# Euroopan unionin C 141/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.141.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 141 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta17. toukokuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.141.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 141

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta17. toukokuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 141/01 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  2
  ) | 5 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2012/C 141/01

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  2
  )

2

5

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2012/C 141/03 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012, euroalueen talouspolitiikan ohjausjärjestelmän vahvistamisesta (CON/2012/18) | 7 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

2012/C 141/03

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012, euroalueen talouspolitiikan ohjausjärjestelmän vahvistamisesta (CON/2012/18)

7

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2012/C 141/04 | Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2012 – Neuvoston kanta | 25 |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 141/05 | Euron kurssi | 26 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2012/C 141/04

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2012 – Neuvoston kanta

25

Euroopan komissio

2012/C 141/05

Euron kurssi

26

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 141/06 | Ehdotuspyyntö, joka liittyy EY:n seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmaan | 27 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 141/07 | Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Asuntokorttelien myynti ja takaisinvuokraus Neubrandenburgissa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 28 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 141/06

Ehdotuspyyntö, joka liittyy EY:n seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmaan

27

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 141/07

Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Asuntokorttelien myynti ja takaisinvuokraus Neubrandenburgissa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

28

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Oikaistaan MEDIA 2007 – Kehittäminen, levitys, myynninedistäminen ja koulutus – Ehdotuspyyntö – EACEA/7/12 – Tuki eurooppalaisten elokuvien levitykseen maan ulkopuolelle – automaattinen tuki vuonna 2012 (EUVL C 60, 29.2.2012) | 38 |

Oikaisuja

2012/C 141/08

Oikaistaan MEDIA 2007 – Kehittäminen, levitys, myynninedistäminen ja koulutus – Ehdotuspyyntö – EACEA/7/12 – Tuki eurooppalaisten elokuvien levitykseen maan ulkopuolelle – automaattinen tuki vuonna 2012 (EUVL C 60, 29.2.2012)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |
| | (2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

(2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta

2

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/1

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 141/01

| Päätöksen tekopäivä | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.32465 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | Wales |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Wales Screen Fund |
| Oikeusperusta | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus, Laina |
| Talousarvio | | Suunnitellut vuosikustannukset: 3 milj. GBP; |

Päätöksen tekopäivä

4.8.2011

Valtion tuen viitenumero

SA.32465 (11/N)

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

Wales

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Wales Screen Fund

Oikeusperusta

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus, Laina

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 3 milj. GBP;

| | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 9 milj. GBP |
| --- | --- |

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 9 milj. GBP

Tuen intensiteetti

20 %

Kesto

4.8.2011–4.8.2014

Toimiala

Tiedonvälitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 15.12.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.34032 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Oikeusperusta | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 80 000 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 30.6.2012 saakka |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

15.12.2011

Valtion tuen viitenumero

SA.34032 (11/N)

Jäsenvaltio

Italia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Oikeusperusta

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 80 000 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

30.6.2012 saakka

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.34280 (N/12) |
| Jäsenvaltio | Suomi |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;
  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Oikeusperusta | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.
  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Alakohtainen kehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 1,5 milj. EUR; |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 1.1.2012 lähtien |
| Toimiala | Liikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Päätöksen tekopäivä

22.2.2012

Valtion tuen viitenumero

SA.34280 (N/12)

Jäsenvaltio

Suomi

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Oikeusperusta

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Alakohtainen kehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 1,5 milj. EUR;

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.1.2012 lähtien

Toimiala

Liikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.34344 (12/N) |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Oikeusperusta | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 110 000 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 30.6.2012 saakka |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

22.2.2012

Valtion tuen viitenumero

SA.34344 (12/N)

Jäsenvaltio

Italia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Oikeusperusta

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 110 000 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

30.6.2012 saakka

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/5

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2012/C 141/02

| Päätöksen tekopäivä | 10.4.2012 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.33403 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | Nederland | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Oikeusperusta | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Päätöksen tekopäivä

10.4.2012

Valtion tuen viitenumero

SA.33403 (11/N)

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

Nederland

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Oikeusperusta

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

—

Tarkoitus

Eläintaudit, Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Tuetut palvelut

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 23,22 EUR (miljoonaa)

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

1.7.2017 saakka

Toimiala

Siipikarjan kasvatus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 4.4.2012 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.33628 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Oikeusperusta | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Toimenpidetyyppi | Ohjelma | — |
| Tarkoitus | Luonnonmullistukset tai muut poikkeukselliset tapahtumat |
| Tuen muoto | Korkotuki, Sosiaaliturvamaksujen alennus, Edullinen laina, Verolykkäys, Saatavasta luopuminen, Suora avustus |
| Talousarvio | Vuotuinen talousarvio: 54 PLN (miljoonaa) |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | — |
| Toimiala | Maatalous, metsätalous ja kalatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

4.4.2012

Valtion tuen viitenumero

SA.33628 (11/N)

Jäsenvaltio

Puola

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Oikeusperusta

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

—

Tarkoitus

Luonnonmullistukset tai muut poikkeukselliset tapahtumat

Tuen muoto

Korkotuki, Sosiaaliturvamaksujen alennus, Edullinen laina, Verolykkäys, Saatavasta luopuminen, Suora avustus

Talousarvio

Vuotuinen talousarvio: 54 PLN (miljoonaa)

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

—

Toimiala

Maatalous, metsätalous ja kalatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/7

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012,

euroalueen talouspolitiikan ohjausjärjestelmän vahvistamisesta

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 21 päivänä joulukuuta 2011 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus alustavien talousarviosuunnitelmien seurannasta’) ja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta euroalueella (2) (jäljempänä ’ehdotettu asetus valvontamenettelyjen tiukentamisesta’) (jäljempänä yhdessä ’ehdotetut asetukset’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotetuilla asetuksilla on merkitystä mainitun sopimuksen 127 artiklan 1 kohdassa ja 282 artiklan 2 kohdassa sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 2 artiklassa tarkoitetun Euroopan keskuspankkijärjestelmän keskeisen tavoitteen eli hintavakauden säilyttämisen kannalta. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

Kuten lausunnossa CON/2011/13 (3) todetaan, vallitseva kriisitilanne on osoittanut hyvin selvästi, että talouspolitiikan ohjausjärjestelmän kehyksen kunnianhimoinen uudistaminen on perustavanlaatuisella ja keskeisellä tavalla Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja erityisesti euroalueen etujen mukaista. Joulukuun 13 päivänä 2011 voimaan tulleeseen kuuden säädöksen lainsäädäntöpakettiin (4) sisältyvällä vakaus- ja kasvusopimuksen lujittamisella luotiin vankempi unionin sääntely talous- ja finanssipolitiikan koordinoinnille ja valvonnalle. Koska rahaliiton jäsenyydellä on kauaskantoisia vaikutuksia ja se vaatii koko euroalueen vakauden ja kestävyyden varmistamiseksi paljon tiiviimpää koordinointia ja valvontaa, 26 päivänä lokakuuta 2011 järjestetty eurohuippukokous ilmoitti sitoutuvansa toteuttamaan lisätoimenpiteitä.

EKP, joka vaatii euroalueelle nopeaa muutosta, suhtautuu edellä mainittujen säädösten hyväksymisen yhteydessä ilmaisemansa kannan mukaisesti myönteisesti ehdotettuihin asetuksiin ja suosittelee joitakin muutoksia, joiden tarkoituksena on a) tiukentaa edelleen talousarviota koskevaa kurinalaisuutta euroalueen jäsenvaltioissa ja b) lisätä entisestään rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden valvontaa riippumatta siitä, saavatko ne rahoitusapua vai tarvitsevatko ne sitä ehkä myöhemmin.

EKP katsoo, että ehdotetut asetukset sopivat yhteen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta Eurooppa-neuvoston kokouksessa 30 päivänä tammikuuta 2012 tehdyn uuden sopimuksen (jäljempänä ’vakaussopimus’) kanssa ja täydentävät sitä.

Edellä mainitun nopean muutoksen edellytyksenä on, että vakaussopimuksen ja ehdotettujen asetusten tultua hyväksytyiksi jäsenvaltiot täyttävät ajoissa ja määrätietoisesti niihin perustuvat velvoitteensa.

I.   Ehdotettu asetus alustavien talousarviosuunnitelmien seurannasta

Tässä ehdotuksessa on säännöksiä, joilla lisätään Euroopan komission alustaviin talousarviosuunnitelmiin kohdistuvaa finanssipoliittista valvontaa ja säädetään tiukemmista seurantamenettelyistä liiallisten alijäämien korjaamiseksi. EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuun asetukseen, joka hyväksymisensä jälkeen täydentää lujitettua vakaus- ja kasvusopimusta. Sillä vahvistetaan entisestään euroalueen jäsenvaltioihin sovellettavaa unionin talouspolitiikan ohjausjärjestelmää ja varmistetaan talous- ja rahaliiton moitteeton toiminta. Siinä säädetään erityisesti seuraavista seikoista: a) vaaditaan, että euroalueen jäsenvaltiot antavat budjettitasapainoa koskevat numeeriset finanssipoliittiset säännöt, joilla pannaan täytäntöön kyseisten jäsenvaltioiden julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteet niiden kansallisissa talousarviomenettelyissä, ja perustavat riippumattoman kansallisen finanssipoliittisen neuvoston, joka laatii puolueettomia makrotalouden ja/tai julkisen talouden ennusteita vuotuisia keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia suunnitelmia ja talousarvioesityksiä varten; b) vahvistetaan kaikkien euroalueen jäsenvaltioiden alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia asettamalla muun muassa yhteinen talousarvioaikataulu, vaatimalla lisätietojen toimittamista ja ottamalla komission osalta käyttöön mahdollisuus antaa lausunto alustavasta talousarviosuunnitelmasta sekä pyytää tarkistettua suunnitelmaa, jos se havaitsee erityisen vakavan vakaus- ja kasvusopimuksen velvoitteiden noudattamatta jättämisen; c) autetaan varmistamaan, että liialliset alijäämät korjataan riittävän ajoissa seuraamalla tiiviimmin jäsenvaltioita, jotka ovat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena ja joille komissio on antanut suosituksia lisätoimenpiteistä, mikäli on olemassa vaara, että ne eivät noudata neuvoston suosituksia ja d) varmistetaan julkisyhteisöjen tilinpidon laadukkuus kattavalla riippumattomalla tilintarkastuksella, millä täydennetään kansallisten tilastoviranomaisten riippumattomuudesta hiljattain käyttöön otettuja vähimmäisvaatimuksia ja mahdollisuutta määrätä seuraamuksia, jos julkisen talouden tilastoja väärennetään.

Ehdotetun asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan kuitenkin parantaa. EKP esittää tältä osin useita huomautuksia.

| 1. | Asetuksen tehostamiseksi komission olisi pyydettävä euroalueen jäsenvaltioita toimittamaan alustavien talousarviosuunnitelmien (5) lisäksi päivitetyt keskipitkän aikavälin finanssipoliittiset suunnitelmat. Näin varmistetaan, että vakausohjelmia noudatetaan jo varhaisessa vaiheessa (6). Näiden suunnitelmien olisi katettava myös julkisen talouden velan kehitys, valtion implisiittiset ja ehdolliset vastuusitoumukset ja muut tiedot, joilla on merkitystä arvioitaessa julkisen talouden pitemmän aikavälin kestävyyttä (7). Näin komissio voi seurata ja arvioida tulevan vuoden alustavia talousarviosuunnitelmia ja ottaa huomioon uusien toimenpiteiden keskipitkän aikavälin vaikutukset talousarvioon sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat mahdolliset maakohtaiset riskit. |
| --- | --- |

1.

Asetuksen tehostamiseksi komission olisi pyydettävä euroalueen jäsenvaltioita toimittamaan alustavien talousarviosuunnitelmien (5) lisäksi päivitetyt keskipitkän aikavälin finanssipoliittiset suunnitelmat. Näin varmistetaan, että vakausohjelmia noudatetaan jo varhaisessa vaiheessa (6). Näiden suunnitelmien olisi katettava myös julkisen talouden velan kehitys, valtion implisiittiset ja ehdolliset vastuusitoumukset ja muut tiedot, joilla on merkitystä arvioitaessa julkisen talouden pitemmän aikavälin kestävyyttä (7). Näin komissio voi seurata ja arvioida tulevan vuoden alustavia talousarviosuunnitelmia ja ottaa huomioon uusien toimenpiteiden keskipitkän aikavälin vaikutukset talousarvioon sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat mahdolliset maakohtaiset riskit.

| 2. | EKP ehdottaa, että komissio antaisi lausunnon silloin, kun alustava talousarviosuunnitelma johtaisi vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen finanssipolitiikan velvoitteiden laiminlyöntiin ja kasvattaisi rakenteellista alijäämää jäsenvaltion vakausohjelmassa säädettyä suuremmaksi tai kun julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eikä pienene vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyä riittävää vauhtia tai kun komissio toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä. Komission olisi tällöin otettava huomioon neuvoston mahdollinen lausunto vakausohjelmasta. EKP suosittaa myös, että asetukseen otetaan nimenomainen säännös (6 artiklan 1 kohtaan) siitä, että komissio arvioi taustatietojen keruumenettelyn laadun, mikä voi johtaa esimerkiksi lausunnon antamiseen julkisen talouden tilastojen laadusta tai siitä, että makrotalouden ja/tai julkisen talouden ennusteet eivät ole riippumattomia (8). |
| --- | --- |

2.

