# Az Európai Unió L 112/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 112 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. május 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 112

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. május 2.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/643 rendelete (2018. április 18.) a vasúti közlekedés statisztikájáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/644 rendelete (2018. április 18.) a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról (
  1
  ) | 19 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/645 irányelve (2018. április 18.) az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról (
  1
  ) | 29 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/646 határozata (2018. április 18.) a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 42 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/643 rendelete (2018. április 18.) a vasúti közlekedés statisztikájáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/644 rendelete (2018. április 18.) a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról (
  1
  )

1

19

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/645 irányelve (2018. április 18.) az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról (
  1
  )

1

29

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/646 határozata (2018. április 18.) a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/643 RENDELETE

(2018. április 18.)

a vasúti közlekedés statisztikájáról

(átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) több alkalommal (4) jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, a rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) több alkalommal (4) jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, a rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű átdolgozni.

| (2) | A vasút az Unió közlekedési hálózatának fontos része. |
| --- | --- |

(2)

A vasút az Unió közlekedési hálózatának fontos része.

| (3) | A Bizottságnak statisztikai adatokra van szüksége az áruk és utasok vasúti szállításáról annak érdekében, hogy figyelemmel kísérje és alakítsa a közös közlekedéspolitikát, valamint a regionális politika és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó politika szállítási elemeit. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak statisztikai adatokra van szüksége az áruk és utasok vasúti szállításáról annak érdekében, hogy figyelemmel kísérje és alakítsa a közös közlekedéspolitikát, valamint a regionális politika és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó politika szállítási elemeit.

| (4) | A vasútbiztonságra vonatkozó statisztikai adatok szükségesek ahhoz is, hogy a Bizottság előkészíthesse és figyelemmel kísérhesse a közlekedésbiztonság terén megvalósuló uniós fellépéseket. A vasúti balesetekkel kapcsolatos adatokat az Európai Unió Vasúti Ügynöksége a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek alapján a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletének megfelelően gyűjti. |
| --- | --- |

(4)

A vasútbiztonságra vonatkozó statisztikai adatok szükségesek ahhoz is, hogy a Bizottság előkészíthesse és figyelemmel kísérhesse a közlekedésbiztonság terén megvalósuló uniós fellépéseket. A vasúti balesetekkel kapcsolatos adatokat az Európai Unió Vasúti Ügynöksége a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek alapján a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletének megfelelően gyűjti.

| (5) | A vasúti közlekedésre vonatkozó uniós szintű statisztikai adatokra a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 15. cikkében előírt nyomon követési feladatok teljesítése érdekében is szükség van. |
| --- | --- |

(5)

A vasúti közlekedésre vonatkozó uniós szintű statisztikai adatokra a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 15. cikkében előírt nyomon követési feladatok teljesítése érdekében is szükség van.

| (6) | Az összes közlekedési módra vonatkozó uniós szintű statisztikai adatokat közös megközelítés és szabványok szerint kell összegyűjteni abból a célból, hogy a közlekedési módok a lehető legteljesebb mértékben összehasonlíthatók legyenek. |
| --- | --- |

(6)

Az összes közlekedési módra vonatkozó uniós szintű statisztikai adatokat közös megközelítés és szabványok szerint kell összegyűjteni abból a célból, hogy a közlekedési módok a lehető legteljesebb mértékben összehasonlíthatók legyenek.

| (7) | Fontos elkerülni a párhuzamos munkavégzést és optimalizálni az olyan, meglévő információk hasznosítását, amelyeket statisztikai célokra fel lehet használni. Ebből a célból, valamint annak érdekében, hogy az uniós polgárok és más érdekelt felek részére könnyen hozzáférhető és hasznos információkkal lehessen szolgálni a vasúti közlekedés biztonságáról és a vasúti rendszer átjárhatóságáról, és ezen belül a vasúti infrastruktúráról, a statisztikai tevékenységekre vonatkozóan a Bizottság szolgálatai és az érintett – többek között nemzetközi szintű – szervezetek között megfelelő együttműködési megállapodásokat kell kötni. |
| --- | --- |

(7)

Fontos elkerülni a párhuzamos munkavégzést és optimalizálni az olyan, meglévő információk hasznosítását, amelyeket statisztikai célokra fel lehet használni. Ebből a célból, valamint annak érdekében, hogy az uniós polgárok és más érdekelt felek részére könnyen hozzáférhető és hasznos információkkal lehessen szolgálni a vasúti közlekedés biztonságáról és a vasúti rendszer átjárhatóságáról, és ezen belül a vasúti infrastruktúráról, a statisztikai tevékenységekre vonatkozóan a Bizottság szolgálatai és az érintett – többek között nemzetközi szintű – szervezetek között megfelelő együttműködési megállapodásokat kell kötni.

| (8) | Az európai statisztikák előállításakor egyensúlyra kell törekedni a felhasználók igényei és az adatszolgáltatókra nehezedő terhek között. |
| --- | --- |

(8)

Az európai statisztikák előállításakor egyensúlyra kell törekedni a felhasználók igényei és az adatszolgáltatókra nehezedő terhek között.

| (9) | A 91/2003/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében a Bizottság arra hivatkozott, hogy a hosszú távú fejlemények vélhetően az említett rendelet értelmében már összegyűjtött adatok figyelmen kívül hagyását vagy egyszerűsítését eredményezik, továbbá arra, hogy a cél a vasúti utasokra vonatkozó éves adatok továbbítási időszakának rövidítése. A Bizottságnak továbbra is rendszeres időközönként jelentést kell tennie e rendelet végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(9)

A 91/2003/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében a Bizottság arra hivatkozott, hogy a hosszú távú fejlemények vélhetően az említett rendelet értelmében már összegyűjtött adatok figyelmen kívül hagyását vagy egyszerűsítését eredményezik, továbbá arra, hogy a cél a vasúti utasokra vonatkozó éves adatok továbbítási időszakának rövidítése. A Bizottságnak továbbra is rendszeres időközönként jelentést kell tennie e rendelet végrehajtásáról.

| (10) | A vasúti közlekedési piac üzleti területén működő köz- és magántulajdonban lévő vasúti vállalkozások egyidejű létezése miatt szükség van azon statisztikai információk kifejezett meghatározására, amelyet minden vasúti vállalkozásnak szolgáltatnia kell, és amelyet az Eurostatnak terjesztenie kell. |
| --- | --- |

(10)

A vasúti közlekedési piac üzleti területén működő köz- és magántulajdonban lévő vasúti vállalkozások egyidejű létezése miatt szükség van azon statisztikai információk kifejezett meghatározására, amelyet minden vasúti vállalkozásnak szolgáltatnia kell, és amelyet az Eurostatnak terjesztenie kell.

| (11) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a harmonizált adatok előállítását lehetővé tevő – az egyes tagállamokban a hivatalos statisztikai adatok kidolgozásával megbízott testületek és intézmények által végehajtandó – közös statisztikai szabványok megalkotását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a harmonizált adatok előállítását lehetővé tevő – az egyes tagállamokban a hivatalos statisztikai adatok kidolgozásával megbízott testületek és intézmények által végehajtandó – közös statisztikai szabványok megalkotását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | A 223/2009/ EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) referenciakeretet biztosít az e rendeletben meghatározott előírásokhoz. |
| --- | --- |

(12)

A 223/2009/ EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) referenciakeretet biztosít az e rendeletben meghatározott előírásokhoz.

| (13) | Annak érdekében, hogy tükrözni lehessen a tagállamokban végbemenő új fejleményeket úgy, hogy ezzel egyidejűleg fennmaradjon a vasúti közlekedési adatok harmonizált gyűjtése az Unió egészében és megmaradjon a tagállamok által továbbított adatok kiváló minősége, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítására vonatkozóan, a technikai fogalommeghatározások kiigazítása és további technikai fogalommeghatározások kidolgozása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik szisztematikusan részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy tükrözni lehessen a tagállamokban végbemenő új fejleményeket úgy, hogy ezzel egyidejűleg fennmaradjon a vasúti közlekedési adatok harmonizált gyűjtése az Unió egészében és megmaradjon a tagállamok által továbbított adatok kiváló minősége, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítására vonatkozóan, a technikai fogalommeghatározások kiigazítása és további technikai fogalommeghatározások kidolgozása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (8) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik szisztematikusan részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (14) | A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra.

| (15) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az eredmények minőségére és összehasonlíthatóságára, valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokra vonatkozó jelentésekhez biztosítandó információk részletes meghatározása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az eredmények minőségére és összehasonlíthatóságára, valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokra vonatkozó jelentésekhez biztosítandó információk részletes meghatározása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni.

| (16) | Konzultációra került sor az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával, |
| --- | --- |

(16)

Konzultációra került sor az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Célkitűzés

E rendelet célja a vasúti közlekedés uniós szintű statisztikai adatainak előállítására vonatkozó közös szabályok megalkotása.

2. cikk

Hatály

E rendelet az Unió valamennyi vasútjára vonatkozik. Minden tagállamnak statisztikai jelentéseket kell benyújtania a területén folytatott vasúti közlekedésre vonatkozóan. Ha a vasúti vállalkozás egynél több tagállamban működik, az érintett nemzeti hatóságoknak elő kell írniuk a vállalkozás számára, hogy az adatokat külön-külön adja meg azokra az országokra vonatkozóan, ahol tevékenykedik, annak érdekében, hogy nemzeti statisztikákat lehessen összeállítani.

