011 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,6210 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,460 |
| HUF | ungersk forint | 294,32 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6976 |
| PLN | polsk zloty | 4,3500 |
| RON | rumänsk leu | 4,4400 |
| TRY | turkisk lira | 2,3180 |
| AUD | australisk dollar | 1,2813 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2832 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,8959 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6601 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6136 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 488,00 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,5861 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0527 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5440 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 772,46 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9689 |
| PHP | filippinsk peso | 54,786 |
| RUB | rysk rubel | 39,3562 |
| THB | thailändsk baht | 40,048 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5355 |
| MXN | mexikansk peso | 17,5848 |
| INR | indisk rupie | 69,4160 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2738

JPY

japansk yen

102,53

DKK

dansk krona

7,4331

GBP

pund sterling

0,79925

SEK

svensk krona

9,0970

CHF

schweizisk franc

1,2011

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,6210

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,460

HUF

ungersk forint

294,32

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6976

PLN

polsk zloty

4,3500

RON

rumänsk leu

4,4400

TRY

turkisk lira

2,3180

AUD

australisk dollar

1,2813

CAD

kanadensisk dollar

1,2832

HKD

Hongkongdollar

9,8959

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6601

SGD

singaporiansk dollar

1,6136

KRW

sydkoreansk won

1 488,00

ZAR

sydafrikansk rand

10,5861

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0527

HRK

kroatisk kuna

7,5440

IDR

indonesisk rupiah

11 772,46

MYR

malaysisk ringgit

3,9689

PHP

filippinsk peso

54,786

RUB

rysk rubel

39,3562

THB

thailändsk baht

40,048

BRL

brasiliansk real

2,5355

MXN

mexikansk peso

17,5848

INR

indisk rupie

69,4160

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/27

---

Ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

2012/C 141/06

Härmed utlyses en ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013).

Förslag kan lämnas in för ansökningsomgången avseende det särskilda programmet Samarbete: Informations- och kommunikationsteknik: FP7-2012-ICT-FI.

Information om ansökningsomgången, bland annat tidsgräns och budget, finns i meddelandet om ansökningsomgången, som finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/28

---

STATLIGT STÖD – TYSKLAND

Statligt stöd SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Försäljning och återförhyrning av hyreshus i Neubrandenburg

Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

2012/C 141/07

Genom den skrivelse, daterad den 21 mars 2012 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Tyskland. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

| (1) | Den 30 mars 2007 inlämnade Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft ett klagomål till kommissionen. I klagomålet hävdades det att det statliga stöd som beviljats Bavaria Immobiliengesellschaft (nedan kallat Bavaria), som är en fond för egendomsutveckling, var olagligt i och med att Bavaria slutit en rad kontrakt med sig självt. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 mars 2007 inlämnade Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft ett klagomål till kommissionen. I klagomålet hävdades det att det statliga stöd som beviljats Bavaria Immobiliengesellschaft (nedan kallat Bavaria), som är en fond för egendomsutveckling, var olagligt i och med att Bavaria slutit en rad kontrakt med sig självt.

| (2) | Under 2007 inledde klaganden också parallella förfaranden om ogiltigförklarande av kontrakten vid tingsrätten i Rostock (nedan kallad tingsrätten). Den 28 november 2008 ogillade tingsrätten överklagandet, då den fann att kontrakten inte stred mot vare sig nationella bestämmelser om skälighet eller EU:s stödregler. |
| --- | --- |

(2)

Under 2007 inledde klaganden också parallella förfaranden om ogiltigförklarande av kontrakten vid tingsrätten i Rostock (nedan kallad tingsrätten). Den 28 november 2008 ogillade tingsrätten överklagandet, då den fann att kontrakten inte stred mot vare sig nationella bestämmelser om skälighet eller EU:s stödregler.

| (3) | Kommissionen delgav klaganden sin preliminära bedömning genom en skrivelse av den 29 juli 2009 och konstaterade, på grundval av då tillgängliga uppgifter, att åtgärden inte inbegrep stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen delgav klaganden sin preliminära bedömning genom en skrivelse av den 29 juli 2009 och konstaterade, på grundval av då tillgängliga uppgifter, att åtgärden inte inbegrep stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (4) | Den 9 oktober 2009 överklagade klaganden kommissionens preliminära bedömning i högre instans. Dessutom väckte klaganden talan mot kommissionen för underlåtenhet att vidta åtgärder (enligt artikel 265 i EUF-fördraget) och för att inte ha inlett något formellt granskningsförfarande (enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget). Den 12 januari 2012 avslog domstolen överklagandet. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 oktober 2009 överklagade klaganden kommissionens preliminära bedömning i högre instans. Dessutom väckte klaganden talan mot kommissionen för underlåtenhet att vidta åtgärder (enligt artikel 265 i EUF-fördraget) och för att inte ha inlett något formellt granskningsförfarande (enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget). Den 12 januari 2012 avslog domstolen överklagandet.