EKP ehdottaa, että komissio antaisi lausunnon silloin, kun alustava talousarviosuunnitelma johtaisi vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen finanssipolitiikan velvoitteiden laiminlyöntiin ja kasvattaisi rakenteellista alijäämää jäsenvaltion vakausohjelmassa säädettyä suuremmaksi tai kun julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eikä pienene vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyä riittävää vauhtia tai kun komissio toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä. Komission olisi tällöin otettava huomioon neuvoston mahdollinen lausunto vakausohjelmasta. EKP suosittaa myös, että asetukseen otetaan nimenomainen säännös (6 artiklan 1 kohtaan) siitä, että komissio arvioi taustatietojen keruumenettelyn laadun, mikä voi johtaa esimerkiksi lausunnon antamiseen julkisen talouden tilastojen laadusta tai siitä, että makrotalouden ja/tai julkisen talouden ennusteet eivät ole riippumattomia (8).

| 3. | Komission olisi pyydettävä lausunnossaan euroalueen jäsenvaltiolta tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma silloin, kun vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei ole noudatettu. Komission olisi pyydettävä jäsenvaltiolta tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma myös silloin, kun alustavassa talousarviossa ei noudateta jäsenvaltion vakausohjelmassa määritettyä alijäämä- ja/tai velkakehitystä, ja otettava huomioon mahdollinen neuvoston lausunto vakausohjelmasta, tai silloin, kun se toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä (pyyntöä ei siis esitettäisi vain ”erityisen vakavissa tapauksissa”, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja tulevan vuoden finanssipolitiikan velvoitteita ei ole noudatettu, vaan aina, kun todetaan laiminlyöntejä tai muita julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä) (9). |
| --- | --- |

3.

Komission olisi pyydettävä lausunnossaan euroalueen jäsenvaltiolta tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma silloin, kun vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei ole noudatettu. Komission olisi pyydettävä jäsenvaltiolta tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma myös silloin, kun alustavassa talousarviossa ei noudateta jäsenvaltion vakausohjelmassa määritettyä alijäämä- ja/tai velkakehitystä, ja otettava huomioon mahdollinen neuvoston lausunto vakausohjelmasta, tai silloin, kun se toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä (pyyntöä ei siis esitettäisi vain ”erityisen vakavissa tapauksissa”, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja tulevan vuoden finanssipolitiikan velvoitteita ei ole noudatettu, vaan aina, kun todetaan laiminlyöntejä tai muita julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä) (9).

| 4. | Ehdotetun asetuksen mukaan komissio pyytää tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman ”erityisen vakavissa tapauksissa”, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta. EKP ehdottaa, että tämä sanamuoto muutetaan muotoon ”tapauksissa”, jotta alustava talousarviosuunnitelma voitaisiin tarkistaa riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

4.

Ehdotetun asetuksen mukaan komissio pyytää tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman ”erityisen vakavissa tapauksissa”, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta. EKP ehdottaa, että tämä sanamuoto muutetaan muotoon ”tapauksissa”, jotta alustava talousarviosuunnitelma voitaisiin tarkistaa riittävän ajoissa.

EKP katsoo lisäksi, että vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion vahvistamiseksi on aiheellista tiukentaa korjaustoimenpiteiden riittävyyden seurantaa käyttämällä voimakkaampaa vertaispainostusta euroryhmässä, neuvostossa ja viime kädessä Eurooppa-neuvostossa ja käyttämällä useammin (maineeseen vaikuttavia) seuraamuksia, mikäli vaikuttaa siltä, että liiallista alijäämää ei korjata riittävän ajoissa (10).

II.   Ehdotettu asetus valvontamenettelyjen tiukentamisesta

Tässä ehdotuksessa säädetään sellaisiin euroalueen jäsenvaltioihin sovellettavista valvontamenettelyistä, joihin kohdistuu tai uhkaa kohdistua rahoitusmarkkinoiden jännitteitä ja/tai jotka saavat rahoitusapua. EKP suhtautuu ehdotettuun asetukseen yleisesti ottaen myönteisesti, koska se tarjoaa selkeän perustan rahoitusmarkkinoiden jännitteiden kohteena olevien tai rahoitusapua saavien jäsenvaltioiden seurantakäytännön tiukentamiselle. Myös EKP:n ja Euroopan valvontaviranomaisten mukaantulo on myönteistä. EKP esittää kuitenkin useita huomautuksia.

| 1. | EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että vaikka jäsenvaltio ei saisi minkäänlaista rahoitustukea, komissio voi päättää tiukentaa sen valvontaa, jos jäsenvaltio on vakavissa rahoitusvaikeuksissa (ehdotetun asetuksen englanninkielisessä toisinnossa olisi hyvä käyttää kautta linjan yhteistä terminologiaa, sillä tällä hetkellä vaikeuksiin viitataan sekä ilmaisulla ”serious difficulties” (esim. 1 artikla) että ”severe difficulties” (esim. 2 artikla)). Ehdotettua asetusta olisi lisäksi helpompi ymmärtää, jos siinä annettaisiin esimerkkejä vakavista vaikeuksista sen sijaan, että siinä esitetään niiden tyhjentävä määritelmä, mikä ei ole järkevää. Tällainen määritelmä vaarantaisikin ehdotetun asetuksen soveltamisen myöhemmän markkinakehityksen laukaisemiin tilanteisiin, joita ei ehkä asetuksen hyväksymisajankohtana voitu ennakoida (11). |
| --- | --- |

1.

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että vaikka jäsenvaltio ei saisi minkäänlaista rahoitustukea, komissio voi päättää tiukentaa sen valvontaa, jos jäsenvaltio on vakavissa rahoitusvaikeuksissa (ehdotetun asetuksen englanninkielisessä toisinnossa olisi hyvä käyttää kautta linjan yhteistä terminologiaa, sillä tällä hetkellä vaikeuksiin viitataan sekä ilmaisulla ”serious difficulties” (esim. 1 artikla) että ”severe difficulties” (esim. 2 artikla)). Ehdotettua asetusta olisi lisäksi helpompi ymmärtää, jos siinä annettaisiin esimerkkejä vakavista vaikeuksista sen sijaan, että siinä esitetään niiden tyhjentävä määritelmä, mikä ei ole järkevää. Tällainen määritelmä vaarantaisikin ehdotetun asetuksen soveltamisen myöhemmän markkinakehityksen laukaisemiin tilanteisiin, joita ei ehkä asetuksen hyväksymisajankohtana voitu ennakoida (11).

| 2. | Koska tiukemman valvonnan kohteena olevien jäsenvaltioiden vaikeuksien aiheuttajiin saattaa hyvinkin sisältyä tai ne saattavat aiheuttaa järjestelmäriskejä, Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) osallistuminen tämän alan toimintaan voisi olla hyödyllistä. Tiukemman valvonnan tulokset kannattaisi siis tarvittaessa ilmoittaa EJRK:lle. |
| --- | --- |

2.

Koska tiukemman valvonnan kohteena olevien jäsenvaltioiden vaikeuksien aiheuttajiin saattaa hyvinkin sisältyä tai ne saattavat aiheuttaa järjestelmäriskejä, Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) osallistuminen tämän alan toimintaan voisi olla hyödyllistä. Tiukemman valvonnan tulokset kannattaisi siis tarvittaessa ilmoittaa EJRK:lle.

| 3. | Toisena ehdotetun asetuksen ratkaisevana piirteenä on, että neuvosto voi suosittaa, että tiukennetun valvonnan kohteena oleva jäsenvaltio hakee rahoitusapua ja laatii makrotalouden sopeutusohjelman, jos havaitaan, että lisätoimenpiteitä tarvitaan ja että kyseisen jäsenvaltion rahoitustilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia koko euroalueen rahoitusvakauteen (12). Tämä on tärkeä säännös, koska siinä kannustetaan voimakkaasti jäsenvaltioita hakemaan rahoitusapua ja välttämään tarpeettomat viivästykset, jos niistä voi olla haitallisia seurauksia koko euroalueen rahoitusvakaudelle. Tätä säännöstä voitaisiin tehostaa velvoittamalla neuvosto (”neuvosto suosittaa”) antamaan tällainen suositus. |
| --- | --- |

3.

Toisena ehdotetun asetuksen ratkaisevana piirteenä on, että neuvosto voi suosittaa, että tiukennetun valvonnan kohteena oleva jäsenvaltio hakee rahoitusapua ja laatii makrotalouden sopeutusohjelman, jos havaitaan, että lisätoimenpiteitä tarvitaan ja että kyseisen jäsenvaltion rahoitustilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia koko euroalueen rahoitusvakauteen (12). Tämä on tärkeä säännös, koska siinä kannustetaan voimakkaasti jäsenvaltioita hakemaan rahoitusapua ja välttämään tarpeettomat viivästykset, jos niistä voi olla haitallisia seurauksia koko euroalueen rahoitusvakaudelle. Tätä säännöstä voitaisiin tehostaa velvoittamalla neuvosto (”neuvosto suosittaa”) antamaan tällainen suositus.

| 4. | Tarkasteltaessa tiukennetun valvonnan yhteydessä annettavan ennalta varautuvan avun ja voimakkaasti tehostetun seurannan yhteydessä annettavan rahoitusavun välistä eroa on tärkeää korostaa, että sopeutusvaatimusten on oltava molemmissa avustustapauksissa tiukat. Jäsenvaltioita olisi kannustettava siihen, että ne eivät välttele kunnianhimoisemman sopeutusohjelman laatimista hakemalla suoran rahoitusavun sijaan ennalta varautuvaa apua. |
| --- | --- |

4.

Tarkasteltaessa tiukennetun valvonnan yhteydessä annettavan ennalta varautuvan avun ja voimakkaasti tehostetun seurannan yhteydessä annettavan rahoitusavun välistä eroa on tärkeää korostaa, että sopeutusvaatimusten on oltava molemmissa avustustapauksissa tiukat. Jäsenvaltioita olisi kannustettava siihen, että ne eivät välttele kunnianhimoisemman sopeutusohjelman laatimista hakemalla suoran rahoitusavun sijaan ennalta varautuvaa apua.

| 5. | Erityisen myönteistä on, että ehdotetussa asetuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan neuvottelemaan neuvoston, komission ja EKP:n kanssa ennen kuin ne kääntyvät rahoitusavun saamiseksi kansainvälisten luotonantajien puoleen (13). EKP huomauttaa, että rahoitusapua toivovien euroalueen jäsenvaltioiden velvoitteisiin on sisällyttävä muutakin kuin vain tietojen jakamista. Tällaisten jäsenvaltioiden olisikin neuvoteltava unionin tai euroalueen nykyisten rahoitusinstrumenttien tarjoamista mahdollisuuksista sekä kansainvälisten rahoituslaitosten ja luotonantajien tarjoamista palveluista. Ehdotettua tiukennettua valvontamenettelyä voitaisiin tiukentaa vielä enemmän monella tavalla. Ennalta varautuvan rahoitusavun erityisluonne tunnustetaan (14), koska jäsenvaltiot, joille tällaista apua on myönnetty, vapautetaan tiukennetusta valvonnasta niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa, mikäli tällaisen ennalta varautuvan avun saantiehdoksi ei aseteta uusien toimenpiteiden hyväksymistä. Komission olisi kuitenkin jatkuvasti seurattava unionin ja hallitustenvälisissä rahoitusapuinstrumenteissa asetettuja kelpoisuusvaatimuksia myös niiden jäsenvaltioiden osalta, joille on myönnetty mahdollisuus saada ennalta varautuvaa rahoitusapua, vaikka tämä apu ei olekaan sidoksissa uusien toimenpiteiden hyväksymiseen. Tiiviimpi seuranta on joka tapauksessa perusteltua, jos jäsenvaltio katsoo tarpeelliseksi hakea ennalta varautuvaa rahoitusapua. |
| --- | --- |

5.

Erityisen myönteistä on, että ehdotetussa asetuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan neuvottelemaan neuvoston, komission ja EKP:n kanssa ennen kuin ne kääntyvät rahoitusavun saamiseksi kansainvälisten luotonantajien puoleen (13). EKP huomauttaa, että rahoitusapua toivovien euroalueen jäsenvaltioiden velvoitteisiin on sisällyttävä muutakin kuin vain tietojen jakamista. Tällaisten jäsenvaltioiden olisikin neuvoteltava unionin tai euroalueen nykyisten rahoitusinstrumenttien tarjoamista mahdollisuuksista sekä kansainvälisten rahoituslaitosten ja luotonantajien tarjoamista palveluista. Ehdotettua tiukennettua valvontamenettelyä voitaisiin tiukentaa vielä enemmän monella tavalla. Ennalta varautuvan rahoitusavun erityisluonne tunnustetaan (14), koska jäsenvaltiot, joille tällaista apua on myönnetty, vapautetaan tiukennetusta valvonnasta niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa, mikäli tällaisen ennalta varautuvan avun saantiehdoksi ei aseteta uusien toimenpiteiden hyväksymistä. Komission olisi kuitenkin jatkuvasti seurattava unionin ja hallitustenvälisissä rahoitusapuinstrumenteissa asetettuja kelpoisuusvaatimuksia myös niiden jäsenvaltioiden osalta, joille on myönnetty mahdollisuus saada ennalta varautuvaa rahoitusapua, vaikka tämä apu ei olekaan sidoksissa uusien toimenpiteiden hyväksymiseen. Tiiviimpi seuranta on joka tapauksessa perusteltua, jos jäsenvaltio katsoo tarpeelliseksi hakea ennalta varautuvaa rahoitusapua.

| 6. | EKP huomauttaa, että ehdotetussa asetuksessa jätetään julkisen velan kestävyyden arvioinnin ja makrotalouden sopeutusohjelman laadintavelvoitteen ulkopuolelle varauksetta jäsenvaltiot, jotka saavat ennalta varautuvaa rahoitusapua ja joille myönnetään lainoja rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi (15). EKP suosittaa, että mahdollisuus arvioida julkisen talouden velan kestävyyttä säilytetään myös varautumisohjelmaan kuuluvien jäsenvaltioiden osalta. Tämä on aiheellista varsinkin, jos jäsenvaltio saa lainan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi, koska julkisen talouden kestävyys on läheisesti sidoksissa rahoitusalan epävakauteen ja laina vaikuttaa jäsenvaltion kokonaisvelkaantumiseen. Vapauttaminen makrotalouden sopeutusohjelman laadinnasta ei saisi sulkea pois mahdollisuutta tekniseen apuun ja parlamenttien osallistumiseen (16). |
| --- | --- |

6.