A tagállamok e rendelet hatálya alól kizárhatják:

| a) | azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek teljes egészében vagy nagyrészt ipari és hasonló létesítményekben működnek, beleértve a kikötőket; |
| --- | --- |

a)

azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek teljes egészében vagy nagyrészt ipari és hasonló létesítményekben működnek, beleértve a kikötőket;

| b) | azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek elsősorban helyi idegenforgalmi szolgáltatásokat nyújtanak; ilyenek például a műemlék gőzüzemű vasutak. |
| --- | --- |

b)

azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek elsősorban helyi idegenforgalmi szolgáltatásokat nyújtanak; ilyenek például a műemlék gőzüzemű vasutak.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

1.   „adatszolgáltató ország”: az a tagállam, amely adatokat továbbít az Eurostat részére;

2.   „nemzeti hatóságok”: azok a nemzeti statisztikai hivatalok és más szervezetek, amelyek az egyes tagállamokban az európai statisztikai adatok előállításáért felelősek;

3.   „vasút”: az a sínpályából álló közlekedési útvonal, melyet kizárólag vasúti járművek használhatnak;

4.   „vasúti jármű”: az a mozgó berendezés, amely kizárólag vasúti síneken, közlekedik, hajtását vagy saját erőforrása biztosítja (vontatójárművek), vagy másik jármű vontatja (személykocsik, vasúti pótkocsik, teherkocsik és vagonok);

5.   „vasúti vállalkozás”: minden olyan köz- vagy magántulajdonban lévő vállalkozás, amely vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatásokat biztosít. Azon vállalkozások, amelyek egyetlen üzleti tevékenysége az a szolgáltatás, hogy metróval, villamossal és/vagy helyiérdekű vasúttal szállítanak utasokat, nem tartoznak e fogalommeghatározás alá;

6.   „vasúti áruszállítás”: az áru vasúti járművekkel történő mozgatása a berakodás és a kirakodás helye között;

7.   „vasúti személyszállítás”: az utasok vasúti járművekkel történő mozgatása az indulási és érkezési hely között. Nem tartozik ide az utasok metróval, villamossal vagy helyiérdekű vasúttal történő szállítása;

8.   „metró” (más néven: „földalatti vasút”): az a villamos meghajtású vasút, amely nagy forgalmi igényű utasszállítás lebonyolítására képes, és jellemzője a pálya kizárólagos használata, a több kocsiból álló szerelvény, a nagy sebesség és hirtelen gyorsulás, az összetett jelzőrendszer, valamint a szintbeli kereszteződések hiánya, ami a szerelvények nagy járatsűrűségét és a peronok nagy utasterhelését teszi lehetővé. A metrót jellemzi továbbá, hogy az állomások egymáshoz közel helyezkednek el, ami általában 700 és 1 200 m közötti állomástávolságot jelent. A „nagy sebesség” a villamos és a helyiérdekű vasút viszonylatában értelmezendő, és megközelítőleg 30–40 km/h-t jelent rövidebb távokon, és 40–70 km/h-t hosszabb távokon;

9.   „villamos”: az az utasszállító közúti jármű, amely több mint kilenc ülőhellyel rendelkezik (beleértve a vezetőülést is), és amely villamos vezetékekre csatlakozik vagy dízelmotoros meghajtású, valamint síneken közlekedik;

10.   „helyiérdekű vasút”: az az utasszállító vasúti eszköz, amely többnyire villamos meghajtású vasúti kocsikkal, egyedülálló kocsival vagy rövid szerelvénnyel, kötött kétvágányú pályán üzemel. Az állomások/megállóhelyek közötti távolság általában kisebb, mint 1 200 m. A metróval ellentétben a helyiérdekű vasút könnyedebb felépítésű, kisebb forgalomra méretezett és általában kisebb sebességgel közlekedik. Némely esetben nehéz egyértelmű különbséget tenni a helyiérdekű vasút és a villamos között; a villamos általában nincs elválasztva a közúti forgalomtól, a helyiérdekű vasút azonban más rendszerektől elválasztva közlekedhet;

11.   „belföldi szállítás”: vasúti szállítás két olyan hely között (a berakodás/indulás helye és a kirakodás/érkezés helye), amelyek az adatszolgáltató országban találhatók. Ez esetlegesen magában foglalhat egy másik országon való áthaladást;

12.   „nemzetközi szállítás”: az a vasúti szállítás, amely az adatszolgáltató országban lévő (berakodási/indulási vagy kirakodási/érkezési) hely és egy másik országban lévő (berakodási/indulási vagy kirakodási/érkezési) hely között történik;

13.   „átmenő forgalom”: az a vasúti szállítás, amely az adatszolgáltató országon keresztül két olyan hely között történik (a berakodás/indulás helye és a kirakodás/érkezés helye), amelyek nem az adatszolgáltató országban találhatók. Az olyan szállítási műveletek, ahol az áru/utas berakodás/indulás vagy kirakodás/érkezés az adatszolgáltató ország határán történik a szállítás más eszközéről vagy eszközére, nem minősülnek átmenő forgalomnak;

14.   „vasúti utas”: az a személy, kivéve a vonat személyzetének tagjait, aki utazását vasúttal teszi meg. Baleseti statisztikák szempontjából a mozgó vonatra felszállni, vagy onnan leszállni próbáló személyeket is ide kell sorolni;

15.   „utasok száma”: a vasúti utasok által megtett utazások száma, ahol minden utazást az indulási helytől az érkezési helyig történő mozgás határoz meg, az egyik vasúti járműről a másikra történő átszállással, vagy átszállás nélkül. Az utasokat, amennyiben egynél több vasúti vállalkozás szolgáltatását veszik igénybe, ha lehetséges, csak egyszer kell figyelembe venni;

16.   „utaskilométer”: az a mértékegység, amely egy utas vasúti szállítását jelenti egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

17.   „súly”: az áruk tonnában (1 000 kg) mért mennyisége. A súly számításánál a szállított áruk súlyán kívül figyelembe kell venni a csomagolás súlyát és a konténerek, csereszekrények, raklapok, valamint azon közúti járművek önsúlyát is, amelyeket kombinált szállítás során vasúton szállítanak. Ha az árut egynél több vasúti vállalkozás szolgáltatásainak igénybevételével szállítják, ha lehetséges, az áruk súlyát csak egyszer kell figyelembe venni;

18.   „tonnakilométer”: az áruszállítás azon mértékegysége, amely egy tonna (1 000 kg) áru vasúti szállítását jelenti egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

19.   „vonat”: az az egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több vasúti jármű, vagy az az önállóan közlekedő vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt közlekedik egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig. Az üres mozdonymenet, vagyis az önmagában közlekedő mozdony, nem tekintendő vonatnak;

20.   „vonatkilométer”: az a mértékegység, amely egy vonat mozgását jelenti egy kilométer távolságon. A számításnál alkalmazott távolság a ténylegesen megtett távolságot jelenti, amennyiben ez az adat rendelkezésre áll, egyébként a kiindulási és rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

21.   „teljes vonatrakomány”: minden olyan szállítmány, amely egy vagy több vagonrakományból áll, amelyeket azonos időben, azonos feladótól azonos állomásról szállítanak, és a vonat összetételének megváltoztatása nélkül juttatnak el azonos megrendelő címére, azonos rendeltetési állomásra;

22.   „teljes vagonrakomány”: minden olyan áruszállítmány, amelyhez egy vagon kizárólagos felhasználása szükséges, függetlenül attól, hogy kihasználják-e a vagon teljes teherbefogadó képességét;

23.   „TEU (Twenty-foot Equivalent Unit - Húsz lábbal egyenértékű egység)”: az a szabványosított egység, amely a 20 láb (6,10 m) hosszúságú ISO konténer adatain alapszik, és amelyet a forgalmi áramlás vagy kapacitás statisztikai mérőszámaként alkalmaznak. Egy standard 40' ISO 1. sorozatú konténer 2 TEU-val egyenértékű. A 20 láb alatti csereszekrények 0,75 TEU-nak, a 20 és 40 láb közöttiek 1,5 TEU-nak, a 40 láb felettiek pedig 2,25 TEU-nak felelnek meg.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e cikk módosítására vonatkozóan, az e cikk (1) bekezdésének 8., 9., 10., 21., 22. és 23. pontjában foglalt technikai fogalommeghatározások kiigazítása, valamint olyan további technikai fogalommeghatározások kidolgozása érdekében, amelyekre azon új fejlemények figyelembevételéhez van szükség, amelyek a statisztikák harmonizációjának biztosítása érdekében bizonyos szintű technikai részletesség meghatározását igénylik.

E felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra. A Bizottságnak továbbá megfelelően meg kell indokolnia a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírt statisztikai intézkedéseket, adott esetben a 223/2009/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett költséghatékonysági elemzés alkalmazásával, amely tartalmazza az adatszolgáltatókra háruló terhek és az előállítási költségek felmérését is.

4. cikk

Adatgyűjtés

(1)   Az összegyűjtendő statisztikai adatok meghatározása e rendelet mellékleteiben található. Ezek a következő adattípusokra vonatkoznak:

| a) | az áruszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok – részletes jelentés (I. melléklet); |
| --- | --- |

a)

az áruszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok – részletes jelentés (I. melléklet);

| b) | a személyszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok –részletes jelentés (II. melléklet); |
| --- | --- |

b)

a személyszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok –részletes jelentés (II. melléklet);

| c) | az áru- és személyszállításra vonatkozó negyedéves statisztikai adatok (III. melléklet); |
| --- | --- |

c)

az áru- és személyszállításra vonatkozó negyedéves statisztikai adatok (III. melléklet);

| d) | az áru- és személyszállításra vonatkozó regionális statisztikai adatok (IV. melléklet); |
| --- | --- |

d)

az áru- és személyszállításra vonatkozó regionális statisztikai adatok (IV. melléklet);

| e) | statisztikai adatok a vasúthálózat forgalmi áramlásáról (V. melléklet). |
| --- | --- |

e)

statisztikai adatok a vasúthálózat forgalmi áramlásáról (V. melléklet).

(2)   Az I. és a II. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat:

| a) | amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 000 000 tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna; |
| --- | --- |

a)

amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 000 000 tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna;

| b) | amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 000 000 utaskilométer. |
| --- | --- |

b)

amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 000 000 utaskilométer.