| (5) | Den 19 januari 2012 uppmanade klaganden kommissionen att inom två månader vidta åtgärder i ärendet, och hotade med nya åtgärder om kommissionen underlät att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Den 19 januari 2012 uppmanade klaganden kommissionen att inom två månader vidta åtgärder i ärendet, och hotade med nya åtgärder om kommissionen underlät att vidta åtgärder.

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| (6) | Under 1998 slöt klaganden en rad kontrakt som tillsammans utgör en försäljnings- och återförhyrningsordning för tolv hyreshus med totalt 557 enskilda lägenheter i Neubrandenburg. |
| --- | --- |

(6)

Under 1998 slöt klaganden en rad kontrakt som tillsammans utgör en försäljnings- och återförhyrningsordning för tolv hyreshus med totalt 557 enskilda lägenheter i Neubrandenburg.

| (7) | Avtalet bestod av två halvor i form av ett avtal om återförhyrning av byggnader (Erbbaurechtsvertrag nedan kallat återförhyrningsdelen) och ett administrativt avtal (Generalverwaltervertrag, nedan kallat den administrativa delen):






  — | Återförhyrningsdelen utgör den ena halvan av affären och däri föreskrivs det att Bavaria ska förvärva byggnaderna i fråga och betala en fastställd hyra (delvis som en kapitaliserad förhandsbetalning) för nyttjandet av den tomt på vilken de är uppförda. |
| --- | --- | --- |

(7)

Avtalet bestod av två halvor i form av ett avtal om återförhyrning av byggnader (Erbbaurechtsvertrag nedan kallat återförhyrningsdelen) och ett administrativt avtal (Generalverwaltervertrag, nedan kallat den administrativa delen):

—

Återförhyrningsdelen utgör den ena halvan av affären och däri föreskrivs det att Bavaria ska förvärva byggnaderna i fråga och betala en fastställd hyra (delvis som en kapitaliserad förhandsbetalning) för nyttjandet av den tomt på vilken de är uppförda.

| — | Den administrativa delen utgör den andra halvan av transaktionen och däri föreskrivs en skyldighet för Bavaria att totalrenovera anläggningarna. I gengäld ger klaganden sitt samtycke till långsiktig återförhyrning av anläggningarna mot en månatlig avgift som fördubblas efter avslutad renovering. |
| --- | --- |

—

Den administrativa delen utgör den andra halvan av transaktionen och däri föreskrivs en skyldighet för Bavaria att totalrenovera anläggningarna. I gengäld ger klaganden sitt samtycke till långsiktig återförhyrning av anläggningarna mot en månatlig avgift som fördubblas efter avslutad renovering.

KLAGANDENS INSTÄLLNING

| (8) | Klaganden hävdar att de avtal som slutits mellan denne och Bavaria givit den senare en otillbörlig ekonomisk fördel. Klaganden hävdar att kraven i de båda avtalen inte kan anses affärsmässiga och att de slutits utan beaktande av reglerna om statligt stöd men med fokus på regionala politiska mål och påtryckningar för att erhålla en sådan statligt finansierad skuldlättnad som föreskrivs i Altschuldenhilfegesetz
   (1). |
| --- | --- |

(8)

Klaganden hävdar att de avtal som slutits mellan denne och Bavaria givit den senare en otillbörlig ekonomisk fördel. Klaganden hävdar att kraven i de båda avtalen inte kan anses affärsmässiga och att de slutits utan beaktande av reglerna om statligt stöd men med fokus på regionala politiska mål och påtryckningar för att erhålla en sådan statligt finansierad skuldlättnad som föreskrivs i Altschuldenhilfegesetz
   (1).