EKP huomauttaa, että ehdotetussa asetuksessa jätetään julkisen velan kestävyyden arvioinnin ja makrotalouden sopeutusohjelman laadintavelvoitteen ulkopuolelle varauksetta jäsenvaltiot, jotka saavat ennalta varautuvaa rahoitusapua ja joille myönnetään lainoja rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi (15). EKP suosittaa, että mahdollisuus arvioida julkisen talouden velan kestävyyttä säilytetään myös varautumisohjelmaan kuuluvien jäsenvaltioiden osalta. Tämä on aiheellista varsinkin, jos jäsenvaltio saa lainan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi, koska julkisen talouden kestävyys on läheisesti sidoksissa rahoitusalan epävakauteen ja laina vaikuttaa jäsenvaltion kokonaisvelkaantumiseen. Vapauttaminen makrotalouden sopeutusohjelman laadinnasta ei saisi sulkea pois mahdollisuutta tekniseen apuun ja parlamenttien osallistumiseen (16).

| 7. | Rahoitusmarkkinoiden jännitteiden kohteena olevien jäsenvaltioiden tiukennetun valvonnan keskeisenä tavoitteena on välttää heijastusvaikutukset. Sen vuoksi onkin tärkeää, että myös neuvosto saa valtuudet panna alulle ja toteuttaa tiukennettuja valvontamenettelyjä kehottamalla komissiota aloittamaan tiukennetun valvonnan, pyytämään lisätietoja rahoituslaitosten tilanteesta, suorittamaan ylimääräisiä stressitestejä tai kehottamaan ryhtymistä lisätoimiin (17). |
| --- | --- |

7.

Rahoitusmarkkinoiden jännitteiden kohteena olevien jäsenvaltioiden tiukennetun valvonnan keskeisenä tavoitteena on välttää heijastusvaikutukset. Sen vuoksi onkin tärkeää, että myös neuvosto saa valtuudet panna alulle ja toteuttaa tiukennettuja valvontamenettelyjä kehottamalla komissiota aloittamaan tiukennetun valvonnan, pyytämään lisätietoja rahoituslaitosten tilanteesta, suorittamaan ylimääräisiä stressitestejä tai kehottamaan ryhtymistä lisätoimiin (17).

| 8. | Ehdotettu asetus edellyttää, että sopeutusohjelman kohteena oleva jäsenvaltio, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät tai jolla on merkittäviä ongelmia ohjelman toteutuksessa, pyytää teknistä apua komissiolta (18). Tällaisen avun tarpeen laukaisee myös makrotalouden sopeutusohjelman muodostuminen asianomaiselle jäsenvaltiolle raskaaksi rasitteeksi, joten olisikin hyvä, että myös unionin muilla toimielimillä ja jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus tarjota teknistä apua ja omaa asiantuntemustaan. |
| --- | --- |

8.

Ehdotettu asetus edellyttää, että sopeutusohjelman kohteena oleva jäsenvaltio, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät tai jolla on merkittäviä ongelmia ohjelman toteutuksessa, pyytää teknistä apua komissiolta (18). Tällaisen avun tarpeen laukaisee myös makrotalouden sopeutusohjelman muodostuminen asianomaiselle jäsenvaltiolle raskaaksi rasitteeksi, joten olisikin hyvä, että myös unionin muilla toimielimillä ja jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus tarjota teknistä apua ja omaa asiantuntemustaan.

| 9. | Asianomaiseen jäsenvaltioon kannattaisi lisäksi perustaa siellä vakinaisesti asuva neuvonantaja, joka opastaisi kyseisen jäsenvaltion viranomaisia sopeutusohjelman toteutuksessa ja koordinoisi teknisessä avussa mukana olevia unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

9.

Asianomaiseen jäsenvaltioon kannattaisi lisäksi perustaa siellä vakinaisesti asuva neuvonantaja, joka opastaisi kyseisen jäsenvaltion viranomaisia sopeutusohjelman toteutuksessa ja koordinoisi teknisessä avussa mukana olevia unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita.

| 10. | EKP:n käsityksenä on, että jos jäsenvaltio tukeutuu ainoastaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin, Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan vakausmekanismin tarjoamaan rahoitusapuun eikä mahdollisten kolmansien maiden tai rahoituslaitosten tarjoamaan rahoitusapuun, ne talouspoliittiset ehdot, joista on sovittu kaikkien osapuolten kesken rahoitusavun myöntämisen yhteydessä, heijastuvat tosiasiassa makrotalouden sopeutusohjelmaan. Oikeudellisen selvyyden vuoksi EKP suosittaa, että tämä käsitys mainitaan nimenomaisesti ehdotetun asetuksen 6 artiklassa. |
| --- | --- |

10.

EKP:n käsityksenä on, että jos jäsenvaltio tukeutuu ainoastaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin, Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan vakausmekanismin tarjoamaan rahoitusapuun eikä mahdollisten kolmansien maiden tai rahoituslaitosten tarjoamaan rahoitusapuun, ne talouspoliittiset ehdot, joista on sovittu kaikkien osapuolten kesken rahoitusavun myöntämisen yhteydessä, heijastuvat tosiasiassa makrotalouden sopeutusohjelmaan. Oikeudellisen selvyyden vuoksi EKP suosittaa, että tämä käsitys mainitaan nimenomaisesti ehdotetun asetuksen 6 artiklassa.

III.   Suhde vakaussopimukseen

Vakaussopimuksen hyväksymisen johdosta ehdotettua asetusta alustavien talousarviosuunnitelmien seurannasta on muutettava. EKP ehdottaa muun muassa, että asetukseen sisältyisivät mahdollisuuksien mukaan seuraavat seikat: a) säännökset numeerisista finanssipoliittisista säännöistä, mukaan luettuina aikataulu nopeaksi lähentymiseksi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sekä mahdollisuus poiketa tavoitteesta väliaikaisesti poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi; b) automaattisen korjausmekanismin tärkeimmät osat; c) liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena oleville jäsenvaltioille asetettava vaatimus laatia budjetti- ja talouskumppanuusohjelmia ja d) ennakkoilmoitus valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmista.

Jos ehdotettuun asetukseen ei tehdä kyseisiä muutoksia, EKP kannattaa vahvasti uusien lainsäädäntöehdotusten esittämistä. Se toteaakin, että komission aikomus esittää lainsäädäntöehdotuksia edellä c ja d kohdassa käsitellyistä asioista sekä jäsenvaltioiden keskeisiä talouspoliittisia uudistuksia koskevien suunnitelmien yhteensovittamisesta on kirjattu vakaussopimuksen johdanto-osan kahdeksanteen perustelukappaleeseen. EKP antaa voimakkaan tukensa tälle lähestymistavalle.

Vakaussopimuksen johdanto-osan yhdeksännessä perustelukappaleessa mainitusta mahdollisuudesta ottaa käyttöön joukko uusia keskipitkän aikavälin tavoitteita EKP huomauttaa, että jos tätä joukkoa ei sisällytetä ehdotettuun asetukseen, komissio voisi esittää sitä koskevan lainsäädäntöehdotuksen. EKP suhtautuisi myönteisesti tällaiseen ehdotukseen.

EKP ehdottaa, että komissio mainitsee automaattisen korjausmekanismin tärkeimmät osat ehdotetussa asetuksessa ja säätää lisäksi kaikista muista tarvittavista osista vakaussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Kun vakaussopimuksen sisällyttäminen unionin säännöstöön ja säännökset neuvostolle annettavista uusista tehtävistä aiheuttavat uusia muutoksia ehdotettuihin asetuksiin tai johtavat uusiin lainsäädäntöaloitteisiin, olisi tarvittaessa käytettävä sääntöä käänteisellä määräenemmistöllä tehtävistä päätöksistä. Koska valvontamenettelyjen tiukentamista koskevan asetusehdotuksen 6 artiklan 5 kohtaan perustuva päätös ohjelmaan sisältyvien vaatimusten noudattamatta jättämisestä tehdään äkillisesti, on suositeltavaa soveltaa sääntöä käänteisellä määräenemmistöllä tehtävistä päätöksistä.

Ehdotetussa asetuksessa olisi kaiken kaikkiaan oltava erityissäännöksiä sellaisista tapauksista, joissa vakaussopimuksen määräykset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, kuten esimerkiksi säännös valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevien suunnitelmien paremmasta koordinoinnista, kuten euroalueen valtionvelkakriisistä hiljattain saadut kokemukset osoittavat. Säännösten tulisi perustua jo olemassa olevaan kansallisten velanhoitotoimistojen EU:n valtionvelkamarkkinoita käsittelevän talous- ja rahoituskomitean alakomitean puitteissa toteuttamaan koordinointiin, ja niissä tulisi selvästi mennä nykyistä tapauskohtaista koordinointia ja tietojenvaihtoa pidemmälle.

Lopuksi EKP toteaa vakaussopimuksessa ja alustavien talousarviosuunnitelmien seurannasta ehdotetussa asetuksessa esitetyistä määräajoista, että vakaussopimuksen nopealla ratifiointimenettelyllä ja siihen liittyvällä perustuslakien tai vastaavien säädösten muuttamisella varmistetaan, että ehdotetussa asetuksessa säädettyä finanssipoliittisia sääntöjä koskevaa määräaikaa, esimerkiksi kuuden kuukauden määräaikaa ehdotetun asetuksen voimaantulosta, voidaan tosiasiassa noudattaa (19).

Muutosehdotukset

Niiltä osin kuin EKP suosittaa tehtäväksi muutoksia komission ehdotuksiin, tarkat muutosehdotukset perusteluineen esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 7 päivänä maaliskuuta 2012.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 821 final.

1

(2)  COM(2011) 819 final.

2

(3)  Lausunto CON/2011/13, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan unionin talouspolitiikan ohjausjärjestelmän uudistamisesta.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1173/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1174/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 8); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1175/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25); neuvoston asetus (EU) N:o 1177/2011, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 33) ja neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41).

4

(5)  Ks. 2 artikla, jossa viitataan julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1466/97 (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

5

(6)  Ks. 5 artiklan 1 kohta.

6

(7)  Ks. 5 artiklan 3 kohta ja tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 3.

7

(8)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 5.

8

(9)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 4.

9

(10)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutosehdotukset 6 ja 9.

10

(11)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 4.

11

(12)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 8.

12

(13)  Ks. 4 artikla.

13

(14)  Ks. 2 artiklan 3 kohta.

14

(15)  Ks. ehdotetun asetuksen 13 artikla.

15

(16)  Ks. ehdotetun asetuksen 6 artiklan 6–8 kohta ja tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 10.

16

(17)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutosehdotus 7.

17

(18)  Ks. 6 artiklan 6 kohta.

18

(19)  Ks. ehdotetun asetuksen 12 artiklan 3 kohta.

19

---

LIITE

Muutosehdotukset, jotka koskevat ehdotettua asetusta alustavien talousarviosuunnitelmien seurannasta

| Komission ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset (1) |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohta, 6 alakohta (uusi) ja 7 alakohta (uusi) |
| ”1) | ”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata kansallisten finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa;” |

Komission ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset (1)

Muutos 1

2 artiklan 1 kohdan 1 alakohta, 6 alakohta (uusi) ja 7 alakohta (uusi)

”1)

”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata kansallisten finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa;”

| ”1) | ”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata ja arvioida kansallisen finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa ja jolle on annettu tehtäväksi finanssipoliittiseen päätöksentekoon liittyviä teknisiä tehtäviä [komission tarkemmin määrittelemällä tavalla]
  ;
  ... |
| --- | --- |

”1)

”riippumattomalla finanssipoliittisella neuvostolla” elintä, joka on toiminnallisesti riippumaton jäsenvaltion finanssipolitiikasta vastaavista viranomaisista, joiden tehtävänä on seurata ja arvioida kansallisen finanssipolitiikan sääntöjen täytäntöönpanoa ja jolle on annettu tehtäväksi finanssipoliittiseen päätöksentekoon liittyviä teknisiä tehtäviä [komission tarkemmin määrittelemällä tavalla]
  ;

...

| 6) | ”julkisen talouden vuosittaisella rakenteellisella rahoitusasemalla” vuosittaista suhdannekorjattua rahoitusasemaa nettomääräisenä ilman kertaluonteisia tai väliaikaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

6)

”julkisen talouden vuosittaisella rakenteellisella rahoitusasemalla” vuosittaista suhdannekorjattua rahoitusasemaa nettomääräisenä ilman kertaluonteisia tai väliaikaisia toimenpiteitä;

| 7) | ”poikkeuksellisilla olosuhteilla” epätavallista tapahtumaa, johon jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisyhteisöjen rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa koko euroalueella [tai unionissa].” |
| --- | --- |

7)

”poikkeuksellisilla olosuhteilla” epätavallista tapahtumaa, johon jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisyhteisöjen rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa koko euroalueella [tai unionissa].”

Perustelu

Komission on määriteltävä riippumattoman finanssipoliittisen neuvoston tehtävät selvästi. Määritelmissä on otettava huomioon vakaussopimukseen (3 artiklan 3 kohta) sisällytetyt määritelmät. EKP ehdottaa, että 4 artiklassa käytetään kyseisiä käsitteitä.

Muutos 2

4 artiklan 1 kohta, 1a kohta (uusi), 1b kohta (uusi) ja 1c kohta (uusi)

”1.   Jäsenvaltioiden on annettava tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat numeeriset finanssipoliittiset säännöt, joilla asetuksen (EY) N:o 1466/97 2 a artiklassa määritellyt julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet pannaan täytäntöön niiden kansallisissa talousarviomenettelyissä. Kyseisten sääntöjen on katettava kaikki julkisyhteisöt, ja niiden on oltava sitovia, mieluiten perustuslain luonteisia.”

”1.   Jäsenvaltioiden on annettava tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat numeeriset finanssipoliittiset säännöt, joilla asetuksen (EY) N:o 1466/97 2 a artiklassa määritellyt julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteet pannaan täytäntöön niiden kansallisissa talousarviomenettelyissä. Kyseisten sääntöjen on katettava kaikki julkisyhteisöt, ja niiden on oltava sitovia, mieluiten perustuslain luonteisia. Jäsenvaltiot saavat väliaikaisesti poiketa keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa edellyttäen, että sillä ei vaaranneta julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

1a.   Jäsenvaltiot varmistuvat siitä, että julkisen talouden vuotuinen rahoitusasema on tasapainossa tai ylijäämäinen. Asetusta (EY) No 1466/97 pidemmälle menevän jäsenvaltioiden välisen erityissopimuksen mukaan julkisen talouden vuotuinen rakenteellinen rahoitusasema ei saa ylittää maakohtaista viitearvoa, jolloin rakenteellinen alijäämä saa olla enintään 0,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Jos julkisen velan taso jää merkittävästi alle 60 prosentin bruttokansantuotteesta ja jos julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat vähäiset, julkisen taloudenvuosittaista rakenteellista rahoitusasemaa koskeva maakohtainen viitearvo voi nousta rakenteellisen alijäämän tasolle, joka on enintään 1 prosentti nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta.