Az I. és a II. melléklet szerinti adatszolgáltatás az a) és a b) pontban említett küszöbértékek alatti vállalkozások esetében opcionális.

(3)   A tagállamok az VIII. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezekről nem szolgáltatnak adatot az I. és a II. melléklet alapján.

(4)   E rendelet alkalmazásában az árukat a VI. melléklettel összhangban kell besorolni. Ezenfelül a veszélyes árukat a VII. melléklettel összhangban kell besorolni.

5. cikk

Adatforrások

(1)   A tagállamoknak ki kell jelölniük egy közjogi vagy magánjogi szervezetet az e rendeletben előírt adatgyűjtésben való közreműködésre.

(2)   A szükséges adatokat a következő források bármely kombinációjának felhasználásával lehet beszerezni:

| a) | kötelező adatfelvételek; |
| --- | --- |

a)

kötelező adatfelvételek;

| b) | közigazgatási adatok, beleértve a szabályozó hatóságok által összegyűjtött adatokat, és amennyiben rendelkezésre áll, elsősorban a vasúti fuvarlevelet; |
| --- | --- |

b)

közigazgatási adatok, beleértve a szabályozó hatóságok által összegyűjtött adatokat, és amennyiben rendelkezésre áll, elsősorban a vasúti fuvarlevelet;

| c) | statisztikai becslési eljárások; |
| --- | --- |

c)

statisztikai becslési eljárások;

| d) | a vasúti szakmai szervezetek által szolgáltatott adatok; |
| --- | --- |

d)

a vasúti szakmai szervezetek által szolgáltatott adatok;

| e) | eseti tanulmányok. |
| --- | --- |

e)

eseti tanulmányok.

(3)   A nemzeti hatóságok intézkedéseket hoznak a felhasznált adatforrások koordinálására, valamint az Eurostat részére továbbított statisztikai adatok minőségének biztosítására.

6. cikk

Statisztikai adatok továbbítása az Eurostat részére

(1)   A tagállamoknak a 4. cikkben említett statisztikai adatokat továbbítaniuk kell az Eurostat részére.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a 4. cikkben említett statisztikai adatok továbbítására vonatkozó szabályokra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

7. cikk

Terjesztés

(1)   Az I–V. és a VIII. mellékletben meghatározott adatokon alapuló statisztikai adatokat a Bizottság (Eurostat) terjeszti.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

8. cikk

A statisztika minősége

(1)   Az Eurostat módszertani ajánlásokat dolgoz ki és tesz közzé annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a vasúti közlekedés területén a statisztika minőségének fenntartásában. Ezen ajánlásoknak figyelembe kell venniük a nemzeti hatóságok, a vasúti vállalkozások, valamint a vasúti szakmai szervezetek bevált gyakorlatát.

(2)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a továbbított adatok minőségének biztosítása érdekében.

(3)   A statisztikai adatok minőségét az Eurostatnak kell értékelnie. E célból az Eurostat felkérésére a tagállamoknak tájékoztatást kell adniuk a statisztikai adatok előállításához alkalmazott módszerekről.

(4)   E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségértékelési szempontokat kell alkalmazni.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a standard minőségjelentések részletes szabályait, felépítését, gyakoriságát és összehasonlíthatósági elemeit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

9. cikk

A végrehajtásról szóló jelentések

2020. december 31-ig, majd azt követően négyévente a Bizottság az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és a jövőbeli fejleményekről.

A Bizottság a jelentésben áttekinti a tagállamok által a továbbított adatok minőségével, az alkalmazott adatgyűjtési módszerekkel, valamint a lehetséges javításokkal és a felhasználói igényekkel kapcsolatban szolgáltatott vonatkozó adatokat.

E jelentés különösen:

| a) | értékeli az Uniónak, a tagállamoknak, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinak és felhasználóinak az elkészült statisztikákból származó előnyeit a költségeikhez viszonyítva; |
| --- | --- |

a)

értékeli az Uniónak, a tagállamoknak, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinak és felhasználóinak az elkészült statisztikákból származó előnyeit a költségeikhez viszonyítva;

| b) | értékeli a továbbított adatok minőségét, az alkalmazott adatgyűjtési módszereket és az előállított statisztikák minőségét. |
| --- | --- |

b)

értékeli a továbbított adatok minőségét, az alkalmazott adatgyűjtési módszereket és az előállított statisztikák minőségét.

10. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2016. december 13-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 3. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

11. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 223/2009/EK rendelettel létrehozott, Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 91/2003/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2018. április 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

L. PAVLOVA

---

(1)  
  2017. december 6-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. március 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. április 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 91/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a vasúti közlekedés statisztikájáról (HL L 14, 2003.1.21., 1. o.).

3

(4)  Lásd a IX. mellékletet.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HLL 87., 2009.3.31., 164. o.).

7

(8)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

9

---

I. MELLÉKLET

| AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított áruk:






  — | tonnában |

AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS

A változók listája és mértékegységek

A szállított áruk:

—

tonnában

| — | tonna-kilométerben |
| --- | --- |

—

tonna-kilométerben

A tehervonatok mozgása:

| — | vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

vonatkilométerben

Intermodális szállítási egységek:

| — | száma |
| --- | --- |

—

száma

| — | TEU (20 láb egyenértékű egység) (konténerekre és csereszekrényekre) |
| --- | --- |

—

TEU (20 láb egyenértékű egység) (konténerekre és csereszekrényekre)

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Évente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

I1. táblázat: szállított áruk, a szállítás típusa szerint

I2. táblázat: szállított áruk, az áruk típusa szerint (VI. melléklet)

I3. táblázat: szállított áruk (nemzetközi és átmenő forgalomra) a berakodás országa és a kirakodás országa szerint

I4. táblázat: szállított áruk, a veszélyes áruk kategóriája szerint (VII. melléklet)

I5. táblázat: szállított áruk, a szállítmány típusa szerint (nem kötelező)

I6. táblázat: intermodális szállítási egységekben szállított áruk, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

I7. táblázat: a szállított, berakodott intermodális szállítási egységek száma, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

I8. táblázat: a szállított, üres intermodális szállítási egységek száma, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

I9. táblázat: a tehervonatok mozgása

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő öt hónap

Az I1., I2. és I3. táblázat első referencia-időszaka

2003

Az I4., I5., I6., I7., I8. és I9. táblázat első referencia-időszaka

2004

Megjegyzések

| 1. | A szállítás típusának bontása a következő:






  — | belföldi |
| --- | --- | --- |

1.

A szállítás típusának bontása a következő:

—

belföldi

| — | nemzetközi bejövő |
| --- | --- |

—

nemzetközi bejövő

| — | nemzetközi kimenő |
| --- | --- |

—

nemzetközi kimenő

| — | átmenő |
| --- | --- |

—

átmenő

| 2. | A szállítmány típusa a következők szerint bontható:






  — | teljes vonatrakományok |
| --- | --- | --- |

2.

A szállítmány típusa a következők szerint bontható:

—

teljes vonatrakományok

| — | teljes vagonrakományok |
| --- | --- |

—

teljes vagonrakományok

| — | egyéb |
| --- | --- |

—

egyéb

| 3. | A szállítási egység típusának bontása a következő:






  — | konténerek és csereszekrények |
| --- | --- | --- |

3.

A szállítási egység típusának bontása a következő:

—

konténerek és csereszekrények

| — | félpótkocsik (kísérő nélkül) |
| --- | --- |

—

félpótkocsik (kísérő nélkül)

| — | közúti járművek (kísérővel) |
| --- | --- |

—

közúti járművek (kísérővel)

| 4. | Az I3. táblázatra vonatkozóan az Eurostat és a tagállamok szabályokat alkothatnak a többi tagállam vállalkozásaitól származó adatok egységesítésének elősegítésére, az ilyen adatok koherenciájának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

4.

Az I3. táblázatra vonatkozóan az Eurostat és a tagállamok szabályokat alkothatnak a többi tagállam vállalkozásaitól származó adatok egységesítésének elősegítésére, az ilyen adatok koherenciájának biztosítása érdekében.

| 5. | Az I4. táblázatra vonatkozóan a tagállamoknak fel kell tüntetniük, hogy az adatok melyik közlekedési kategória adatait nem tartalmazzák (ha van ilyen). |
| --- | --- |

5.

Az I4. táblázatra vonatkozóan a tagállamoknak fel kell tüntetniük, hogy az adatok melyik közlekedési kategória adatait nem tartalmazzák (ha van ilyen).

| 6. | Az I2–I8. táblázatra vonatkozóan, ahol az átmenő forgalomról nem áll rendelkezésre teljes körű információ, a tagállamoknak valamennyi rendelkezésre álló adatot a jelentésbe kell foglalniuk. |
| --- | --- |

6.

Az I2–I8. táblázatra vonatkozóan, ahol az átmenő forgalomról nem áll rendelkezésre teljes körű információ, a tagállamoknak valamennyi rendelkezésre álló adatot a jelentésbe kell foglalniuk.

---

II. MELLÉKLET

| A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított utasok:






  — | az utasok száma szerint |

A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS

A változók listája és mértékegységek

A szállított utasok:

—

az utasok száma szerint

| — | utaskilométerben |
| --- | --- |

—

utaskilométerben

Személyvonatok mozgása:

| — | vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

vonatkilométerben

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Évente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

II1. táblázat: szállított utasok, a szállítás típusa szerint

II2. táblázat: szállított nemzetközi utasok, az indulási ország és az érkezési ország szerint

II3. táblázat: a személyvonatok mozgása

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő nyolc hónap.

Első referencia-időszak

2016.

Megjegyzések

| 1. | A szállítás típusának bontása a következő:






  — | belföldi |
| --- | --- | --- |

1.