| (9) | Klaganden hävdar att båda avtalen medför betydande förluster för den egna verksamheten. Vad gäller den administrativa delen, hävdar klaganden att de fasta återförhyrningsavgifterna i det administrativa avtalet är väsentligt högre än den inkomst som klaganden kan räkna med att få från anläggningen. Vad gäller återförhyrningsdelen anser klaganden att byggnadens försäljningspris var långt under det faktiska värdet av lokalerna, vilket ledde till ytterligare förluster. |
| --- | --- |

(9)

Klaganden hävdar att båda avtalen medför betydande förluster för den egna verksamheten. Vad gäller den administrativa delen, hävdar klaganden att de fasta återförhyrningsavgifterna i det administrativa avtalet är väsentligt högre än den inkomst som klaganden kan räkna med att få från anläggningen. Vad gäller återförhyrningsdelen anser klaganden att byggnadens försäljningspris var långt under det faktiska värdet av lokalerna, vilket ledde till ytterligare förluster.

TYSKLANDS STÅNDPUNKT OCH PARALLELLA FÖRFARANDEN VID NATIONELLA DOMSTOLAR

| (10) | Tyskland hänvisar till artikel 20.2 i procedurförordningen från 1999 (2) och hävdar att kommissionen bör avstå från att lämna synpunkter på grund av det otillfredsställande informationsläget. Tyskland betonar att endast klaganden själv kan tänkas besitta det material som krävs för en sådan analys. |
| --- | --- |

(10)

Tyskland hänvisar till artikel 20.2 i procedurförordningen från 1999 (2) och hävdar att kommissionen bör avstå från att lämna synpunkter på grund av det otillfredsställande informationsläget. Tyskland betonar att endast klaganden själv kan tänkas besitta det material som krävs för en sådan analys.

| (11) | Parallellt med anmälan till kommissionen inledde klaganden också ett förfarande med nationell räckvidd vid tingsrätten. Syftet var att ogiltigförklara överenskommelsen eller dess beståndsdelar med hänvisning till att det 1) var en överträdelse av nationella bestämmelser om skälighet enligt § 138 i den tyska civillagen (Bürgerliches Gesetzbuch) och 2) en överträdelse av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Parallellt med anmälan till kommissionen inledde klaganden också ett förfarande med nationell räckvidd vid tingsrätten. Syftet var att ogiltigförklara överenskommelsen eller dess beståndsdelar med hänvisning till att det 1) var en överträdelse av nationella bestämmelser om skälighet enligt § 138 i den tyska civillagen (Bürgerliches Gesetzbuch) och 2) en överträdelse av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (12) | I november 2008 ogiltigförklarade tingsrätten överklagandet i dess helhet och fastslog att affären skulle fullföljas. I den första grunden för talan fann domstolen att avtalen inte uppvisade någon skillnad i fråga om avtalsförpliktelser mellan klaganden och den tilltalade avseende den i nationell lag fastställda standarden om att ligga 200 % (3) över det faktiska marknadsvärdet av de varor eller tjänster som erhållits från klaganden (4). I den andra grunden för talan följde tingsrätten en liknande logik i sin bedömning av det statliga stödet och slöt sig till att kontrakten inte innebar någon sådan fördel för Bavaria att den skulle ha utgjort en överträdelse av principen om affärsmässighet. |
| --- | --- |

(12)

I november 2008 ogiltigförklarade tingsrätten överklagandet i dess helhet och fastslog att affären skulle fullföljas. I den första grunden för talan fann domstolen att avtalen inte uppvisade någon skillnad i fråga om avtalsförpliktelser mellan klaganden och den tilltalade avseende den i nationell lag fastställda standarden om att ligga 200 % (3) över det faktiska marknadsvärdet av de varor eller tjänster som erhållits från klaganden (4). I den andra grunden för talan följde tingsrätten en liknande logik i sin bedömning av det statliga stödet och slöt sig till att kontrakten inte innebar någon sådan fördel för Bavaria att den skulle ha utgjort en överträdelse av principen om affärsmässighet.