1b.   Jäsenvaltiot ottavat käyttöön automaattisesti käynnistyvän korjausmekanismin, jonka tavoitteena on korjata merkittävät poikkeamat keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeuttamisurasta, mukaan lukien niiden yhteisvaikutus julkisen velan dynamiikkaan. [Korjausmekanismin luonne, laajuus ja aikataulu, mukaan lukien poikkeuksellisissa olosuhteissa sovellettava mekanismi, esitetään tämän asetuksen liitteessä.]

1c.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne lähentyvät nopeasti keskipitkän aikavälin tavoitettaan noudattaen komission ehdottamaa kunnianhimoista ja sitovaa aikataulua, jossa otetaan huomioon maakohtaiset julkisen talouden kestävyysriskit. Ehdotus aikatauluksi on julkistettava.”

Perustelu

Perustelu

Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 3 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 3 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Muutos 3

Muutos 3

5 artiklan 3 kohdan g alakohta (uusi) ja 3a kohta (uusi)

| ”g) | yksityiskohtaiset tiedot julkisen talouden velan kehityksestä, samoin kuin muut tiedot, joilla on merkitystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien maakohtaisten riskien arvioinnissa, erityisesti luettelo implisiittisistä ja ehdollisista vastuusitoumuksista, joilla on mahdollisesti tuntuva vaikutus julkisen talouden talousarvioihin, kuten neuvoston direktiivin 2011/85/EU 14 artiklan 3 kohdassa määritellään. |
| --- | --- |

”g)

yksityiskohtaiset tiedot julkisen talouden velan kehityksestä, samoin kuin muut tiedot, joilla on merkitystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien maakohtaisten riskien arvioinnissa, erityisesti luettelo implisiittisistä ja ehdollisista vastuusitoumuksista, joilla on mahdollisesti tuntuva vaikutus julkisen talouden talousarvioihin, kuten neuvoston direktiivin 2011/85/EU 14 artiklan 3 kohdassa määritellään.

yksityiskohtaiset tiedot julkisen talouden velan kehityksestä, samoin kuin muut tiedot, joilla on merkitystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien maakohtaisten riskien arvioinnissa, erityisesti luettelo implisiittisistä ja ehdollisista vastuusitoumuksista, joilla on mahdollisesti tuntuva vaikutus julkisen talouden talousarvioihin, kuten neuvoston direktiivin 2011/85/EU 14 artiklan 3 kohdassa määritellään.

3a.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja euroryhmälle ennalta ajoissa valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan julkisyhteisöä varten, jotta näitä suunnitelmia voitaisiin koordinoida ja seurata paremmin.”

3a.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja euroryhmälle ennalta ajoissa valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmistaan julkisyhteisöä varten, jotta näitä suunnitelmia voitaisiin koordinoida ja seurata paremmin.

Perustelu

Perustelu

Seurantaa koskeviin vaatimuksiin olisi sisällytettävä viittaus julkisen talouden velkaan sekä implisiittisiin ja ehdollisiin vastuusitoumuksiin, jotta voidaan nähdä julkisen talouden kestävyyteen pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit. Ehdotetussa asetuksessa olisi viitattava myös valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmista tehtävään ennakkoilmoitukseen, kuten vakaussopimuksen 6 artiklassa ja sen johdanto-osan kahdeksannessa perustelukappaleessa todetaan.

Seurantaa koskeviin vaatimuksiin olisi sisällytettävä viittaus julkisen talouden velkaan sekä implisiittisiin ja ehdollisiin vastuusitoumuksiin, jotta voidaan nähdä julkisen talouden kestävyyteen pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit. Ehdotetussa asetuksessa olisi viitattava myös valtionvelan liikkeeseenlaskua koskevista suunnitelmista tehtävään ennakkoilmoitukseen, kuten vakaussopimuksen 6 artiklassa ja sen johdanto-osan kahdeksannessa perustelukappaleessa todetaan.

Muutos 4

Muutos 4

5 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta

”5.   Jos komissio havaitsee erityisen vakavia tapauksia, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta, se pyytää kahden viikon kuluessa alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisesta kyseiseltä jäsenvaltiolta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman. Tämä pyyntö on julkistettava.”

”5.   Jos komissio havaitsee tapauksia, joissa vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettuja finanssipolitiikan velvoitteita ei noudateta, se pyytää kahden viikon kuluessa alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisesta kyseiseltä jäsenvaltiolta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman. Tämä pyyntö on julkistettava.Lisäksi komissio pyytää jäsenvaltioilta tarkistetun alustavan talousarviosuunnitelman silloin, kun alustavatalousarvio on ristiriidassa kyseisen jäsenvaltion vakausohjelmassa määritellyn alijäämä- ja/tai velkakehityksen kanssa, jolloin se ottaa huomioon neuvoston vakausohjelmasta mahdollisesti antaman lausunnon, tai silloin, kun se toteaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvan riskejä.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetulla säännöksellä varmistettaisiin se, että alustavat talousarviosuunnitelmat ovat täysin sopusoinnussa vakaus- ja kasvusopimuksessa määritettyjen tulevan vuoden finanssipolitiikan velvoitteiden ja myös vakausohjelman tavoitteiden kanssa ottaen huomioon neuvoston vakausohjelmasta mahdollisesti antama lausunto. Komission tulisi pyytää tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma myös silloin, kun se toteaa, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä.

Ehdotetulla säännöksellä varmistettaisiin se, että alustavat talousarviosuunnitelmat ovat täysin sopusoinnussa vakaus- ja kasvusopimuksessa määritettyjen tulevan vuoden finanssipolitiikan velvoitteiden ja myös vakausohjelman tavoitteiden kanssa ottaen huomioon neuvoston vakausohjelmasta mahdollisesti antama lausunto. Komission tulisi pyytää tarkistettu alustava talousarviosuunnitelma myös silloin, kun se toteaa, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä.

Muutos 5

Muutos 5

6 artiklan 1 kohta

”1.   Komissio antaa tarvittaessa 30 päivään marraskuuta mennessä lausunnon alustavasta talousarviosuunnitelmasta.”

”1.   Komissio arvioi alustavat talousarviosuunnitelmat, jolloin se ottaa huomioon uusien toimenpiteiden keskipitkän aikavälin vaikutukset talousarvioon, sekä arvioi vaikutukset julkisen talouden kestävyyteen Se arvioi myös taustatietojen keruumenettelyn laadun. Komissio antaa tarvittaessa 30 päivään marraskuuta mennessä lausunnon alustavasta talousarviosuunnitelmasta. Lausunto annetaan aina seuraavissa tilanteissa: a) jos alustavat talousarviosuunnitelmat johtaisivat vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen finanssipolitiikan velvoitteiden laiminlyöntiin; b) jos alustavat talousarviosuunnitelmat johtaisivat suurempaan rakenteelliseen alijäämään kuin mitä on ennakoitu jäsenvaltion vakausohjelmassa; c) jos julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eikä pienene vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyä riittävää vauhtia; tai d) jos komissio toteaa, että julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää yksilöidä ne tilanteet, joissa komission on annettava lausunto.

Ehdotetun asetuksen tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää yksilöidä ne tilanteet, joissa komission on annettava lausunto.

Muutos 6

Muutos 6

6 artiklan 4 kohta

”4.   Euroryhmä keskustelee lausunnoista, jotka komissio on antanut kansallisista talousarviosuunnitelmista, sekä julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella komission 3 kohdan mukaisesti laatiman kokonaisarvioinnin perusteella. Arviointi on julkistettava.”

”4.   Euroryhmä ja, jäsenvaltioiden laiminlyödessä toistuvasti velvoitteitaan, Eurooppa-neuvosto keskustelevat lausunnoista, jotka komissio on antanut kansallisista talousarviosuunnitelmista.. Euroryhmä ja, jäsenvaltioiden laiminlyödessä toistuvasti velvoitteitaan, Eurooppa-neuvosto keskustelevat myös julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella komission 3 kohdan mukaisesti laatiman kokonaisarvioinnin perusteella. Arviointi on julkistettava.”

Perustelu

Perustelu

Muutoksen tulisi synnyttää todellista vertaispainostusta, jos jäsenvaltiot ovat laiminlyöneet toistuvasti velvoitteitaan.

Muutoksen tulisi synnyttää todellista vertaispainostusta, jos jäsenvaltiot ovat laiminlyöneet toistuvasti velvoitteitaan.

Muutos 7

Muutos 7

7 artiklan 1 kohta, 1a kohta (uusi) ja 2 kohta

”1.   Kun neuvosto päättää perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, kyseiseen jäsenvaltioon on sovellettava tämän artiklan 2–5 kohtaa, kunnes sen liiallisia alijäämiä koskeva menettely on kumottu.

2.   Tiiviimmän seurannan kohteena olevan jäsenvaltion on viipymättä laadittava kattava arviointi talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta. ...”

”1.   Kun neuvosto päättää perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, kyseiseen jäsenvaltioon on sovellettava tämän artiklan 1a–6 kohtaa, kunnes sen liiallisia alijäämiä koskeva menettely on kumottu.

1a.   Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kohteena olevan jäsenvaltion on laadittava budjetti- ja talouskumppanuusohjelma, joka sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen niistä rakenneuudistuksista, jotka ovat tarpeen liiallisten alijäämien korjaamiseksi tehokkaasti ja pysyvästi.

2.   Tiiviimmän seurannan kohteena olevan jäsenvaltion on viipymättä laadittava kattava arviointi talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana julkisyhteisöjen ja julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta.”

Perustelu

Perustelu

Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 5 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Vakaussopimuksen pääperiaatteiden (tässä tapauksessa sen 5 artikla) tulisi sisältyä ehdotettuun asetukseen.

Muutos 8

Muutos 8

7 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

”3.   Jäsenvaltion on raportoitava säännöllisesti komissiolle sekä talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten mahdollisesti nimittämälle alakomitealle julkisyhteisöjen ja näiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Selvitys on julkistettava.”

”3.   Jäsenvaltion on raportoitava säännöllisesti komissiolle sekä talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten mahdollisesti nimittämälle alakomitealle julkisyhteisöjen ja näiden alasektoreiden osalta talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana, sekä meno- että tulopuolella toteutettujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksista, julkisista meno- ja tulotavoitteista sekä toteutetuista toimenpiteistä ja niiden toimenpiteiden luonteesta, jotka aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltion on raportoitava myös budjetti- ja talouskumppanuusohjelman sekä niiden rakenneuudistusten toteuttamisesta, jotka ovat tarpeen liiallisten alijäämien korjaamiseksi tehokkaasti ja pysyvästi. Selvitys on julkistettava.”

Perustelu

Perustelu

Säännöksen muuttaminen vastaamaan muutosta 7.

Säännöksen muuttaminen vastaamaan muutosta 7.

Muutos 9

Muutos 9

8 artiklan 3a kohta (uusi)

”3a.   Euroryhmä ja neuvosto keskustelevat jäsenvaltion suorittamien toimenpiteiden riittävyydestä ja, jos tarpeen, neuvosto ehdottaa lisätoimenpiteitä sen takaamiseksi, että noudatetaan liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa tai sopeutetaan budjetti- ja talouskumppanuusohjelmaa. Jos jäsenvaltio ei panetäytäntöön sellaisia lisätoimenpiteitä, Eurooppa-neuvosto keskustelee tilanteesta ja ehdottaa jatkotoimia, jotka se katsoo tarpeellisiksi.”

Perustelu

Perustelu

Muutoksen tulisi synnyttää todellista vertaispainostusta euroryhmässä ja neuvostossa ja, jos kyseessä on toistuva velvoitteiden noudattamatta jättäminen, sen tulisi antaa Eurooppa-neuvostolle mahdollisuus ehdottaa jatkotoimia, joihin jäsenvaltion on ryhdyttävä.

Muutoksen tulisi synnyttää todellista vertaispainostusta euroryhmässä ja neuvostossa ja, jos kyseessä on toistuva velvoitteiden noudattamatta jättäminen, sen tulisi antaa Eurooppa-neuvostolle mahdollisuus ehdottaa jatkotoimia, joihin jäsenvaltion on ryhdyttävä

Muutosehdotukset, jotka koskevat ehdotettua asetusta valvontamenettelyjen tiukentamisesta

Muutosehdotukset, jotka koskevat ehdotettua asetusta valvontamenettelyjen tiukentamisesta

| Komission ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset (2) |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| Johdanto-osan ensimmäinen perustelukappale |
| ”1. | Koko maailmaa kolmen viime vuoden aikana koetellut ennennäkemätön kriisi on aiheuttanut vakavaa vahinkoa talouskasvulle ja rahoitusvakaudelle sekä kasvattanut jyrkästi jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämää ja velkaantuneisuutta. Tämä on saanut eräät jäsenvaltiot hakemaan rahoitusapua unionin järjestelyiden ulkopuolelta.” |

Komission ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset (2)

2

Muutos 1

Muutos 1

Johdanto-osan ensimmäinen perustelukappale

”1.

Koko maailmaa kolmen viime vuoden aikana koetellut ennennäkemätön kriisi on aiheuttanut vakavaa vahinkoa talouskasvulle ja rahoitusvakaudelle sekä kasvattanut jyrkästi jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämää ja velkaantuneisuutta. Tämä on saanut eräät jäsenvaltiot hakemaan rahoitusapua unionin järjestelyiden ulkopuolelta.”

| ”1. | Koko maailmaa kolmen viime vuoden aikana koetellut ennennäkemätön kriisi on aiheuttanut vakavaa vahinkoa talouskasvulle ja rahoitusvakaudelle sekä kasvattanut jyrkästi jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämää ja velkaantuneisuutta. Tämä on saanut eräät jäsenvaltiot hakemaan rahoitusapua sekä unionin sisältä että unionin järjestelyiden ulkopuolelta.” |
| --- | --- |

”1.