A szállítás típusának bontása a következő:

—

belföldi

| — | nemzetközi |
| --- | --- |

—

nemzetközi

| 2. | A II1. és a II2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató országon kívüli jegyeladásról szóló információkat tartalmazó adatokat kötelesek benyújtani. Ezt az információt vagy közvetlenül a többi ország nemzeti hatóságaitól, vagy a jegyeladás nemzetközi elszámolási megállapodásai révén lehet megszerezni. |
| --- | --- |

2.

A II1. és a II2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató országon kívüli jegyeladásról szóló információkat tartalmazó adatokat kötelesek benyújtani. Ezt az információt vagy közvetlenül a többi ország nemzeti hatóságaitól, vagy a jegyeladás nemzetközi elszámolási megállapodásai révén lehet megszerezni.

---

III. MELLÉKLET

| AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ NEGYEDÉVES STATISZTIKAI ADATOK |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított áruk:






  — | tonnában |

AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ NEGYEDÉVES STATISZTIKAI ADATOK

A változók listája és mértékegységek

A szállított áruk:

—

tonnában

| — | tonna-kilométerben |
| --- | --- |

—

tonna-kilométerben

A szállított utasok:

| — | az utasok száma |
| --- | --- |

—

az utasok száma

| — | utaskilométer |
| --- | --- |

—

utaskilométer

Referencia-időszak

Egy negyedév

Gyakoriság

Negyedévente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

III1. táblázat: a szállított áruk

III2. táblázat: a szállított utasok

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő három hónap

Első referencia-időszak

2004 első negyedéve

Megjegyzések

| 1. | Az III1. és az III2. táblázat adatai ideiglenes adatok alapján is szolgáltathatók, beleértve a becsült adatokat is. Az III2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató ország jegyeladása vagy más rendelkezésre álló forrás alapján nyújthatnak be adatokat. |
| --- | --- |

1.

Az III1. és az III2. táblázat adatai ideiglenes adatok alapján is szolgáltathatók, beleértve a becsült adatokat is. Az III2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató ország jegyeladása vagy más rendelkezésre álló forrás alapján nyújthatnak be adatokat.

| 2. | Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

2.

Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni.

---

IV. MELLÉKLET

| AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ REGIONÁLIS STATISZTIKAI ADATOK |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított áruk:






  — | tonnában |

AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ REGIONÁLIS STATISZTIKAI ADATOK

A változók listája és mértékegységek

A szállított áruk:

—

tonnában

A szállított utasok:

| — | az utasok száma |
| --- | --- |

—

az utasok száma

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Ötévente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

IV1. táblázat: belföldi áruszállítás a berakodás régiója és a kirakodás régiója szerint (NUTS 2)

IV2. táblázat: nemzetközi áruszállítás a berakodás és a kirakodás régiója szerint (NUTS 2)

IV3. táblázat: belföldi személyszállítás az indulási régió és az érkezési régió szerint (NUTS 2)

IV4. táblázat: nemzetközi személyszállítás az indulási régió és az érkezési régió szerint (NUTS 2)

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő 12 hónap

Első referencia-időszak

2005

Megjegyzések

| 1. | Ha a berakodás vagy a kirakodás helye (IV1., IV2. táblázat), illetve az indulás vagy az érkezés helye (IV3., IV4. táblázat) az Európai Gazdasági Térségen kívül esik, akkor a tagállamoknak csak az országra vonatkozó adatokat kell szolgáltatniuk. |
| --- | --- |

1.

Ha a berakodás vagy a kirakodás helye (IV1., IV2. táblázat), illetve az indulás vagy az érkezés helye (IV3., IV4. táblázat) az Európai Gazdasági Térségen kívül esik, akkor a tagállamoknak csak az országra vonatkozó adatokat kell szolgáltatniuk.

| 2. | Az Eurostatnak a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania az UIC- állomáskódok és a megfelelő NUTS-kódok listáját, hogy segítséget nyújtson részükre e táblázatok elkészítésében. |
| --- | --- |

2.

Az Eurostatnak a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania az UIC- állomáskódok és a megfelelő NUTS-kódok listáját, hogy segítséget nyújtson részükre e táblázatok elkészítésében.

| 3. | Az IV3. és az IV4. táblázatra vonatkozóan a tagállamok a jegyeladás vagy más rendelkezésre álló forrás alapján szolgáltathatnak adatokat. |
| --- | --- |

3.

Az IV3. és az IV4. táblázatra vonatkozóan a tagállamok a jegyeladás vagy más rendelkezésre álló forrás alapján szolgáltathatnak adatokat.

| 4. | Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

4.

Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni.

---

V. MELLÉKLET

| STATISZTIKAI ADATOK A VASÚTHÁLÓZAT FORGALMI ÁRAMLÁSÁRÓL |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | Áruszállítás:






  — | a vonatok száma |

STATISZTIKAI ADATOK A VASÚTHÁLÓZAT FORGALMI ÁRAMLÁSÁRÓL

A változók listája és mértékegységek

Áruszállítás:

—

a vonatok száma

Személyszállítás:

| — | a vonatok száma |
| --- | --- |

—

a vonatok száma

Egyéb (szolgálati vonatok stb.) (nem kötelező):

| — | a vonatok száma |
| --- | --- |

—

a vonatok száma

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Ötévente

Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

V1. táblázat: áruszállítás, hálózatszegmensenként

V2. táblázat: személyszállítás, hálózatszegmensenként

V3. táblázat: egyéb (szolgálati vonatok stb.), hálózatszegmensenként (nem kötelező)

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő 18 hónap

Első referencia-időszak

2005

Megjegyzések

| 1. | A tagállamok hálózatszegmenseket határoznak meg, amelyek magukban foglalják legalább a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó, országuk területén található vasútvonalakat. Az Eurostattal a következő információkat kell közölni:






  — | földrajzi koordináták és más adatok, amelyek az egyes hálózatszegmensek és a szegmensek közötti kapcsolódások azonosításához és feltérképezéséhez szükségesek, |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamok hálózatszegmenseket határoznak meg, amelyek magukban foglalják legalább a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó, országuk területén található vasútvonalakat. Az Eurostattal a következő információkat kell közölni:

—

földrajzi koordináták és más adatok, amelyek az egyes hálózatszegmensek és a szegmensek közötti kapcsolódások azonosításához és feltérképezéséhez szükségesek,

| — | tájékoztatás az egyes hálózatszegmenseket használó vonatok jellemzőiről (a kapacitást is beleértve). |
| --- | --- |

—

tájékoztatás az egyes hálózatszegmenseket használó vonatok jellemzőiről (a kapacitást is beleértve).

| 2. | Minden egyes hálózatszegmenst, amely a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó vasútvonal része, kiegészítő jellemzője révén kell azonosítani az adatnyilvántartásban annak érdekében, hogy mennyiségileg meg lehessen határozni a transzeurópai vasúthálózaton (TEN) bonyolódó forgalmat. |
| --- | --- |

2.

Minden egyes hálózatszegmenst, amely a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó vasútvonal része, kiegészítő jellemzője révén kell azonosítani az adatnyilvántartásban annak érdekében, hogy mennyiségileg meg lehessen határozni a transzeurópai vasúthálózaton (TEN) bonyolódó forgalmat.

---

VI. MELLÉKLET

NST 2007

| Ágazat | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 01 | Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti termék; hal és egyéb halászati termék |
| 02 | Szén és lignit; nyers kőolaj és földgáz |
| 03 | Fémtartalmú ércek és egyéb bányászati és kőfejtési termék; tőzeg; urán- és tóriumérc |
| 04 | Élelmiszer, ital és dohánytermék |
| 05 | Textília és textiláru; bőr és bőrtermék |
| 06 | Fa, fa- és parafatermék (kivéve bútor); szalma- és egyéb fonottáru; papíripari rostanyag, papír és papírtermék; nyomdai és egyéb sokszorosított médiatermék |
| 07 | Koksz és finomított kőolajtermék |
| 08 | Vegyszer, vegyipari termék és vegyi szál; gumi és műanyag termék; nukleáris fűtőanyag |
| 09 | Egyéb nemfém ásványi termék |
| 10 | Fémalapanyag; fémfedolgozási termék, kivéve gép és berendezés |
| 11 | Máshová nem sorolt gép és berendezés; irodagép és számítógép; máshová nem sorolt villamos gép és készülék; rádió, televízió és hírközlési berendezés és készülék; egészségügyi, precíziós és optikai műszer; karóra és egyéb óra |
| 12 | Szállítóeszköz |
| 13 | Bútor; egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termék |
| 14 | Másodlagos nyersanyag; kommunális hulladék és egyéb hulladék |
| 15 | Postai küldemény, csomag |
| 16 | Áruszállításban használt berendezés és anyag |
| 17 | Háztartási és irodai költöztetés során áthelyezett áru; utasoktól elkülönítetten szállított poggyász; javítás céljából szállított gépjármű; máshová nem sorolt egyéb nem piaci áru |
| 18 | Csoportosított áru: együtt szállított, vegyes típusú áru |
| 19 | Azonosíthatatlan áru: olyan áru, amely valamely okból nem azonosítható és ezért nem sorolható a 01–16. csoportokba. |
| 20 | Egyéb, máshová nem sorolt áru |

Ágazat

Árumegnevezés

01

Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti termék; hal és egyéb halászati termék

02

Szén és lignit; nyers kőolaj és földgáz

03

Fémtartalmú ércek és egyéb bányászati és kőfejtési termék; tőzeg; urán- és tóriumérc

04

Élelmiszer, ital és dohánytermék

05

Textília és textiláru; bőr és bőrtermék

06

Fa, fa- és parafatermék (kivéve bútor); szalma- és egyéb fonottáru; papíripari rostanyag, papír és papírtermék; nyomdai és egyéb sokszorosított médiatermék

07

Koksz és finomított kőolajtermék

08

Vegyszer, vegyipari termék és vegyi szál; gumi és műanyag termék; nukleáris fűtőanyag

09

Egyéb nemfém ásványi termék

10

Fémalapanyag; fémfedolgozási termék, kivéve gép és berendezés

11

Máshová nem sorolt gép és berendezés; irodagép és számítógép; máshová nem sorolt villamos gép és készülék; rádió, televízió és hírközlési berendezés és készülék; egészségügyi, precíziós és optikai műszer; karóra és egyéb óra

12

Szállítóeszköz

13

Bútor; egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termék

14

Másodlagos nyersanyag; kommunális hulladék és egyéb hulladék

15

Postai küldemény, csomag

16

Áruszállításban használt berendezés és anyag

17

Háztartási és irodai költöztetés során áthelyezett áru; utasoktól elkülönítetten szállított poggyász; javítás céljából szállított gépjármű; máshová nem sorolt egyéb nem piaci áru

18

Csoportosított áru: együtt szállított, vegyes típusú áru

19

Azonosíthatatlan áru: olyan áru, amely valamely okból nem azonosítható és ezért nem sorolható a 01–16. csoportokba.