BEDÖMNING

| (13) | För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det kunna bevisas att åtgärden 1) innebär en förmån för ett företag, 2) finansieras av en medlemsstat och med statliga medel, och 3) faktiskt eller potentiellt snedvrider konkurrensen på ett sådant sätt att 4) handeln mellan medlemsstaterna faktiskt eller potentiellt snedvrids. |
| --- | --- |

(13)

För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det kunna bevisas att åtgärden 1) innebär en förmån för ett företag, 2) finansieras av en medlemsstat och med statliga medel, och 3) faktiskt eller potentiellt snedvrider konkurrensen på ett sådant sätt att 4) handeln mellan medlemsstaterna faktiskt eller potentiellt snedvrids.

| (14) | För att fastställa att det föreligger en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det påvisas att stödmottagaren fått en fördel som inte skulle ha tillkommit honom under normala marknadsvillkor, och som förbättrar hans ekonomiska ställning eller befriar honom från en kostnad han annars skulle ha behövt stå för (5). Om en förmodad stödåtgärd består av en kommersiell verksamhet som bedrivs av ett offentligägt företag, är den metod som används för att fastställa om en fördel föreligger den s.k. affärsmässighetsprincipen, enligt vilken en åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om avtalsvillkoren skiljer sig från dem som en privat investerare skulle ha godtagit under normala marknadsekonomiska villkor, med avseende på den information som är tillgänglig och de händelser som kan förutses vid samma tidpunkt (6). |
| --- | --- |

(14)

För att fastställa att det föreligger en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det påvisas att stödmottagaren fått en fördel som inte skulle ha tillkommit honom under normala marknadsvillkor, och som förbättrar hans ekonomiska ställning eller befriar honom från en kostnad han annars skulle ha behövt stå för (5). Om en förmodad stödåtgärd består av en kommersiell verksamhet som bedrivs av ett offentligägt företag, är den metod som används för att fastställa om en fördel föreligger den s.k. affärsmässighetsprincipen, enligt vilken en åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om avtalsvillkoren skiljer sig från dem som en privat investerare skulle ha godtagit under normala marknadsekonomiska villkor, med avseende på den information som är tillgänglig och de händelser som kan förutses vid samma tidpunkt (6).

| (15) | För att bevisa en överträdelse av principen om affärsmässighet måste därför kommissionen kunna fastställa att villkoren i de två avtal som ligger till grund för den påstådda stödåtgärden går utöver dem som en privat investerare skulle ha godtagit 1998. |
| --- | --- |

(15)

För att bevisa en överträdelse av principen om affärsmässighet måste därför kommissionen kunna fastställa att villkoren i de två avtal som ligger till grund för den påstådda stödåtgärden går utöver dem som en privat investerare skulle ha godtagit 1998.

| (16) | Vad gäller omfattningen av åtgärderna, anser kommissionen, tvärtemot talan men i enighet med tingsrätten, att både återförhyrningsdelen och den administrativa delen utgör en enda ekonomisk enhet som innebär att ingetdera avtalen skulle ha genomförts utan det andra. Därför måste varje bedömning av statligt stöd inriktas på försäljnings- och återförhyrningsordningen i dess helhet snarare än på separat analys av dess beståndsdelar samt även omfatta all ersättning som erhålls genom den statligt finansierade skuldlättnad som föreskrivs i Altschuldenhilfegesetz. |
| --- | --- |

(16)

Vad gäller omfattningen av åtgärderna, anser kommissionen, tvärtemot talan men i enighet med tingsrätten, att både återförhyrningsdelen och den administrativa delen utgör en enda ekonomisk enhet som innebär att ingetdera avtalen skulle ha genomförts utan det andra. Därför måste varje bedömning av statligt stöd inriktas på försäljnings- och återförhyrningsordningen i dess helhet snarare än på separat analys av dess beståndsdelar samt även omfatta all ersättning som erhålls genom den statligt finansierade skuldlättnad som föreskrivs i Altschuldenhilfegesetz.

| (17) | Kommissionen anser det lämpligt att – i fråga om marknadsförhållandena 1998 – jämföra det påstådda stödet med liknande ordningar som inrättades vid samma tidpunkt, för att därigenom kunna fastställa om villkoren i avtalet mellan klaganden och Bavaria skilde sig från dem som man enats om i andra fall och under liknande omständigheter. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen anser det lämpligt att – i fråga om marknadsförhållandena 1998 – jämföra det påstådda stödet med liknande ordningar som inrättades vid samma tidpunkt, för att därigenom kunna fastställa om villkoren i avtalet mellan klaganden och Bavaria skilde sig från dem som man enats om i andra fall och under liknande omständigheter.