Koko maailmaa kolmen viime vuoden aikana koetellut ennennäkemätön kriisi on aiheuttanut vakavaa vahinkoa talouskasvulle ja rahoitusvakaudelle sekä kasvattanut jyrkästi jäsenvaltioiden julkisen talouden alijäämää ja velkaantuneisuutta. Tämä on saanut eräät jäsenvaltiot hakemaan rahoitusapua sekä unionin sisältä että unionin järjestelyiden ulkopuolelta.”

Perustelu

Perustelu

Rahoitusapua tarjoaa myös Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM), joka on unionin instrumentti.

Rahoitusapua tarjoaa myös Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM), joka on unionin instrumentti.

Muutos 2

Muutos 2

Johdanto-osan neljäs perustelukappale

| ”4. | Jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro, olisi kohdistettava tiukennettua valvontaa, kun sen rahoituksen saatavuuteen kohdistuu – tai on vaarassa kohdistua – vakava häiriö, jotta voidaan varmistaa sen nopea paluu tavanomaiseen tilanteeseen ja suojella muita euroalueen jäsenvaltioita mahdollisilta kielteisiltä heijastusvaikutuksilta. Tämän tiukennetun valvonnan olisi katettava paremmat mahdollisuudet saada talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen tiiviissä seurannassa tarvittavat tiedot sekä säännöllinen raportointi talous- ja rahoituskomitealle (EFC) tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Jäsenvaltioihin, jotka pyytävät ennalta varautuvaa apua Euroopan rahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan vakausmekanismilta (EVM), Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, olisi sovellettava samoja valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.” |
| --- | --- |

”4.

Jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro, olisi kohdistettava tiukennettua valvontaa, kun sen rahoituksen saatavuuteen kohdistuu – tai on vaarassa kohdistua – vakava häiriö, jotta voidaan varmistaa sen nopea paluu tavanomaiseen tilanteeseen ja suojella muita euroalueen jäsenvaltioita mahdollisilta kielteisiltä heijastusvaikutuksilta. Tämän tiukennetun valvonnan olisi katettava paremmat mahdollisuudet saada talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen tiiviissä seurannassa tarvittavat tiedot sekä säännöllinen raportointi talous- ja rahoituskomitealle (EFC) tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Jäsenvaltioihin, jotka pyytävät ennalta varautuvaa apua Euroopan rahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan vakausmekanismilta (EVM), Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, olisi sovellettava samoja valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.”

| ”4. | Jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro, olisi kohdistettava tiukennettua valvontaa, kun sen rahoituksen saatavuuteen kohdistuu – tai on vaarassa kohdistua – vakava häiriö, jotta voidaan varmistaa sen nopea paluu tavanomaiseen tilanteeseen ja suojella muita euroalueen jäsenvaltioita mahdollisilta kielteisiltä heijastusvaikutuksilta. Tämän tiukennetun valvonnan olisi katettava paremmat mahdollisuudet saada talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen tiiviissä seurannassa tarvittavat tiedot sekä säännöllinen raportointi talous- ja rahoituskomitealle (EFC) tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Jäsenvaltioihin, jotka pyytävät ennalta varautuvaa apua Euroopan rahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismilta (ERVM), Euroopan vakausmekanismilta (EVM), Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, olisi sovellettava samoja valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.” |
| --- | --- |

”4.

Jäsenvaltioon, jonka rahayksikkö on euro, olisi kohdistettava tiukennettua valvontaa, kun sen rahoituksen saatavuuteen kohdistuu – tai on vaarassa kohdistua – vakava häiriö, jotta voidaan varmistaa sen nopea paluu tavanomaiseen tilanteeseen ja suojella muita euroalueen jäsenvaltioita mahdollisilta kielteisiltä heijastusvaikutuksilta. Tämän tiukennetun valvonnan olisi katettava paremmat mahdollisuudet saada talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen tiiviissä seurannassa tarvittavat tiedot sekä säännöllinen raportointi talous- ja rahoituskomitealle (EFC) tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Jäsenvaltioihin, jotka pyytävät ennalta varautuvaa apua Euroopan rahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismilta (ERVM), Euroopan vakausmekanismilta (EVM), Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, olisi sovellettava samoja valvontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Muutos 3

Muutos 3

1 artikla

”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännökset niiden jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta, joihin kohdistuu rahoitusvakautensa osalta vakavien vaikeuksien uhka tai jotka kärsivät vakavien vaikeuksien uhasta ja/tai jotka saavat tai saattavat saada rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, Euroopanrahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismilta (ERVM), Euroopan vakausmekanismilta (EVM) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, kuten Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF).”

”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännökset niiden jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta, joihin kohdistuu rahoitusvakautensa osalta vakavien vaikeuksien uhka tai jotka kärsivät vakavien vaikeuksien uhasta ja/tai jotka ovat pyytäneet tai saavat rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muultavaltiolta, Euroopan rahoitusvakausvälineeltä (ERVV), Euroopan rahoituksenvakautusmekanismilta (ERVM), Euroopan vakausmekanismilta (EVM) tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, kuten Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF).”

Perustelu

Perustelu

Oikeusvarmuuden vuoksi on suositeltavaa, että ehdotetussa asetuksessa käytetään samoja termejä kautta linjan.

Oikeusvarmuuden vuoksi on suositeltavaa, että ehdotetussa asetuksessa käytetään samoja termejä kautta linjan.

Muutos 4

Muutos 4

2 artiklan 1 kohta

”1.   Komissio voi päättää asettaa vakavissa rahoitusvakauteen kohdistuvissa vaikeuksissa olevan jäsenvaltion tiukennetun valvonnan kohteeksi. Kyseiselle jäsenvaltiolle on annettava mahdollisuus esittää näkemyksiään ennen valvonnan aloittamista. Komissio päättää kuuden kuukauden välein, jatketaanko tiukennettua valvontaa.”

”1.   Komissio asettaa , tiukennetun valvonnan kohteeksi jäsenvaltion, joka rahoitusvakautensa osalta on sellaisissa vakavissa vaikeuksissa tai jota uhkaavat sellaiset vakavat vaikeudet, joilla on todennäköisesti kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin euroalueen jäsenvaltioihin. Kyseiselle jäsenvaltiolle on annettava mahdollisuus esittää näkemyksiään ennen valvonnan aloittamista talous ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Komissio päättää kuuden kuukauden välein, jatketaanko tiukennettua valvontaa, ja raportoi havaintonsa talous ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Neuvosto voi pyytää komissiota käynnistämään tiukennetun valvonnan, jatkamaan sitä tai lopettamaan sen.”

Perustelu

Perustelu

Oikeusvarmuuden vuoksi on suositeltavaa, että ehdotetussa asetuksessa käytetään samoja termejä kautta linjan. Myös vakavien vaikeuksien uhka voisi antaa aiheen tiukennettuun valvontaan, jotta estetään tilanteen heikentyminen varhaisessa vaiheessa.

Oikeusvarmuuden vuoksi on suositeltavaa, että ehdotetussa asetuksessa käytetään samoja termejä kautta linjan. Myös vakavien vaikeuksien uhka voisi antaa aiheen tiukennettuun valvontaan, jotta estetään tilanteen heikentyminen varhaisessa vaiheessa.

Kun otetaan huomioon mahdolliset kielteiset heijastusvaikutukset ja euroalueen vakaudelle aiheutuvat riskit, komission harkintavaltaa tulisi rajoittaa silloin, kun se päättää asettaa jäsenvaltion tiukennetun valvonnan kohteeksi, mihin päästään käyttämällä ilmaisua ”asettaa”. Lisäksi talous- ja rahoituskomitealle tai sen nimetylle alakomitealle tulisi antaa tiedot päätöksestä asettaa jäsenvaltio tiukennetun valvonnan kohteeksi ja jäsenvaltion kehityksestä tiukennetun valvonnan kuluessa. Tämän ansiosta talous- ja rahoituskomitealle voisi valmistella riittäviin tietoihin perustuvan päätöksen neuvostolle menettelyn missä vaiheessa tahansa. Neuvostolla tulisi olla valtuudet pyytää komissiota panemaan alulle ja toteuttamaan tiukennettua valvontaa, ilman että sanotulla vaikutetaan komission toimivaltuuksiin.

Kun otetaan huomioon mahdolliset kielteiset heijastusvaikutukset ja euroalueen vakaudelle aiheutuvat riskit, komission harkintavaltaa tulisi rajoittaa silloin, kun se päättää asettaa jäsenvaltion tiukennetun valvonnan kohteeksi, mihin päästään käyttämällä ilmaisua ”asettaa”. Lisäksi talous- ja rahoituskomitealle tai sen nimetylle alakomitealle tulisi antaa tiedot päätöksestä asettaa jäsenvaltio tiukennetun valvonnan kohteeksi ja jäsenvaltion kehityksestä tiukennetun valvonnan kuluessa. Tämän ansiosta talous- ja rahoituskomitealle voisi valmistella riittäviin tietoihin perustuvan päätöksen neuvostolle menettelyn missä vaiheessa tahansa. Neuvostolla tulisi olla valtuudet pyytää komissiota panemaan alulle ja toteuttamaan tiukennettua valvontaa, ilman että sanotulla vaikutetaan komission toimivaltuuksiin.

Muutos 5

Muutos 5

2 artiklan 2 kohta

”2.   Komissio tekee päätöksen ennalta varautuvaa rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, ERVV:ltä, EVM:ltä tai miltä tahansa muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, kuten IMF:ltä, saavan jäsenvaltion asettamisesta tiukennetun valvonnan kohteeksi. Komissio laatii luettelon kyseisistä ennalta varautuvista rahoitusapuvälineistä ja pitää sitä ajan tasalla ERVV:n, EVM:n tai minkä tahansa muun asianomaisen kansainvälisen rahoituslaitoksen rahoitustukipolitiikassa mahdollisesti tapahtuvien muutosten ottamiseksi huomioon.”

”2.   Komissio tekee päätöksen ennalta varautuvaa rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, ERVV:ltä, ERVM:ltä, EVM:ltä tai miltä tahansa muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta, kuten IMF:ltä, pyytävän tai saavan jäsenvaltion asettamisesta tiukennetun valvonnan kohteeksi. Komissio laatii luettelon kyseisistä ennalta varautuvista rahoitusapuvälineistä ja pitää sitä ajan tasalla ERVV:n, EVM:n tai minkä tahansa muun asianomaisen kansainvälisen rahoituslaitoksen rahoitustukipolitiikassa mahdollisesti tapahtuvien muutosten ottamiseksi huomioon.”

Perustelu

Perustelu

Tiukennetun valvonnan tulisi nytkin alkaa varhaisessa vaiheessa, heti kun jäsenvaltio on pyytänyt rahoitusapua. Säännöksen tulisi olla selkeämpi, jotta ei synny epäilystä siitä, että jäsenvaltio tulee tiukennetun valvonnan alaisuuteen siitä hetkestä alkaen, kun se on pyytänyt apua. Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM:n antama rahoitusapu kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Tiukennetun valvonnan tulisi nytkin alkaa varhaisessa vaiheessa, heti kun jäsenvaltio on pyytänyt rahoitusapua. Säännöksen tulisi olla selkeämpi, jotta ei synny epäilystä siitä, että jäsenvaltio tulee tiukennetun valvonnan alaisuuteen siitä hetkestä alkaen, kun se on pyytänyt apua. Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM:n antama rahoitusapu kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Muutos 6

Muutos 6

2 artiklan 3 kohta

”3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltioon, joka saa ennalta varautuvaa rahoitusapua luottona, jonka ehdoksi ei ole asetettu, että kyseinen jäsenvaltio hyväksyy uusia toimenpiteitä, niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa.”

”3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltioon, joka saa ennalta varautuvaa rahoitusapua luottona, jonka ehdoksi ei ole asetettu, että kyseinen jäsenvaltio hyväksyy uusia toimenpiteitä, niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa. Komissio seuraa jatkuvasti unionin ja hallitustenvälisissä rahoitusapuinstrumenteissa asetettujen kelpoisuusvaatimusten noudattamista sen jälkeen, kun kyseessä oleva rahoitusapu on myönnetty.”

Perustelu

Perustelu

Sellaisten jäsenvaltioiden vapauttaminen tiukemmasta valvonnasta, jotka saavat ennalta varautuvaa rahoitusapua nostamattomana luottona, jonka ehtona ei ole, että kyseinen jäsenvaltio hyväksyy uusia toimenpiteitä, niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa, ei vapauta näitä jäsenvaltioita kelpoisuusvaatimusten noudattamista koskevasta seurannasta.

Sellaisten jäsenvaltioiden vapauttaminen tiukemmasta valvonnasta, jotka saavat ennalta varautuvaa rahoitusapua nostamattomana luottona, jonka ehtona ei ole, että kyseinen jäsenvaltio hyväksyy uusia toimenpiteitä, niin kauan kuin luottoa ei aleta nostaa, ei vapauta näitä jäsenvaltioita kelpoisuusvaatimusten noudattamista koskevasta seurannasta.

Muutos 7

Muutos 7

3 artiklan 3 kohta

”3.   Komission pyynnöstä tiukennetun valvonnan kohteena olevan jäsenvaltion on

...”

”3.   Komission pyynnöstä tiukennetun valvonnan kohteena olevan jäsenvaltion on

...

Neuvosto voi pyytää, että komissio pyytää tiukennetun valvonnan kohteena olevaa jäsenvaltiota suorittamaan a, b ja d alakohdassa edellytetyt toimenpiteet ja/tai soveltamaan jäsenvaltioon c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.”

Perustelu

Perustelu

Mahdollisten laajalle ulottuvien heijastusvaikutusten varalta olisi hyödyllistä, jos neuvosto voisi komission välityksellä pyytää 3 artiklan 3 kohdassa mainittuja lisätietoja tai erityistoimenpiteitä.

Mahdollisten laajalle ulottuvien heijastusvaikutusten varalta olisi hyödyllistä, jos neuvosto voisi komission välityksellä pyytää 3 artiklan 3 kohdassa mainittuja lisätietoja tai erityistoimenpiteitä.