20

Egyéb, máshová nem sorolt áru

---

VII. MELLÉKLET

A VESZÉLYES ÁRUK BESOROLÁSA

| 1. | Robbanóanyagok |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gázok, sűrítve, cseppfolyósítva vagy nyomás alatt oldott állapotban |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gyúlékony folyadékok |
| --- | --- |

3.

| 4.1. | Gyúlékony szilárd anyagok |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Öngyulladásra hajlamos anyagok |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vízzel érintkezve gyúlékony gázokat fejlesztő anyagok |
| --- | --- |

4.3.

| 5.1. | Gyújtó hatású (oxidáló) anyagok |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Szerves peroxidok |
| --- | --- |

5.2.

| 6.1. | Toxikus anyagok |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Fertőző anyagok |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Radioaktív anyagok |
| --- | --- |

7.

| 8. | Maró anyagok |
| --- | --- |

8.

| 9. | Különféle veszélyes anyagok |
| --- | --- |

9.

Megjegyzés:

Ezek a kategóriák azok, amelyek a veszélyes anyagok nemzetközi vasúti fuvarozására vonatkozó – általánosan RID néven ismert – szabályzatokban vannak meghatározva, és amelyeket a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) értelmében fogadtak el.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

---

VIII. MELLÉKLET

VIII.1. táblázat

| AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított áru:






  — | összsúlya tonnában |

AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

A változók listája és mértékegységek

A szállított áru:

—

összsúlya tonnában

| — | összesen tonna-kilométerben |
| --- | --- |

—

összesen tonna-kilométerben

Áruszállító vonatok mozgása:

| — | összesen vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

összesen vonatkilométerben

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Évente

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő öt hónap

Első referencia-időszak

2017.

Megjegyzések

Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes áruszállításának volumene kevesebb, mint 200 millió tonna-kilométer és kevesebb, mint 500 000 tonna, és amelyek adatait nem jelentik az I. melléklet alapján (részletes jelentés).

VIII.2. táblázat

| SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE |
| --- |
| A változók listája és mértékegységek | A szállított utasok:






  — | az összes utas száma szerint |

SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

A változók listája és mértékegységek

A szállított utasok:

—

az összes utas száma szerint

| — | összesen utaskilométerben |
| --- | --- |

—

összesen utaskilométerben

Személyszállító vonatok mozgása:

| — | összesen vonatkilométerben |
| --- | --- |

—

összesen vonatkilométerben

Referencia-időszak

Egy év

Gyakoriság

Évente

Az adatok továbbításának határideje

A referencia-időszak végét követő nyolc hónap

Első referencia-időszak

2017.

Megjegyzések

Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes személyszállításának volumene kevesebb, mint 100 millió utaskilométer, és amelyek adatait nem jelentik a II. melléklet alapján (részletes jelentés).

---

IX. MELLÉKLET

A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELET ÉS MÓDOSÍTÁSAINAK JEGYZÉKE

| Az Európai Parlament és a Tanács 91/2003/EK rendelete
  (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 1192/2003/EK rendelete
  (HL L 167., 2003.7.4., 13. o.) | |
| A Bizottság 1304/2007/EK rendelete
  (HL L 290., 2007.11.8., 14. o.) | kizárólag a 3. cikk |
| Az Európai Parlament és a Tanács 219/2009/EK rendelete
  (HL L 87., 2009.3.31., 109. o.) | kizárólag a melléklet 4.4 pontja |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2016/2032/EU rendelete
  (HL L 317., 2016.11.23., 105. o.) | |

Az Európai Parlament és a Tanács 91/2003/EK rendelete

(HL L 14., 2003.1.21., 1. o.)

A Bizottság 1192/2003/EK rendelete

(HL L 167., 2003.7.4., 13. o.)

A Bizottság 1304/2007/EK rendelete

(HL L 290., 2007.11.8., 14. o.)

kizárólag a 3. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács 219/2009/EK rendelete

(HL L 87., 2009.3.31., 109. o.)

kizárólag a melléklet 4.4 pontja

Az Európai Parlament és a Tanács 2016/2032/EU rendelete

(HL L 317., 2016.11.23., 105. o.)

---

X. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 91/2003/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1., 2. és 3. cikk | 1., 2. és 3. cikk |
| 4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat | 4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat |
| 4. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 4. cikk, (1) bekezdés, c) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 4. cikk, (1) bekezdés, e) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 4. cikk, (1) bekezdés, f) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 4. cikk, (1) bekezdés, g) pont | 4. cikk, (1) bekezdés, e) pont |
| 4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés | 4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés |
| 4. cikk, (5) bekezdés | — |
| 5., 6. és 7.cikk | 5., 6. és 7.cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (1a) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 8. cikk, (3) bekezdés |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (4) bekezdés |
| 8. cikk, (4) bekezdés | 8. cikk, (5) bekezdés |
| 9., 10. és 11. cikk | 9., 10. és 11. cikk |
| — | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| A. melléklet | I. melléklet |
| C. melléklet | II. melléklet |
| E. melléklet | III. melléklet |
| F. melléklet | IV. melléklet |
| G. melléklet | V. melléklet |
| J. melléklet | VI. melléklet |
| K. melléklet | VII. melléklet |
| L. melléklet | VIII. melléklet |
| — | IX. melléklet |
| — | X. melléklet |

91/2003/EK rendelet

Ez a rendelet

1., 2. és 3. cikk

1., 2. és 3. cikk

4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

4. cikk, (1) bekezdés, a) pont

4. cikk, (1) bekezdés, a) pont

4. cikk, (1) bekezdés, c) pont

4. cikk, (1) bekezdés, b) pont

4. cikk, (1) bekezdés, e) pont

4. cikk, (1) bekezdés, c) pont

4. cikk, (1) bekezdés, f) pont

4. cikk, (1) bekezdés, d) pont

4. cikk, (1) bekezdés, g) pont

4. cikk, (1) bekezdés, e) pont

4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

4. cikk, (5) bekezdés

—

5., 6. és 7.cikk

5., 6. és 7.cikk

8. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1a) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (5) bekezdés

9., 10. és 11. cikk

9., 10. és 11. cikk

—

12. cikk

13. cikk

13. cikk

A. melléklet

I. melléklet

C. melléklet

II. melléklet

E. melléklet

III. melléklet

F. melléklet

IV. melléklet

G. melléklet

V. melléklet

J. melléklet

VI. melléklet

K. melléklet

VII. melléklet

L. melléklet

VIII. melléklet

—

IX. melléklet

—

X. melléklet

---

| 2018.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/19

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/644 RENDELETE

(2018. április 18.)

a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A határokon átnyúló és más postai küldemények kisfeladóira – különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv) és a magánszemélyekre – vonatkozó díjak még mindig viszonylag magasak. Ez közvetlen negatív hatást gyakorol a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat igénybe venni kívánókra, különösen az elektronikus kereskedelem vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

A határokon átnyúló és más postai küldemények kisfeladóira – különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv) és a magánszemélyekre – vonatkozó díjak még mindig viszonylag magasak. Ez közvetlen negatív hatást gyakorol a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat igénybe venni kívánókra, különösen az elektronikus kereskedelem vonatkozásában.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 14. cikke kiemeli az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, köztük a postai szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyét, valamint a társadalmi és területi kohézió elősegítése terén játszott szerepüket. Megállapítja, hogy ügyelni kell arra, hogy ezek a szolgáltatások olyan elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 14. cikke kiemeli az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, köztük a postai szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyét, valamint a társadalmi és területi kohézió elősegítése terén játszott szerepüket. Megállapítja, hogy ügyelni kell arra, hogy ezek a szolgáltatások olyan elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését.

| (3) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv továbbá kiemeli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. cikke szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó közös uniós értékek magukban foglalják a felhasználók igényei és preferenciái közötti azon különbségeket, amelyek földrajzi, társadalmi és kulturális különbségekből eredhetnek, valamint a magas minőségi szintet, a magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv továbbá kiemeli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. cikke szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó közös uniós értékek magukban foglalják a felhasználók igényei és preferenciái közötti azon különbségeket, amelyek földrajzi, társadalmi és kulturális különbségekből eredhetnek, valamint a magas minőségi szintet, a magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását.

| (4) | Az EUMSZ 169. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az Uniónak a Szerződés 114. cikke alapján elfogadott intézkedések révén hozzá kell járulnia a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához. |
| --- | --- |

(4)

Az EUMSZ 169. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az Uniónak a Szerződés 114. cikke alapján elfogadott intézkedések révén hozzá kell járulnia a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához.