| (18) | Med stöd i uppgifter i domstolens rättspraxis (7) har kommissionen letat upp jämförbara avtal som ungefär samtidigt slöts i östra Tyskland. Efter en preliminär bedömning av dessa avtal anser kommissionen i detta skede, att villkoren i den berörda försäljnings- och återförhyrningsordningen motsvarar marknadsvillkoren. Klaganden vidhåller emellertid att villkoren i de båda avtalen klart skiljer sig från dem som man kommit överens om i jämförbara avtal och ifrågasätter därför lämpligheten i kommissionens jämförande strategi mot bakgrund av de drag som utmärker bostadsmarknaden i Neubrandenburg, såsom de långa avstånden mellan städerna och åldersstrukturen i befolkningen. |
| --- | --- |

(18)

Med stöd i uppgifter i domstolens rättspraxis (7) har kommissionen letat upp jämförbara avtal som ungefär samtidigt slöts i östra Tyskland. Efter en preliminär bedömning av dessa avtal anser kommissionen i detta skede, att villkoren i den berörda försäljnings- och återförhyrningsordningen motsvarar marknadsvillkoren. Klaganden vidhåller emellertid att villkoren i de båda avtalen klart skiljer sig från dem som man kommit överens om i jämförbara avtal och ifrågasätter därför lämpligheten i kommissionens jämförande strategi mot bakgrund av de drag som utmärker bostadsmarknaden i Neubrandenburg, såsom de långa avstånden mellan städerna och åldersstrukturen i befolkningen.

| (19) | Kommissionen uppmanar därför berörda parter att inkomma med synpunkter på dess undersökning och vidarebefordra alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om marknaden 1998, för att kommissionen ska kunna ge en fullständigare bild av den berörda marknaden för försäljnings- och återförhyrningsordningar med avseende på stora bostadsområden med flera ägare i östra Tyskland under 1998. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen uppmanar därför berörda parter att inkomma med synpunkter på dess undersökning och vidarebefordra alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om marknaden 1998, för att kommissionen ska kunna ge en fullständigare bild av den berörda marknaden för försäljnings- och återförhyrningsordningar med avseende på stora bostadsområden med flera ägare i östra Tyskland under 1998.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz är en specifik reglering (lex specialis) som syftar till att delvis befrielse östtyska kommuner från skulderna till följd av det strukturella arvet inom bostadssektorn i f.d. Tyska demokratiska republiken (DDR). Enligt regleringen måste en kommun i syfte att erhålla skuldlättnad ha privatisert en viss del av sin portfölj vid ett visst datum. (Altschuldenhilfe-Gesetz av den 23 juni 1993 (BGBl. I s. 944 o. 986)).

1

Altschuldenhilfegesetz

lex specialis

(2)  Förordning (EG) nr 659/1999.

2

(3)  Bürgerliches Gesetzbuch § 138.

3

(4)  Se exempelvis Armbrüster, Münchner kommentar, zum BGB (sjätte upplagan) ”§ 138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft. Wucher”, rad 113–115.

4

Münchner kommentar, zum BGB

(5)  Enligt mål C-379/98 Preussen Elektra och med beaktande av mål C-482/99 Frankrike mot kommissionen (Stardust Marine) [2002] REG I-4397.

5

Frankrike

kommissionen

(6)  Se även Mål C-234/84 Belgien mot kommissionen (Meura), REG 1986, s. 2263; Mål C-301/87, Frankrike mot kommissionen (Boussac), REG 1990, s. I-307, punkt 39; Mål C-303/88, Italien mot kommissionen (ENI Lanerossi) REG 1991, s. I-1433, punkterna 21–24, och mål C-42/93, Spanien mot kommissionen (Merco) REG 1994, s. I-4125 [1996].

6

Belgien

kommissionen

Frankrike

kommissionen

Italien

kommissionen

Spanien

kommissionen

(7)  Mål C-83/01 P Chronopost SA m.fl. mot Ufex m.fl., REG 2003, s. I-6993.

7

Chronopost

Ufex

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Rättelser

| 17.5.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 141/38

---

Rättelse till MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – Inbjudan att lämna förslag – EACEA/7/12 – Stöd för transnationell distribution av europeisk film – ”automatiskt” stöd 2012

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 60 av den 29 februari 2012
  )

2012/C 141/08

På sidan 11 punkt 6 första stycket ska det

i stället för:

”Förslag till skapandet av en potentiell fond ska skickas senast den 30 april 2012 (poststämpelns datum gäller).”

vara:

”Förslag till skapandet av en potentiell fond ska skickas senast den 18 juni 2012 (poststämpelns datum gäller).”

---