Muutos 8

Muutos 8

3 artiklan 5 kohta

”5.   Jos 4 kohdassa säädetyn arvioinnin perusteella todetaan, että jatkotoimenpiteet ovat tarpeen ja että kyseisen jäsenvaltion rahoitustilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia euroalueen rahoitusvakauteen, neuvostovoi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta suosittaa kyseiselle jäsenvaltiolle rahoitusavun hakemista ja makrotalouden sopeutusohjelman laatimista. Neuvosto voi päättää julkistaa kyseisen suosituksen.”

”5.   Jos 4 kohdassa säädetyn arvioinnin perusteella todetaan, että jatkotoimenpiteet ovat tarpeen ja että kyseisen jäsenvaltion rahoitustilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia euroalueen rahoitusvakauteen, neuvostosuosittaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta kyseiselle jäsenvaltiolle rahoitusavun hakemista ja makrotalouden sopeutusohjelman laatimista. Neuvosto voi päättää julkistaa kyseisen suosituksen.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 5 kohtaa tulisi tiukentaa velvoittamalla neuvosto antamaan rahoitusavun hakemista koskeva suositus, jos kyseisen jäsenvaltion tilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia euroalueen rahoitusvakauteen, mikä antaa voimakkaan perustelun ehdotetulle muutokselle.

Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 5 kohtaa tulisi tiukentaa velvoittamalla neuvosto antamaan rahoitusavun hakemista koskeva suositus, jos kyseisen jäsenvaltion tilanteesta aiheutuu merkittäviä haittavaikutuksia euroalueen rahoitusvakauteen, mikä antaa voimakkaan perustelun ehdotetulle muutokselle.

Muutos 9

Muutos 9

4 artikla

”Jäsenvaltion, joka on halukas saamaan rahoitusapua yhdeltä tai useammalta valtiolta, ERVV:ltä, EVM:ltä, Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muusta unionin ulkopuolisesta järjestelystä, on annettava aikomuksensa välittömästi tiedoksi neuvostolle, komissiolle ja EKP:lle. Talous- ja rahoituskomitea tai alakomitea, jonka tämä voi nimittää tätä tarkoitusta varten, käy keskusteluja suunnitellusta pyynnöstä saatuaan komissiolta sitä koskevan arvioinnin.”

”Jäsenvaltion, joka aikoo pyytää rahoitusapua yhdeltä tai useammalta valtiolta, ERVV:ltä, ERVM:ltä, EVM:ltä, Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tai muusta unionin ulkopuolisesta järjestelystä, on annettava aikomuksensa välittömästi tiedoksi neuvostolle, komissiolle ja EKP:lle. Talous- ja rahoituskomitea tai alakomitea, jonka tämä voi nimittää tätä tarkoitusta varten, käy keskusteluja suunnitellusta pyynnöstä saatuaan komissiolta sitä koskevan arvioinnin; tällöin se tutkii muun muassa unionin tai euroalueen nykyisten rahoitusinstrumenttien sekä kansainvälisten rahoituslaitosten ja luotonantajien tarjoamat mahdollisuudet ennen kuin jäsenvaltio kääntyy mahdollisten lainanantajien puoleen.”

Perustelu

Perustelu

Euroalueen jäsenvaltioiden velvoitteisiin on sisällyttävä muutakin kuin vain tietojen jakamista niiden eurooppalaisten kumppanien kanssa ja niihin tulisi nimenomaisesti sisältyä velvollisuus keskustella Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla käytettävissä olevien erilaisten rahoitusapujärjestelyjen käytöstä. -{}-Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Euroalueen jäsenvaltioiden velvoitteisiin on sisällyttävä muutakin kuin vain tietojen jakamista niiden eurooppalaisten kumppanien kanssa ja niihin tulisi nimenomaisesti sisältyä velvollisuus keskustella Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla käytettävissä olevien erilaisten rahoitusapujärjestelyjen käytöstä. -{}-Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

Muutos 10

Muutos 10

5 artikla

”Jos ERVV:ltä tai EVM:ltä haetaan rahoitusapua, komissio laatii – yhdessä EKP:n ja mahdollisuuksien mukaan IMF:n kanssa – analyysin kyseisen jäsenvaltion julkisen velan kestävyydestä, mukaan lukien jäsenvaltion kyky maksaa suunniteltu rahoitusapu takaisin, ja toimittaa analyysin edelleen talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle.”

”Jos ERVV:ltä tai EVM:ltä haetaan rahoitusapua, komissio laatii – yhdessä EKP:n ja , tarvittaessa IMF:n kanssa – analyysin kyseisen jäsenvaltion julkisen velan kestävyydestä, mukaan lukien jäsenvaltion kyky maksaa suunniteltu rahoitusapu takaisin, ja toimittaa analyysin edelleen talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle.”

Perustelu

Perustelu

IMF:n tulisi osallistua nykyistä käytäntöä vastaavalla tavalla julkisen velan kestävyyden analysointiin. Oikeusvarmuuden vuoksi tekstissä tulisi käyttää samoja termejä kautta linjan.

IMF:n tulisi osallistua nykyistä käytäntöä vastaavalla tavalla julkisen velan kestävyyden analysointiin. Oikeusvarmuuden vuoksi tekstissä tulisi käyttää samoja termejä kautta linjan.

Muutos 11

Muutos 11

6 artikla

”1.   Rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, IMF:ltä, ERVV:ltä tai EVM:ltä saavan jäsenvaltion on laadittava yhteisymmärryksessä komission kanssa – joka toimii yhteistyössä EKP:n kanssa – luonnos sopeutusohjelmaksi, jonka tarkoituksena on palauttaa vakaa ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä palauttaa kyseisen jäsenvaltion kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan rahoitusmarkkinoilta. Sopeutusohjelman luonnoksessa on otettava asianmukaisesti huomioon kyseiselle jäsenvaltiolle perussopimuksen 121, 126 ja/tai 148 artiklan mukaisesti annetut tämänhetkiset suositukset ja toimet, jotka se on toteuttanut niiden noudattamiseksi, ja samalla siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia toimenpiteitä.

2.   Neuvosto hyväksyy makrotalouden sopeutusohjelman määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.

3.   Komissio yhteistyössä EKP:n kanssa seuraa sopeutusohjelman toteutuksen edistymistä ja antaa siitä kolmen kuukauden välein tietoa talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Kyseisen jäsenvaltion on tehtävä komission kanssa täysimittaista yhteistyötä. Sen on erityisesti annettava komissiolle kaikki tiedot, jotka tämä katsoo tarpeellisiksi ohjelman seurannan kannalta. Sovelletaan, mitä 3 artiklan 3 kohdassa säädetään.

4.   Komissio – yhteistyössä EKP:n kanssa – tutkii kyseisen jäsenvaltion kanssa muutoksia, jotka tämän sopeutusohjelmaan voi olla tarpeen tehdä. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta sopeutusohjelmaan tehtävistä muutoksista.

...

6.   Sopeutusohjelman kohteena olevan jäsenvaltion, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät tai jolla on merkittäviä ongelmia sopeutusohjelmansa toteutuksessa, on pyydettävä teknistä apua komissiolta.”

”1.   Rahoitusapua yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, IMF:ltä, ERVV:ltä, ERVM:ltä tai EVM:ltä pyytävän jäsenvaltion on laadittava yhteisymmärryksessä komission kanssa – joka toimii yhteistyössä EKP:n ja tarvittaessa IMF:n kanssa – luonnos sopeutusohjelmaksi, jonka tarkoituksena on palauttaa vakaa ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä palauttaa kyseisen jäsenvaltion kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan rahoitusmarkkinoilta. Sopeutusohjelman luonnoksessa on otettava asianmukaisesti huomioon kyseiselle jäsenvaltiolle perussopimuksen 121, 126, 136 ja/tai 148 artiklan mukaisesti annetut tämänhetkiset suositukset ja toimet, jotka se on toteuttanut niiden noudattamiseksi, ja samalla siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia toimenpiteitä.

2.   Neuvosto hyväksyy makrotalouden sopeutusohjelman määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Jos rahoitusapu on lähtöisin ERVV:ltä, ERVM:ltä tai EVM:ltä, komission ehdotuksen ehtojen on vastattava täysin niitä ehtoja, joista osapuolet, jotka osallistuvat pääsyn myöntämiseen edellä mainittuihin unionin ja hallitustenvälisiin järjestelyihin, sopivat.

3.   Komissio yhteistyössä EKP:n ja tarvittaessa IMF:n kanssa seuraa sopeutusohjelman toteutuksen edistymistä. Se antaa siitä kolmen kuukauden välein tietoa talous- ja rahoituskomitealle tai sen tätä tarkoitusta varten nimittämälle alakomitealle. Kyseisen jäsenvaltion on tehtävä komission kanssa täysimittaista yhteistyötä. Sen on erityisesti annettava komissiolle kaikki tiedot, jotka tämä katsoo tarpeellisiksi ohjelman seurannan kannalta. Sovelletaan, mitä 3 artiklan 3 kohdassa säädetään. Mikäli yhteistyö on riittämätöntä, neuvosto voi komission ehdotuksesta osoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle julkisen pyynnön, jossa esitetään toimenpiteet, joihin jäsenvaltion on ryhdyttävä.

4.   Komissio – yhteistyössä EKP:n ja tarvittaessa IMF:n kanssa – tutkii kyseisen jäsenvaltion kanssa muutoksia, jotka tämän sopeutusohjelmaan voi olla tarpeen tehdä. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta sopeutusohjelmaan tehtävistä muutoksista.

...

6.   Sopeutusohjelman kohteena olevan jäsenvaltion, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät tai jolla on merkittäviä ongelmia sopeutusohjelmansa toteutuksessa, on pyydettävä teknistä apua komissiolta, joka voi perustaa tätä tarkoitusta varten asiantuntijaryhmiä jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan unionin toimielinten ja/tai kansainvälisten laitosten kanssa. Tekninen apu voi käsittää jäsenvaltiossa vakinaisesti asuvan neuvonantajanja Euroopan unionin toimielimistä kyseisessä jäsenvaltiossa tulevan tukihenkilökunnan. Neuvonantaja opastaisi kyseisen jäsenvaltion viranomaisia sopeutusohjelman toteutuksessa ja toimisi koordinaattorina toimintaan osallistuvien toimielinten välillä.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan. Muutosehdotuksella on tarkoitus selventää asianomaisten toimielinten vastuita.

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan mukaan ERVM kuuluu asetuksen soveltamisalaan. Muutosehdotuksella on tarkoitus selventää asianomaisten toimielinten vastuita.

Artiklan 2 kohdassa pyritään selventämään, että rahoitusapua ERVV:n, ERVM:n ja EVM:n järjestelyjen nojalla saavaa jäsenvaltiota ei pyydetä tekemään kahta eri makrotalouden sopeutusohjelmaa, vaan että kaikkia niitä talouspoliittisia ehtoja, joista on sovittu asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa myönnettäessä sille pääsy ERVV:hen, ERVM:ään ja EVM:ään, noudatetaan tämän artiklan nojalla makrotaloudellisessa sopeutusohjelmassa.

Artiklan 2 kohdassa pyritään selventämään, että rahoitusapua ERVV:n, ERVM:n ja EVM:n järjestelyjen nojalla saavaa jäsenvaltiota ei pyydetä tekemään kahta eri makrotalouden sopeutusohjelmaa, vaan että kaikkia niitä talouspoliittisia ehtoja, joista on sovittu asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa myönnettäessä sille pääsy ERVV:hen, ERVM:ään ja EVM:ään, noudatetaan tämän artiklan nojalla makrotaloudellisessa sopeutusohjelmassa.

Artiklan 3 kohdan muutosehdotuksella pyritään siihen, että mikäli jäsenvaltio on haluton yhteistyöhön, uhka julkisuudesta voi olla sille kannustin jatkotoimenpiteisiin ryhtymiseksi.

Artiklan 3 kohdan muutosehdotuksella pyritään siihen, että mikäli jäsenvaltio on haluton yhteistyöhön, uhka julkisuudesta voi olla sille kannustin jatkotoimenpiteisiin ryhtymiseksi.

Olisi hyödyllistä, että muut toimielimet, joilla on kokemusta alalta, ja jäsenvaltiot voisivat komission lisäksi antaa teknistä apua. Jäsenvaltiossa vakinaisesti asuva neuvonantaja lisäisi merkittävästi ohjelman asianmukaisen toteuttamisen todennäköisyyttä.

Olisi hyödyllistä, että muut toimielimet, joilla on kokemusta alalta, ja jäsenvaltiot voisivat komission lisäksi antaa teknistä apua. Jäsenvaltiossa vakinaisesti asuva neuvonantaja lisäisi merkittävästi ohjelman asianmukaisen toteuttamisen todennäköisyyttä.

Muutos 12

Muutos 12

11 artiklan 1 kohta, 5 kohta (uusi) ja 6 kohta (uusi)

”1.   Jäsenvaltioon on kohdistettava ohjelman jälkeistä valvontaa niin kauan kuin vähintään 75 prosenttia yhdeltä tai useammalta muulta jäsenvaltiolta, ERVM:ltä, ERVV:ltä tai EVM:ltä saadusta rahoitusavusta on maksamatta takaisin. Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta pidentää ohjelman jälkeisen valvonnan kestoa.”

”1.   Jäsenvaltioon on kohdistettava ohjelman jälkeistä valvontaa niin kauan kuin vähintään 75 prosenttia yhdeltä tai useammalta muulta valtiolta, ERVM:ltä, ERVV:ltä, EVM:ltä tai muulta kansainväliseltä rahoituslaitokselta saadusta rahoitusavusta on maksamatta takaisin. Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta pidentää ohjelman jälkeisen valvonnan kestoa.

...

5.   Euroopan parlamentin asianomainen valiokunta voi kutsua kyseisen jäsenvaltion edustajia osallistumaan ohjelman jälkeistä seurantaa koskevaan näkemystenvaihtoon.

6.   Kyseisen jäsenvaltion parlamentti voi kutsua komission edustajia osallistumaan ohjelman jälkeistä seurantaa koskevaan näkemystenvaihtoon.”

Perustelu

Perustelu

Ensimmäisen muutosehdotuksen tavoitteena on saattaa tämän artiklan sanamuoto vastaamaan 1 artiklan 1 kohtaa.

Ensimmäisen muutosehdotuksen tavoitteena on saattaa tämän artiklan sanamuoto vastaamaan 1 artiklan 1 kohtaa.