| (5) | A piac figyelése és a csomagkézbesítési szolgáltatók szabályozói felügyelete terén a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosított hatásköröket tekintve a tagállamok között alapvető különbségek vannak. Egyes hatóságok például ténylegesen kötelezni tudják a szolgáltatókat az árakra vonatkozó lényegi információk közlésére. E különbségek meglétét az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete és a Postai Szolgáltatások Európai Szabályozói Csoportja által készített közös vélemény is megerősíti, amelynek szerzői szerint a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelő szabályozói hatásköröket kell kapniuk a beavatkozáshoz, ezek a hatáskörök azonban nem minden tagállamban állnak rendelkezésre. Ezek a különbségek további adminisztratív terheket és megfelelési költségeket rónak a határokon átnyúló tevékenységet végző csomagkézbesítési szolgáltatókra. Ezek a különbségek tehát akadályozzák a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások végzését, és ezáltal közvetlen hatást gyakorolnak a belső piac működésére. |
| --- | --- |

(5)

A piac figyelése és a csomagkézbesítési szolgáltatók szabályozói felügyelete terén a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosított hatásköröket tekintve a tagállamok között alapvető különbségek vannak. Egyes hatóságok például ténylegesen kötelezni tudják a szolgáltatókat az árakra vonatkozó lényegi információk közlésére. E különbségek meglétét az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete és a Postai Szolgáltatások Európai Szabályozói Csoportja által készített közös vélemény is megerősíti, amelynek szerzői szerint a nemzeti szabályozó hatóságoknak megfelelő szabályozói hatásköröket kell kapniuk a beavatkozáshoz, ezek a hatáskörök azonban nem minden tagállamban állnak rendelkezésre. Ezek a különbségek további adminisztratív terheket és megfelelési költségeket rónak a határokon átnyúló tevékenységet végző csomagkézbesítési szolgáltatókra. Ezek a különbségek tehát akadályozzák a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások végzését, és ezáltal közvetlen hatást gyakorolnak a belső piac működésére.

| (6) | A postai és csomagkézbesítési ágazat nemzetközi jellege miatt fontos az európai és nemzetközi műszaki szabványok további fejlesztése a szolgáltatást igénybe vevők és a környezet, valamint a vállalkozások piaci lehetőségeinek szélesítése érdekében. A szolgáltatást igénybe vevők továbbá gyakran számolnak be a szolgáltatás minőségét érintő problémákról a határokon átnyúló csomagok küldése, fogadása, illetve visszaküldése során. Ezért egyaránt szükséges a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatásminőségi előírások és e szolgáltatások átjárhatóságának további javítása. Ezeket a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3) megfelelően még inkább prioritásként kell kezelni az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) révén és egyéb módokon. Előrelépés szükséges továbbá a szolgáltatások hatékonysága terén, figyelembe véve különösen a szolgáltatást igénybe vevők érdekeit. |
| --- | --- |

(6)

A postai és csomagkézbesítési ágazat nemzetközi jellege miatt fontos az európai és nemzetközi műszaki szabványok további fejlesztése a szolgáltatást igénybe vevők és a környezet, valamint a vállalkozások piaci lehetőségeinek szélesítése érdekében. A szolgáltatást igénybe vevők továbbá gyakran számolnak be a szolgáltatás minőségét érintő problémákról a határokon átnyúló csomagok küldése, fogadása, illetve visszaküldése során. Ezért egyaránt szükséges a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó szolgáltatásminőségi előírások és e szolgáltatások átjárhatóságának további javítása. Ezeket a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3) megfelelően még inkább prioritásként kell kezelni az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) révén és egyéb módokon. Előrelépés szükséges továbbá a szolgáltatások hatékonysága terén, figyelembe véve különösen a szolgáltatást igénybe vevők érdekeit.

| (7) | A 97/67/EK irányelv támogatásaként a postai szolgáltatások szabványosítása és a szolgáltatás minőségének javítása az Unió stratégia prioritása, ezért azt folytatni kell. A műszaki szabványosítás nélkülözhetetlen a nemzeti hálózatok közti átjárhatóság előmozdításához és a hatékony egyetemes szolgáltatás meglétéhez. A Bizottság 2016 augusztusában negyedik alkalommal intézett szabványosítási kérelmet a CEN-hez, melyben munkaprogram kidolgozását és 2020 augusztusára végleges jelentés készítését kérte. (4) E munkaprogramnak különösen a szolgáltatást igénybe vevők érdekeit, a környezeti megfontolásokat és a hatékonyságot kell figyelembe vennie, valamint hozzá kell járulnia az uniós digitális egységes piac létrehozásának előmozdításához. |
| --- | --- |

(7)

A 97/67/EK irányelv támogatásaként a postai szolgáltatások szabványosítása és a szolgáltatás minőségének javítása az Unió stratégia prioritása, ezért azt folytatni kell. A műszaki szabványosítás nélkülözhetetlen a nemzeti hálózatok közti átjárhatóság előmozdításához és a hatékony egyetemes szolgáltatás meglétéhez. A Bizottság 2016 augusztusában negyedik alkalommal intézett szabványosítási kérelmet a CEN-hez, melyben munkaprogram kidolgozását és 2020 augusztusára végleges jelentés készítését kérte. (4) E munkaprogramnak különösen a szolgáltatást igénybe vevők érdekeit, a környezeti megfontolásokat és a hatékonyságot kell figyelembe vennie, valamint hozzá kell járulnia az uniós digitális egységes piac létrehozásának előmozdításához.

| (8) | A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások piaca változatos, összetett és élénk verseny jellemzi, hiszen különböző szolgáltatók különböző szolgáltatásokat és árakat kínálnak a csomagok tömege, mérete és formája szerint, valamint a rendeltetési helytől, a hozzáadott értéket képviselő jellemzőktől – mint például a nyomonkövethetőséget szolgáló rendszerek – és a feladott csomagok számától függően. Az egyetemes szolgáltatók egyes tagállamokban nem rendelkeznek többségi részesedéssel a csomagkézbesítési szolgáltatások piacán. E változatosság miatt a fogyasztók és a szolgáltatást igénybe vevők számára nehéz összehasonlítani – úgy a minőség, mint az ár terén – a különböző szolgáltatók által kínált csomagkézbesítési szolgáltatásokat, mivel gyakran nem is tudnak a határokon átnyúló internetes kereskedelemben hasonló szolgáltatásokat kínáló különböző csomagkézbesítési lehetőségekről. Elsősorban a kkv-k és a magánszemélyek számára meg kell könnyíteni az ilyen információkhoz való hozzáférést. Ezen túlmenően a kereskedő kis- és középvállalkozások a kézbesítéssel kapcsolatos nehézségeket a határokon átnyúló értékesítés akadályaként azonosították. |
| --- | --- |

(8)

A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások piaca változatos, összetett és élénk verseny jellemzi, hiszen különböző szolgáltatók különböző szolgáltatásokat és árakat kínálnak a csomagok tömege, mérete és formája szerint, valamint a rendeltetési helytől, a hozzáadott értéket képviselő jellemzőktől – mint például a nyomonkövethetőséget szolgáló rendszerek – és a feladott csomagok számától függően. Az egyetemes szolgáltatók egyes tagállamokban nem rendelkeznek többségi részesedéssel a csomagkézbesítési szolgáltatások piacán. E változatosság miatt a fogyasztók és a szolgáltatást igénybe vevők számára nehéz összehasonlítani – úgy a minőség, mint az ár terén – a különböző szolgáltatók által kínált csomagkézbesítési szolgáltatásokat, mivel gyakran nem is tudnak a határokon átnyúló internetes kereskedelemben hasonló szolgáltatásokat kínáló különböző csomagkézbesítési lehetőségekről. Elsősorban a kkv-k és a magánszemélyek számára meg kell könnyíteni az ilyen információkhoz való hozzáférést. Ezen túlmenően a kereskedő kis- és középvállalkozások a kézbesítéssel kapcsolatos nehézségeket a határokon átnyúló értékesítés akadályaként azonosították.

| (9) | A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javítása érdekében – különös tekintettel a magánszemélyekre és a mikro- és kisvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy a ritkán lakott területeket, és a fogyatékossággal élőkre vagy csökkent mozgásképességűekre – fokozni kell a díjak nyilvános jegyzékeinek hozzáférhetőségét és átláthatóságát a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások egy szűkebb csoportját illetően. Ha a határokon átnyúló kézbesítésért felszámított árak átláthatóbbá és Unió-szerte könnyebben összehasonlíthatóvá válnak, annak hatásaként várhatóan csökkennek a díjak közötti indokolatlan különbségek is, többek között adott esetben a belföldi és a határokon átnyúló szolgáltatások közötti indokolatlan díjkülönbségek is. |
| --- | --- |

(9)

A határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javítása érdekében – különös tekintettel a magánszemélyekre és a mikro- és kisvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy a ritkán lakott területeket, és a fogyatékossággal élőkre vagy csökkent mozgásképességűekre – fokozni kell a díjak nyilvános jegyzékeinek hozzáférhetőségét és átláthatóságát a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások egy szűkebb csoportját illetően. Ha a határokon átnyúló kézbesítésért felszámított árak átláthatóbbá és Unió-szerte könnyebben összehasonlíthatóvá válnak, annak hatásaként várhatóan csökkennek a díjak közötti indokolatlan különbségek is, többek között adott esetben a belföldi és a határokon átnyúló szolgáltatások közötti indokolatlan díjkülönbségek is.

| (10) | A küldeményenkénti díjszabású csomagszolgáltatás minden tagállamban részét képezi az egyetemes szolgáltatásnak, és ez a magánszemélyek és a kisvállalkozások által leggyakrabban igénybe vett szolgáltatás. A küldeményenkénti díjszabás átláthatóságának és megfizethetőségének javítása az elektronikus kereskedelem további fejlődésének szükséges feltétele. |
| --- | --- |

(10)

A küldeményenkénti díjszabású csomagszolgáltatás minden tagállamban részét képezi az egyetemes szolgáltatásnak, és ez a magánszemélyek és a kisvállalkozások által leggyakrabban igénybe vett szolgáltatás. A küldeményenkénti díjszabás átláthatóságának és megfizethetőségének javítása az elektronikus kereskedelem további fejlődésének szükséges feltétele.