Lisääntynyt julkinen painostus Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien taholta toimii kyseisille jäsenvaltioille lisäkannustimena asianmukaisen politiikan noudattamiseksi. Tämä menettely tulisi säätää myös ohjelman jälkeistä valvontaa varten, kuten siitä on säädetty tiukennetun valvonnan (3 artikla) ja makrotalouden sopeutusohjelman (6 artikla) yhteydessä.

Lisääntynyt julkinen painostus Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien taholta toimii kyseisille jäsenvaltioille lisäkannustimena asianmukaisen politiikan noudattamiseksi. Tämä menettely tulisi säätää myös ohjelman jälkeistä valvontaa varten, kuten siitä on säädetty tiukennetun valvonnan (3 artikla) ja makrotalouden sopeutusohjelman (6 artikla) yhteydessä.

Muutos 13

Muutos 13

12 artikla

”Edellä 2 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklassa, 6 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä äänestävät ainoastaan ne neuvoston jäsenet, joiden edustaman jäsenvaltion rahayksikkö on euro, ja neuvosto tekee ratkaisunsa ottamatta lukuun kyseistä jäsenvaltiota edustavan neuvoston jäsenen ääntä.

Ensimmäisessä kohdassa mainittu neuvoston jäsenten määräenemmistö lasketaan perussopimuksen 238 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.”

”Edellä , 3 artiklan 5 kohdassa, 6 artiklan 2, 4 ja 5 kohdassa sekä 11 artiklan 1 ja 4 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä äänestävät ainoastaan ne neuvoston jäsenet, joiden edustaman jäsenvaltion rahayksikkö on euro, ja neuvosto tekee ratkaisunsa ottamatta lukuun kyseistä jäsenvaltiota edustavan neuvoston jäsenen ääntä.

Ensimmäisessä kohdassa mainittu neuvoston jäsenten määräenemmistö lasketaan perussopimuksen 238 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.”

Perustelu

Perustelu

12 artiklassa on viitattava kaikkiin päätöksiin, jotka neuvosto tekee.

12 artiklassa on viitattava kaikkiin päätöksiin, jotka neuvosto tekee.

Muutos 14

Muutos 14

13 artikla

”Edellä olevien 5 ja 6 artiklan säännöksiä ei sovelleta ennalta varautuvaan rahoitusapuun eikä lainoihin, jotka annetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi.”

”Edellä olevan 6 artiklan 1–5 kohdan säännöksiä ei sovelleta ennalta varautuvaan rahoitusapuun eikä lainoihin, jotka annetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi. Tällä ei vaikuteta tämän tyyppisiin rahoitusapuihin unionin tai hallitustenvälisissä rahoitusapuinstrumenteissa liitettyihin ehtoihin.”

Perustelu

Perustelu

Vapauttamista makrotalouden sopeutusohjelman laadinnasta (6 artikla) olisi kavennettava, jotta ei suljettaisi pois mahdollisuutta tekniseen apuun ja parlamenttien osallistumiseen. Sen tulisi koskea vain varautumisohjelmaa ja rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi tehtyjä lainoja, eikä saisi vaikuttaa ERVV-puitesopimuksen ja EVM-sopimuksen määräyksiin eikä tällaista rahoitusapua täytäntöönpaneviin rahoitusapuinstrumentteihin. Sen arvioimiseksi, täyttääkö jäsenvaltio varautumisohjelman kelpoisuusehdot, on hyvä säilyttää mahdollisuus arvioida julkisen talouden velan kestävyys tapauksissa, jossa jäsenvaltiolle tehdään varautumisohjelma. Lisäksi arvio valtion velan kestävyydestä on aiheellista siinä tapauksessa, että tuetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista, koska talouden rahoitusalan epävakaus ja talouden kestävyys ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa. Kohta voitaisiin selvyyden vuoksi vaihtoehtoisesti liittää 6 artiklaan ja 13 artikla poistaa

Vapauttamista makrotalouden sopeutusohjelman laadinnasta (6 artikla) olisi kavennettava, jotta ei suljettaisi pois mahdollisuutta tekniseen apuun ja parlamenttien osallistumiseen. Sen tulisi koskea vain varautumisohjelmaa ja rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi tehtyjä lainoja, eikä saisi vaikuttaa ERVV-puitesopimuksen ja EVM-sopimuksen määräyksiin eikä tällaista rahoitusapua täytäntöönpaneviin rahoitusapuinstrumentteihin. Sen arvioimiseksi, täyttääkö jäsenvaltio varautumisohjelman kelpoisuusehdot, on hyvä säilyttää mahdollisuus arvioida julkisen talouden velan kestävyys tapauksissa, jossa jäsenvaltiolle tehdään varautumisohjelma. Lisäksi arvio valtion velan kestävyydestä on aiheellista siinä tapauksessa, että tuetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista, koska talouden rahoitusalan epävakaus ja talouden kestävyys ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa. Kohta voitaisiin selvyyden vuoksi vaihtoehtoisesti liittää 6 artiklaan ja 13 artikla poistaa

---

(1)  Lihavointi itse tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

1

(2)  Lihavointi itse tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

2

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/25

---

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2012 – Neuvoston kanta

2012/C 141/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja erityisesti sen 37 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2012 (3) hyväksyttiin lopullisesti 1 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

—

unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2012 (3) hyväksyttiin lopullisesti 1 päivänä joulukuuta 2011.

| — | komissio antoi 16 päivänä maaliskuuta 2012 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 2 varainhoitovuoden 2012 yleiseen talousarvioon, |
| --- | --- |

—

komissio antoi 16 päivänä maaliskuuta 2012 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 2 varainhoitovuoden 2012 yleiseen talousarvioon,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2012 vahvistettiin 15 päivänä toukokuuta 2012.

Kannan teksti on kokonaisuudessaan luettavissa ja ladattavissa neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/

Tehty Brysselissä 15 päivänä toukokuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. VESTAGER

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sekä oikaisut EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43 ja EUVL L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUVL L 56, 29.2.2012, ja sen oikaisu EUVL L 79, 19.3.2012.

3

---

Euroopan komissio

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/26

---

Euron kurssi (1)

16. toukokuuta 2012

2012/C 141/05

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2738 |
| JPY | Japanin jeniä | 102,53 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4331 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79925 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0970 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2011 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,6210 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,460 |
| HUF | Unkarin forinttia | 294,32 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6976 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3500 |
| RON | Romanian leuta | 4,4400 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3180 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2813 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2832 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,8959 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6601 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6136 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 488,00 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,5861 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,0527 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5440 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 772,46 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9689 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,786 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 39,3562 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,048 |
| BRL | Brasilian realia | 2,5355 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,5848 |
| INR | Intian rupiaa | 69,4160 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2738

JPY

Japanin jeniä

102,53

DKK

Tanskan kruunua

7,4331

GBP

Englannin puntaa

0,79925

SEK

Ruotsin kruunua

9,0970

CHF

Sveitsin frangia

1,2011

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,6210

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,460

HUF

Unkarin forinttia

294,32

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6976

PLN

Puolan zlotya

4,3500

RON

Romanian leuta

4,4400

TRY

Turkin liiraa

2,3180

AUD

Australian dollaria

1,2813

CAD

Kanadan dollaria

1,2832

HKD

Hongkongin dollaria

9,8959

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6601

SGD

Singaporin dollaria

1,6136

KRW

Etelä-Korean wonia

1 488,00

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,5861

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,0527

HRK

Kroatian kunaa

7,5440

IDR

Indonesian rupiaa

11 772,46

MYR

Malesian ringgitiä

3,9689

PHP

Filippiinien pesoa

54,786

RUB

Venäjän ruplaa

39,3562

THB

Thaimaan bahtia

40,048

BRL

Brasilian realia

2,5355

MXN

Meksikon pesoa

17,5848

INR

Intian rupiaa

69,4160

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/27

---

Ehdotuspyyntö, joka liittyy EY:n seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman työohjelmaan

2012/C 141/06

Euroopan komissio ilmoittaa ehdotuspyynnöstä, joka liittyy Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) puiteohjelmaan.

”Yhteistyö”-erityisohjelmaan kuuluvan ehdotuspyynnön tiedot: tieto- ja viestintäteknologia, FP7-2012-ICT-FI.

Koko ehdotuspyyntö (myös määräaika ja budjetti) on nähtävillä verkkosivulla osoitteessa

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/28

---

VALTIONTUKI – SAKSA

Valtiontuki SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Asuntokorttelien myynti ja takaisinvuokraus Neubrandenburgissa

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 141/07

Komissio on ilmoittanut 21. maaliskuuta 2012 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| F. +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

F. +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Saksalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

| (1) | Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft toimitti 30. maaliskuuta 2007 komissiolle kantelun, jonka mukaan kiinteistöjen kehitysrahastolle Bavaria Immobiliengesellschaftille, jäljempänä ’Bavaria’, oli myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea kantelijan ja Bavarian välisillä sopimuksilla. |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft toimitti 30. maaliskuuta 2007 komissiolle kantelun, jonka mukaan kiinteistöjen kehitysrahastolle Bavaria Immobiliengesellschaftille, jäljempänä ’Bavaria’, oli myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea kantelijan ja Bavarian välisillä sopimuksilla.

| (2) | Kantelija pani vuonna 2007 vireille myös oikeudenkäynnin Rostockin alemmassa alueellisessa tuomioistuimessa, jäljempänä ’LG Rostock’, ja pyysi sopimusten purkamista. LG Rostock hylkäsi hakemuksen 28. marraskuuta 2008, ja katsoi, että sopimukset eivät olleet vastoin kansallisen lainsäädännön mukaista hyvien tapojen periaatetta tai EU:n valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Kantelija pani vuonna 2007 vireille myös oikeudenkäynnin Rostockin alemmassa alueellisessa tuomioistuimessa, jäljempänä ’LG Rostock’, ja pyysi sopimusten purkamista. LG Rostock hylkäsi hakemuksen 28. marraskuuta 2008, ja katsoi, että sopimukset eivät olleet vastoin kansallisen lainsäädännön mukaista hyvien tapojen periaatetta tai EU:n valtiontukisääntöjä.

| (3) | Komissio ilmoitti kantelijalle alustavasta arvioinnistaan 29. heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, jossa se totesi tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella, että toimenpiteeseen ei liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti kantelijalle alustavasta arvioinnistaan 29. heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, jossa se totesi tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella, että toimenpiteeseen ei liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

| (4) | Kantelija valitti komission alustavasta arvioinnista unionin yleiselle tuomioistuimelle 9. lokakuuta 2009. Lisäksi kantelija nosti SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla kanteen komissiota vastaan väittäen, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuutensa aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi valituksen 12. tammikuuta 2012 jättäen sen tutkimatta. |
| --- | --- |

(4)

Kantelija valitti komission alustavasta arvioinnista unionin yleiselle tuomioistuimelle 9. lokakuuta 2009. Lisäksi kantelija nosti SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla kanteen komissiota vastaan väittäen, että komissio oli laiminlyönyt velvollisuutensa aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely. Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi valituksen 12. tammikuuta 2012 jättäen sen tutkimatta.

| (5) | Kantelija pyysi 19. tammikuuta 2012 komissiota ryhtymään asiassa toimiin kahden kuukauden kuluessa ja uhkasi nostaa uudelleen laiminlyöntikanteen. |
| --- | --- |

(5)

Kantelija pyysi 19. tammikuuta 2012 komissiota ryhtymään asiassa toimiin kahden kuukauden kuluessa ja uhkasi nostaa uudelleen laiminlyöntikanteen.

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (6) | Kantelija teki vuonna 1998 useita sopimuksia 12 kerrostalon (joissa oli yhteensä 557 huoneistoa) myynnistä ja takaisinvuokrauksesta Neubrandenburgissa. |
| --- | --- |

(6)

Kantelija teki vuonna 1998 useita sopimuksia 12 kerrostalon (joissa oli yhteensä 557 huoneistoa) myynnistä ja takaisinvuokrauksesta Neubrandenburgissa.

| (7) | Kauppa muodostui kahdesta keskeisestä sopimuksesta, jotka olivat rakennusten vuokrasopimus (Erbbaurechtsvertrag, jäljempänä ’EBV’) ja hallinnollinen sopimus (Generalverwaltervertrag, jäljempänä ’GVV’).






  — | EBV muodostaa kaupan ensimmäisen osan. Sen mukaan Bavaria ostaa kyseiset rakennukset ja maksaa kiinteää vuokraa (osittain pääomitettuna ennakkomaksuna) rakennusten tonttien käytöstä. |
| --- | --- | --- |

(7)

Kauppa muodostui kahdesta keskeisestä sopimuksesta, jotka olivat rakennusten vuokrasopimus (Erbbaurechtsvertrag, jäljempänä ’EBV’) ja hallinnollinen sopimus (Generalverwaltervertrag, jäljempänä ’GVV’).

—

EBV muodostaa kaupan ensimmäisen osan. Sen mukaan Bavaria ostaa kyseiset rakennukset ja maksaa kiinteää vuokraa (osittain pääomitettuna ennakkomaksuna) rakennusten tonttien käytöstä.

| — | GVV muodostaa kaupan toisen osan. Sen mukaan Bavarialla on velvollisuus korjata rakennukset kokonaisuudessaan. Vastasitoumuksena kantelija teki kiinteistöistä pitkäaikaisen vuokrasopimuksen kuukausimaksua vastaan. Maksun oli määrä kaksinkertaistua korjaustöiden valmistuttua. |
| --- | --- |

—

GVV muodostaa kaupan toisen osan. Sen mukaan Bavarialla on velvollisuus korjata rakennukset kokonaisuudessaan. Vastasitoumuksena kantelija teki kiinteistöistä pitkäaikaisen vuokrasopimuksen kuukausimaksua vastaan. Maksun oli määrä kaksinkertaistua korjaustöiden valmistuttua.

KANTELIJAN KANTA

| (8) | Kantelija väittää, että Bavaria sai sen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella kohtuutonta taloudellista etua. Kantelijan mukaan kumpikaan sopimus ei läpäise yksityisen sijoittajan testiä ja ne tehtiin valtiontukisäännöistä välittämättä aluepoliittisin tavoittein. Lisäksi sopimuksiin vaikuttivat paineet saada Altschuldenhilfegesetz-laissa (1) säädetty valtion tukema velkahuojennus. |
| --- | --- |

(8)

Kantelija väittää, että Bavaria sai sen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella kohtuutonta taloudellista etua. Kantelijan mukaan kumpikaan sopimus ei läpäise yksityisen sijoittajan testiä ja ne tehtiin valtiontukisäännöistä välittämättä aluepoliittisin tavoittein. Lisäksi sopimuksiin vaikuttivat paineet saada Altschuldenhilfegesetz-laissa (1) säädetty valtion tukema velkahuojennus.

| (9) | Kantelija väittää, että molemmat sopimukset aiheuttavat sille huomattavia tappioita. GVV:n osalta kantelija väittää, että kyseiseen hallinnolliseen sopimukseen liittyvät kiinteät vuokrat ovat huomattavasti korkeammat kuin tuotot, jotka kantelija saa vastineeksi kiinteistöistä. EBV:n osalta kantelija katsoo, että rakennusten myyntihinta oli huomattavasti alle kiinteistöjen todellisen arvon, mikä johti lisätappioihin. |
| --- | --- |

(9)

Kantelija väittää, että molemmat sopimukset aiheuttavat sille huomattavia tappioita. GVV:n osalta kantelija väittää, että kyseiseen hallinnolliseen sopimukseen liittyvät kiinteät vuokrat ovat huomattavasti korkeammat kuin tuotot, jotka kantelija saa vastineeksi kiinteistöistä. EBV:n osalta kantelija katsoo, että rakennusten myyntihinta oli huomattavasti alle kiinteistöjen todellisen arvon, mikä johti lisätappioihin.

SAKSAN KANTA JA OIKEUDENKÄYNNIT KANSALLISISSA TUOMIOISTUIMISSA

| (10) | Saksa viittaa vuonna 1999 annetun menettelyasetuksen (2) 20 artiklan 2 kohtaan ja katsoo, että koska julkisesti ei ole saatavilla riittävästi tietoja, komission on pidättäydyttävä ottamasta asiaan kantaa. Saksa korostaa, että ainoastaan kantelijalla voisi olla tällaiseen analyysiin tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Saksa viittaa vuonna 1999 annetun menettelyasetuksen (2) 20 artiklan 2 kohtaan ja katsoo, että koska julkisesti ei ole saatavilla riittävästi tietoja, komission on pidättäydyttävä ottamasta asiaan kantaa. Saksa korostaa, että ainoastaan kantelijalla voisi olla tällaiseen analyysiin tarvittavat tiedot.

| (11) | Samaan aikaan kun kantelija teki kantelun komissiolle, se nosti kanteen kansallisella tasolla LG Rostockissa ja pyysi tuomioistuinta kumoamaan kaupan tai sen eri osat. Kantelijan mukaan kyseessä oli Saksan siviililain (BGB) 138 §:ssä olevan hyvien tapojen periaatteen ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastainen rikkominen. |
| --- | --- |

(11)

Samaan aikaan kun kantelija teki kantelun komissiolle, se nosti kanteen kansallisella tasolla LG Rostockissa ja pyysi tuomioistuinta kumoamaan kaupan tai sen eri osat. Kantelijan mukaan kyseessä oli Saksan siviililain (BGB) 138 §:ssä olevan hyvien tapojen periaatteen ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastainen rikkominen.

| (12) | LG Rostock hylkäsi marraskuussa 2008 kanteen kokonaan ja katsoi, että kauppa oli pidettävä voimassa. Ensimmäisen kanneperusteen osalta tuomioistuin katsoi, ettei sopimuksista ilmennyt, että kantajan ja vastaajan sopimusvelvoitteet olisivat poikenneet kansallisessa laissa säädetystä normista niin, että kantajan saamien hyödykkeiden tai palvelujen arvo olisi ollut 200 prosenttia (3) todellisen markkina-arvon yläpuolella (4). Toisen kanneperusteen osalta LG Rostock sovelsi samaa logiikkaa valtiontukiarvioinnissaan ja katsoi, etteivät sopimukset antaneet Bavarialle markkinasijoittajaperiaatteen vastaista etua. |
| --- | --- |

(12)

LG Rostock hylkäsi marraskuussa 2008 kanteen kokonaan ja katsoi, että kauppa oli pidettävä voimassa. Ensimmäisen kanneperusteen osalta tuomioistuin katsoi, ettei sopimuksista ilmennyt, että kantajan ja vastaajan sopimusvelvoitteet olisivat poikenneet kansallisessa laissa säädetystä normista niin, että kantajan saamien hyödykkeiden tai palvelujen arvo olisi ollut 200 prosenttia (3) todellisen markkina-arvon yläpuolella (4). Toisen kanneperusteen osalta LG Rostock sovelsi samaa logiikkaa valtiontukiarvioinnissaan ja katsoi, etteivät sopimukset antaneet Bavarialle markkinasijoittajaperiaatteen vastaista etua.

ARVIOINTI

| (13) | Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on osoitettava, että toimenpide 1) antaa yritykselle etua, 2) on valtion myöntämä valtion varoista ja 3) vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua siten, että 4) jäsenvaltioiden välinen kauppa vääristyy tai uhkaa vääristyä. |
| --- | --- |

(13)

Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on osoitettava, että toimenpide 1) antaa yritykselle etua, 2) on valtion myöntämä valtion varoista ja 3) vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua siten, että 4) jäsenvaltioiden välinen kauppa vääristyy tai uhkaa vääristyä.

| (14) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun olemassaolon toteamiseksi on osoitettava, että toimenpiteen edunsaaja on saanut sellaisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka parantaa sen taloudellista asemaa tai poistaa taloudellisen rasituksen, josta edunsaajan olisi muuten ollut vastattava (5). Tapauksissa, joissa väitetty tukitoimenpide muodostuu julkisessa omistuksessa olevan yrityksen kaupallisesta toiminnasta, edun olemassaoloa testataan niin sanotulla markkinataloussijoittajaa koskevalla periaatteella. Kyseisen periaatteen mukaan toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, jos sopimusehdot ylittävät ne, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa ottaen huomioon kyseisenä ajankohtana saatavilla olevat tiedot ja ennakoitavissa olevat tapahtumat (6). |
| --- | --- |

(14)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun olemassaolon toteamiseksi on osoitettava, että toimenpiteen edunsaaja on saanut sellaisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka parantaa sen taloudellista asemaa tai poistaa taloudellisen rasituksen, josta edunsaajan olisi muuten ollut vastattava (5). Tapauksissa, joissa väitetty tukitoimenpide muodostuu julkisessa omistuksessa olevan yrityksen kaupallisesta toiminnasta, edun olemassaoloa testataan niin sanotulla markkinataloussijoittajaa koskevalla periaatteella. Kyseisen periaatteen mukaan toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista tukea, jos sopimusehdot ylittävät ne, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa ottaen huomioon kyseisenä ajankohtana saatavilla olevat tiedot ja ennakoitavissa olevat tapahtumat (6).

| (15) | Todistaakseen, että markkinataloussijoittajaa koskeva periaate ei täyty, komission on osoitettava, että väitetyn tukitoimenpiteen muodostavien kahden sopimuksen ehdot ylittävät ne, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt vuonna 1998. |
| --- | --- |

(15)

Todistaakseen, että markkinataloussijoittajaa koskeva periaate ei täyty, komission on osoitettava, että väitetyn tukitoimenpiteen muodostavien kahden sopimuksen ehdot ylittävät ne, jotka yksityinen sijoittaja olisi hyväksynyt vuonna 1998.

| (16) | Toimenpiteiden laajuuden osalta komissio katsoo samoin kuin LG Rostock eli toisin kuin kantelija, että sekä EBV ja GVV muodostavat yhden taloudellisen kokonaisuuden, sillä kumpaakaan sopimusta ei olisi tehty ilman toista. Näin ollen mahdollisessa valtiontuen arvioinnissa on keskityttävä myynti- ja takaisinvuokrausohjelmaan kokonaisuudessaan sen sijaan, että analysoitaisiin erikseen sen osatekijöitä. Arvioinnissa on otettava huomioon myös Altschuldenhilfegesetz-lain mukainen julkinen velkahuojennus. |
| --- | --- |

(16)

Toimenpiteiden laajuuden osalta komissio katsoo samoin kuin LG Rostock eli toisin kuin kantelija, että sekä EBV ja GVV muodostavat yhden taloudellisen kokonaisuuden, sillä kumpaakaan sopimusta ei olisi tehty ilman toista. Näin ollen mahdollisessa valtiontuen arvioinnissa on keskityttävä myynti- ja takaisinvuokrausohjelmaan kokonaisuudessaan sen sijaan, että analysoitaisiin erikseen sen osatekijöitä. Arvioinnissa on otettava huomioon myös Altschuldenhilfegesetz-lain mukainen julkinen velkahuojennus.

| (17) | Vuoden 1998 markkinaolosuhteiden osalta komissio katsoo asianmukaiseksi arvioida väitettyä tukitoimenpidettä käyttäen vertailukohtana samaan aikaan sovittuja samantapaisia ohjelmia tutkiakseen, ylittivätkö kantelijan ja Bavarian välisen sopimuksen ehdot samanlaisissa olosuhteissa sovitut ehdot. |
| --- | --- |

(17)

Vuoden 1998 markkinaolosuhteiden osalta komissio katsoo asianmukaiseksi arvioida väitettyä tukitoimenpidettä käyttäen vertailukohtana samaan aikaan sovittuja samantapaisia ohjelmia tutkiakseen, ylittivätkö kantelijan ja Bavarian välisen sopimuksen ehdot samanlaisissa olosuhteissa sovitut ehdot.

| (18) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) valossa komissio on etsinyt samana ajankohtana Saksan itäosissa tehtyjä vastaavia sopimuksia. Sopimusten alustavan arvioinnin perusteella komissio katsoo tässä vaiheessa, että kyseisen myynti- ja takaisinvuokrausohjelman ehdot kuvastavat markkinaolosuhteita. Kantelija kuitenkin katsoo, että molempien sopimusten ehdot ylittivät selvästi vastaavien liiketointen ehdot, ja asettaa kyseenalaiseksi komission soveltaman vertailukohtaan perustuvan lähestymistavan viitaten Neubrandenburgin asuntomarkkinoiden erityisolosuhteisiin, joista mainittakoon kaupunkien syrjäisyys ja väestön ikärakenne. |
| --- | --- |

(18)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) valossa komissio on etsinyt samana ajankohtana Saksan itäosissa tehtyjä vastaavia sopimuksia. Sopimusten alustavan arvioinnin perusteella komissio katsoo tässä vaiheessa, että kyseisen myynti- ja takaisinvuokrausohjelman ehdot kuvastavat markkinaolosuhteita. Kantelija kuitenkin katsoo, että molempien sopimusten ehdot ylittivät selvästi vastaavien liiketointen ehdot, ja asettaa kyseenalaiseksi komission soveltaman vertailukohtaan perustuvan lähestymistavan viitaten Neubrandenburgin asuntomarkkinoiden erityisolosuhteisiin, joista mainittakoon kaupunkien syrjäisyys ja väestön ikärakenne.

| (19) | Tämän vuoksi komissio pyytää asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkimuksesta ja toimittamaan kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti vuonna 1998 käytettävissä olleiden markkinatietojen osalta, jotta komissio pystyisi muodostamaan kuvan suurten usean osapuolen asuntokiinteistöjen myynti- ja takaisinvuokrausmarkkinoista Saksan itäosissa vuonna 1998. |
| --- | --- |

(19)

Tämän vuoksi komissio pyytää asianomaisia esittämään huomautuksensa tutkimuksesta ja toimittamaan kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti vuonna 1998 käytettävissä olleiden markkinatietojen osalta, jotta komissio pystyisi muodostamaan kuvan suurten usean osapuolen asuntokiinteistöjen myynti- ja takaisinvuokrausmarkkinoista Saksan itäosissa vuonna 1998.

KIRJE

”Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz (AltSchG) on erikoislaki, jonka tarkoituksena on myöntää itäisen Saksan kunnille osittainen helpotus velasta, joka liittyy entisen Saksan demokraattisen tasavallan asuntosektorin rakenteelliseen perintöön. Lain mukaan kunnan on velkahuojennuksen saadakseen yksityistettävä tietty määrä kiinteistösalkustaan säädettyyn päivämäärään mennessä. (Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986)).

1

(2)  Asetus (EY) N:o 659/1999.

2

(3)  Siviililain (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB)138 §.

3

(4)  Ks. esimerkiksi Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6. painos), ”§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft;Wucher”, 113–115 kohta.

4

(5)  Asiassa C-379/98, Preussen Elektra, annetun tuomion mukaisesti ja ottaen huomioon asiassa C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), Kok., s. I-4397.

5

Ranska

komissio

(6)  Ks. mm. asia C-234/84, Belgia v. komissio (Meura), Kok., s. 2263; asia C-301/87, Ranska v. komissio (Boussac), Kok., s. I-307, 39 kohta; asia C-303/88, Italia v. komissio (ENI Lanerossi), Kok., s. I-1433, 21–24 kohta; asia C-42/93, Espanja v. komissio (Merco), Kok., s. I-4125.

6

Belgia

komissio

Ranska

komissio

Italia

komissio

Espanja

komissio

(7)  Asia C-83/01 P jne., Chronopost v. UFEX, Kok., s. I-6993.

7

Chronopost

UFEX

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Oikaisuja

| 17.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 141/38

---

Oikaistaan MEDIA 2007 – Kehittäminen, levitys, myynninedistäminen ja koulutus – Ehdotuspyyntö – EACEA/7/12 – Tuki eurooppalaisten elokuvien levitykseen maan ulkopuolelle – ”automaattinen” tuki vuonna 2012

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 60, 29. helmikuuta 2012
  )

2012/C 141/08

Sivulla 11, 6 kohdan ensimmäisessä kappaleessa:

korvataan:

”Ehdotukset potentiaalisen rahaston luomiseksi on lähetettävä viimeistään 30. huhtikuuta 2012 (postileiman päivämäärä).”

seuraavasti:

”Ehdotukset potentiaalisen rahaston luomiseksi on lähetettävä viimeistään 18. kesäkuuta 2012 (postileiman päivämäärä).”

---