| (11) | Az online értékesítést folytató, a múltban ilyen tevékenységet végző vagy ezt megkísérlő számos vállalat a magas kézbesítési költségeket, valamint a költséges panasztételi eljárásokat és garanciákat problémának tekintette. További intézkedésekre van szükség különösen annak biztosítása érdekében, hogy a távoli területeken működő kkv-k, és az ott élő magánszemélyek teljeskörűen igénybe vehessenek hozzáférhető és megfizethető, zökkenőmentes, határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(11)

Az online értékesítést folytató, a múltban ilyen tevékenységet végző vagy ezt megkísérlő számos vállalat a magas kézbesítési költségeket, valamint a költséges panasztételi eljárásokat és garanciákat problémának tekintette. További intézkedésekre van szükség különösen annak biztosítása érdekében, hogy a távoli területeken működő kkv-k, és az ott élő magánszemélyek teljeskörűen igénybe vehessenek hozzáférhető és megfizethető, zökkenőmentes, határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat.

| (12) | Az „egyetemes szolgáltatók” olyan postai szolgáltatók, amelyek az egyetemes postai szolgáltatást vagy annak egy részét nyújtják egy meghatározott tagállamban. Az egynél több tagállamban működő egyetemes szolgáltatók csak abban a tagállamban vagy azokban a tagállamokban tekintendők egyetemes szolgáltatónak, amelyben vagy amelyekben egyetemes postai szolgáltatást nyújtanak. |
| --- | --- |

(12)

Az „egyetemes szolgáltatók” olyan postai szolgáltatók, amelyek az egyetemes postai szolgáltatást vagy annak egy részét nyújtják egy meghatározott tagállamban. Az egynél több tagállamban működő egyetemes szolgáltatók csak abban a tagállamban vagy azokban a tagállamokban tekintendők egyetemes szolgáltatónak, amelyben vagy amelyekben egyetemes postai szolgáltatást nyújtanak.

| (13) | A postai szolgáltatásokat jelenleg a 97/67/EK irányelv szabályozza. Az említett irányelv az Unióban a postai szolgáltatások nyújtására és az egyetemes postai szolgáltatásra vonatkozó közös szabályokat állapít meg. A hangsúlyt elsősorban – de nem kizárólag – a nemzeti egyetemes szolgáltatásokra helyezi, és nem foglalkozik a csomagkézbesítési szolgáltatók szabályozói felügyeletével. Az említett irányelvben az egyetemes szolgáltatások tekintetében meghatározott minimumkövetelmények betartását a tagállamok által kijelölt nemzeti szabályozó hatóság biztosítja. E rendelet tehát a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások vonatkozásában kiegészíti a 97/67/EK irányelv szabályait. E rendelet nem sérti a 97/67/EK irányelvben meghatározott jogokat és garanciákat, különösen az egyetemes postai szolgáltatások folyamatos nyújtását a szolgáltatást igénybe vevők részére. |
| --- | --- |

(13)

A postai szolgáltatásokat jelenleg a 97/67/EK irányelv szabályozza. Az említett irányelv az Unióban a postai szolgáltatások nyújtására és az egyetemes postai szolgáltatásra vonatkozó közös szabályokat állapít meg. A hangsúlyt elsősorban – de nem kizárólag – a nemzeti egyetemes szolgáltatásokra helyezi, és nem foglalkozik a csomagkézbesítési szolgáltatók szabályozói felügyeletével. Az említett irányelvben az egyetemes szolgáltatások tekintetében meghatározott minimumkövetelmények betartását a tagállamok által kijelölt nemzeti szabályozó hatóság biztosítja. E rendelet tehát a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások vonatkozásában kiegészíti a 97/67/EK irányelv szabályait. E rendelet nem sérti a 97/67/EK irányelvben meghatározott jogokat és garanciákat, különösen az egyetemes postai szolgáltatások folyamatos nyújtását a szolgáltatást igénybe vevők részére.

| (14) | Ez a rendelet nem módosítja a postai küldeménynek sem a 97/67/EK irányelv 2. cikke 6. pontjában rögzített fogalommeghatározását, sem az azon alapuló, a nemzeti jogokban megtalálható fogalommeghatározásokat. |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet nem módosítja a postai küldeménynek sem a 97/67/EK irányelv 2. cikke 6. pontjában rögzített fogalommeghatározását, sem az azon alapuló, a nemzeti jogokban megtalálható fogalommeghatározásokat.

| (15) | A becslések szerint az elektronikus kereskedelemben manapság feladott címzett csomagok 80 %-a két kg-nál kisebb tömegű, és továbbításuk gyakran levélküldeményként történik. A más módon kézbesített csomagok tömegéről nem áll rendelkezésre adat. Fontos, hogy ezek a könnyebb küldemények e rendelet hatálya alá kerüljenek. |
| --- | --- |

(15)

A becslések szerint az elektronikus kereskedelemben manapság feladott címzett csomagok 80 %-a két kg-nál kisebb tömegű, és továbbításuk gyakran levélküldeményként történik. A más módon kézbesített csomagok tömegéről nem áll rendelkezésre adat. Fontos, hogy ezek a könnyebb küldemények e rendelet hatálya alá kerüljenek.

| (16) | E rendelet végrehajtása céljából fontos megadni a csomag, a csomagkézbesítési szolgáltatás és a csomagkézbesítési szolgáltató fogalmának pontos meghatározását, és meghatározni azt, hogy mely postai küldemények tartoznak bele ezek fogalmába. A 20 mm-nél vastagabb postai küldemények valószínűsíthetően – levélküldeménytől eltérő – árut tartalmaznak, függetlenül attól, hogy azt egyetemes szolgáltató kezeli-e vagy sem. A kizárólag levelezést tartalmazó postai küldeményeket ki kell zárni a csomagkézbesítési szolgáltatások köréből. E rendelet hatálya alá tehát, az egységes gyakorlatnak megfelelően, a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árut tartalmazó, legfeljebb 31,5 kg tömegű csomagok tartoznak, mivel az ennél nehezebb küldeményeket egy átlagos személy gépi segédeszközök nélkül már nem képes kezelni, és az már az áruszállítási és logisztikai ágazat alá tartozó tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

(16)

E rendelet végrehajtása céljából fontos megadni a csomag, a csomagkézbesítési szolgáltatás és a csomagkézbesítési szolgáltató fogalmának pontos meghatározását, és meghatározni azt, hogy mely postai küldemények tartoznak bele ezek fogalmába. A 20 mm-nél vastagabb postai küldemények valószínűsíthetően – levélküldeménytől eltérő – árut tartalmaznak, függetlenül attól, hogy azt egyetemes szolgáltató kezeli-e vagy sem. A kizárólag levelezést tartalmazó postai küldeményeket ki kell zárni a csomagkézbesítési szolgáltatások köréből. E rendelet hatálya alá tehát, az egységes gyakorlatnak megfelelően, a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árut tartalmazó, legfeljebb 31,5 kg tömegű csomagok tartoznak, mivel az ennél nehezebb küldeményeket egy átlagos személy gépi segédeszközök nélkül már nem képes kezelni, és az már az áruszállítási és logisztikai ágazat alá tartozó tevékenységnek minősül.

| (17) | A csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó, alternatív üzleti modellben működő szolgáltatókra, így a közösségi gazdaság keretében vagy elektronikus kereskedelmi platformokon működő szolgáltatókra abban az esetben alkalmazandó ez a rendelet, ha a postai kézbesítési láncnak legalább egy fázisában részt vesznek. A csomagok gyűjtése, feldolgozása és szétosztása, ideértve a feladó által megjelölt helyen történő csomagfelvételt ellátó szolgáltatásokat is, csomagkézbesítési szolgáltatásnak tekintendő, abban az esetben is, ha az expressz-szolgáltatást vagy futárszolgálatot nyújtó szolgáltatók vagy konszolidátorok biztosítják azokat a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően. A szállítás önmagában – ha nem a fenti lépések valamelyikével összefüggésben történik – nem minősülhet csomagkézbesítési szolgáltatásnak, abban az esetben sem, ha alternatív üzleti modellben vagy más módon működő alvállalkozók végzik, mivel ebben az esetben feltételezhető, hogy e tevékenység a szállítási ágazat részét képezi, kivéve, ha az érintett vállalkozás vagy valamely leányvállalata vagy kapcsolt vállalkozása egyébként e rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(17)

A csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó, alternatív üzleti modellben működő szolgáltatókra, így a közösségi gazdaság keretében vagy elektronikus kereskedelmi platformokon működő szolgáltatókra abban az esetben alkalmazandó ez a rendelet, ha a postai kézbesítési láncnak legalább egy fázisában részt vesznek. A csomagok gyűjtése, feldolgozása és szétosztása, ideértve a feladó által megjelölt helyen történő csomagfelvételt ellátó szolgáltatásokat is, csomagkézbesítési szolgáltatásnak tekintendő, abban az esetben is, ha az expressz-szolgáltatást vagy futárszolgálatot nyújtó szolgáltatók vagy konszolidátorok biztosítják azokat a jelenlegi gyakorlatnak megfelelően. A szállítás önmagában – ha nem a fenti lépések valamelyikével összefüggésben történik – nem minősülhet csomagkézbesítési szolgáltatásnak, abban az esetben sem, ha alternatív üzleti modellben vagy más módon működő alvállalkozók végzik, mivel ebben az esetben feltételezhető, hogy e tevékenység a szállítási ágazat részét képezi, kivéve, ha az érintett vállalkozás vagy valamely leányvállalata vagy kapcsolt vállalkozása egyébként e rendelet hatálya alá tartozik.

| (18) | E rendelet nem alkalmazandó azokra a vállalkozásokra, amelyek csak egy tagállamban vannak letelepedve, és amelyek kizárólag a saját maguk által a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének 5. pontja szerinti adásvételi szerződéssel értékesített áruk rendeléseinek teljesítésére szolgáló saját, belföldi kézbesítési hálózattal rendelkeznek. E rendeletet alkalmazni kell azonban azokra a vállalkozásokra, amelyek saját, belföldi kézbesítési hálózatukat harmadik felek által értékesített áruk kézbesítésére is használják. |
| --- | --- |

(18)

E rendelet nem alkalmazandó azokra a vállalkozásokra, amelyek csak egy tagállamban vannak letelepedve, és amelyek kizárólag a saját maguk által a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének 5. pontja szerinti adásvételi szerződéssel értékesített áruk rendeléseinek teljesítésére szolgáló saját, belföldi kézbesítési hálózattal rendelkeznek. E rendeletet alkalmazni kell azonban azokra a vállalkozásokra, amelyek saját, belföldi kézbesítési hálózatukat harmadik felek által értékesített áruk kézbesítésére is használják.

| (19) | Meg kell határozni azon bizalmas adatok minimális körét, amelyeket el kell juttatni a nemzeti szabályozó hatóságokhoz, valamint az arra szolgáló eljárásokat, hogy a hatóságok biztosítsák a nemzeti szolgáltatók kereskedelmi jellegének tiszteletben tartását, továbbá az adatok közlésére szolgáló biztonságos csatornákat kell létrehozni. |
| --- | --- |

(19)

Meg kell határozni azon bizalmas adatok minimális körét, amelyeket el kell juttatni a nemzeti szabályozó hatóságokhoz, valamint az arra szolgáló eljárásokat, hogy a hatóságok biztosítsák a nemzeti szolgáltatók kereskedelmi jellegének tiszteletben tartását, továbbá az adatok közlésére szolgáló biztonságos csatornákat kell létrehozni.

| (20) | Statisztikai célok miatt fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak tudomásuk és információjuk legyen a megfelelő engedélyezési eljárások vagy egyéb jogi követelmények alapján a piacon működő csomagkézbesítési szolgáltatókról. Az ágazat munkaerő-intenzív jellege miatt, valamint a kizárólag a nemzeti vagy regionális piacon aktív, kis csomagkézbesítési szolgáltatók adminisztratív terheinek csökkentése érdekében 50 főnél alacsonyabb alsó határt kell alkalmazni az előző naptári évben a szolgáltató részére abban a tagállamban munkát végzett és a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vett személyek átlagos száma alapján, ahol a szolgáltató letelepedett, kivéve, ha a szolgáltató egynél több tagállamban is letelepedett. Ez a határ megfelel a 2003/361/EK bizottsági ajánlásnak (6), tükrözi az ágazat munkaerő-intenzív jellegét, és lefedi a csomagszállítási piac legnagyobb részét, főleg az olyan országokban, ahol a szállított csomagok volumene alacsony. Ebbe az alsó határértékbe különösen a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyeket kell beleszámítani, úgy mint a teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottakat, valamint a csomagkézbesítési szolgáltatónál önálló vállalkozóként dolgozó személyeket. A személyek számát tartalmazó, foglalkoztatási viszony szerinti bontásnak összhangban kell lennie az érintett tagállam nemzeti jogával. Bizonyos esetekben, az érintett tagállam sajátosságainak figyelembevétele mellett, lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a határértéket 25 főre csökkentse, vagy azt kérje a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatótól, hogy a létszám-határba számítsa bele az alvállalkozóinál dolgozó teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottakat, valamint önálló vállalkozókat is, hogy ezáltal még átláthatóbbak legyenek a határokon átnyúló díjak és a piac egésze. |
| --- | --- |

(20)

Statisztikai célok miatt fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak tudomásuk és információjuk legyen a megfelelő engedélyezési eljárások vagy egyéb jogi követelmények alapján a piacon működő csomagkézbesítési szolgáltatókról. Az ágazat munkaerő-intenzív jellege miatt, valamint a kizárólag a nemzeti vagy regionális piacon aktív, kis csomagkézbesítési szolgáltatók adminisztratív terheinek csökkentése érdekében 50 főnél alacsonyabb alsó határt kell alkalmazni az előző naptári évben a szolgáltató részére abban a tagállamban munkát végzett és a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vett személyek átlagos száma alapján, ahol a szolgáltató letelepedett, kivéve, ha a szolgáltató egynél több tagállamban is letelepedett. Ez a határ megfelel a 2003/361/EK bizottsági ajánlásnak (6), tükrözi az ágazat munkaerő-intenzív jellegét, és lefedi a csomagszállítási piac legnagyobb részét, főleg az olyan országokban, ahol a szállított csomagok volumene alacsony. Ebbe az alsó határértékbe különösen a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyeket kell beleszámítani, úgy mint a teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottakat, valamint a csomagkézbesítési szolgáltatónál önálló vállalkozóként dolgozó személyeket. A személyek számát tartalmazó, foglalkoztatási viszony szerinti bontásnak összhangban kell lennie az érintett tagállam nemzeti jogával. Bizonyos esetekben, az érintett tagállam sajátosságainak figyelembevétele mellett, lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a határértéket 25 főre csökkentse, vagy azt kérje a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatótól, hogy a létszám-határba számítsa bele az alvállalkozóinál dolgozó teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottakat, valamint önálló vállalkozókat is, hogy ezáltal még átláthatóbbak legyenek a határokon átnyúló díjak és a piac egésze.

| (21) | Bármely, a csomagkézbesítési szolgáltatónak dolgozó személyek számára vonatkozó, a nemzeti szabályozó hatóságnak továbbított információt az adatokat a statisztikai információkra vonatkozó bevett vállalati jelentéstételi gyakorlatnak megfelelően kell átadni. Ez az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása és amiatt fontos, hogy a szolgáltatókra háruló adminisztratív teher a lehető legkisebb maradjon. |
| --- | --- |

(21)

Bármely, a csomagkézbesítési szolgáltatónak dolgozó személyek számára vonatkozó, a nemzeti szabályozó hatóságnak továbbított információt az adatokat a statisztikai információkra vonatkozó bevett vállalati jelentéstételi gyakorlatnak megfelelően kell átadni. Ez az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása és amiatt fontos, hogy a szolgáltatókra háruló adminisztratív teher a lehető legkisebb maradjon.

| (22) | A szolgáltató letelepedésének helyét az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban kell meghatározni. Ha egy szolgáltató több helyen is letelepedett, fontos meghatározni, hogy letelepedésének ténylegesen melyik helyéről nyújtják az érintett szolgáltatást. |
| --- | --- |

(22)

A szolgáltató letelepedésének helyét az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban kell meghatározni. Ha egy szolgáltató több helyen is letelepedett, fontos meghatározni, hogy letelepedésének ténylegesen melyik helyéről nyújtják az érintett szolgáltatást.

| (23) | A nemzeti szabályozó hatóság részére a csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzőiről benyújtott információknak magukban kell foglalniuk azt, hogy a szolgáltató a postai kézbesítési lánc mely fázisaiban (a csomagok gyűjtése, feldolgozása, szállítása és szétosztása) vesz részt, azt, hogy a szolgáltatás az egyetemes szolgáltatási kötelezettség körébe tartozik-e vagy sem, azt, hogy mi a szolgáltatás földrajzi hatálya (regionális, belföldi, határokon átnyúló), valamint azt, hogy a szolgáltatás kínál-e hozzáadott értéket. |
| --- | --- |

(23)

A nemzeti szabályozó hatóság részére a csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzőiről benyújtott információknak magukban kell foglalniuk azt, hogy a szolgáltató a postai kézbesítési lánc mely fázisaiban (a csomagok gyűjtése, feldolgozása, szállítása és szétosztása) vesz részt, azt, hogy a szolgáltatás az egyetemes szolgáltatási kötelezettség körébe tartozik-e vagy sem, azt, hogy mi a szolgáltatás földrajzi hatálya (regionális, belföldi, határokon átnyúló), valamint azt, hogy a szolgáltatás kínál-e hozzáadott értéket.

| (24) | Az árak átláthatóságának növelésére irányuló intézkedések hatálya alá tartozó postai küldemények jegyzéke korlátozandó, megkönnyítendő az összehasonlíthatóságot, valamint csökkentendő a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra és a nemzeti szabályozó hatóságokra nehezedő adminisztratív terheket. A normál és az ajánlott postai küldeményekkel kapcsolatos szolgáltatásoknak egyaránt ide kell tartozniuk, mivel ezek képzik az egyetemes szolgáltatási kötelezettség alapját, és tekintve, hogy mennyire fontos a nyomon követhetőség az e-kereskedelem számára, a nyomonkövetési szolgáltatás és az könyvelt csomagok árának – függetlenül attól, hogy részét képezik-e az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek – is ide kell tartoznia, hogy ezáltal biztosítható legyen ezen árak összehasonlíthatósága az Unióban. A hangsúlyt a kisebb tömegű csomagokra kell helyezni, mivel ezek alkotják a csomagkézbesítési szolgáltatók által kézbesített postai küldemények zömét, valamint a 20 mm-nél vastagabb, levélküldeményként feldolgozott postai küldeményekre. Kizárólag a küldeményenkénti díjszabásnak kell ide tartoznia, mivel a kisfeladók ezeket az árakat fizetik. Az érintett postai küldeményeket egyértelműen meg kell nevezni e rendelet mellékletében. Ez a rendelet nem kötelezi a határon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat arra, hogy a mellékletben felsorolt valamennyi postai küldemény szerepeljen az általuk kínált szolgáltatások között. A díjakra vonatkozó információkat a pontosság érdekében maguknak a határon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatást nyújtó szolgáltatóknak kell megadniuk. Ezeket a díjakat a Bizottság közzé teszi egy külön e célra létrehozott honlapon, amely semleges és nem kereskedelmi jellegű. |
| --- | --- |

(24)

Az árak átláthatóságának növelésére irányuló intézkedések hatálya alá tartozó postai küldemények jegyzéke korlátozandó, megkönnyítendő az összehasonlíthatóságot, valamint csökkentendő a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra és a nemzeti szabályozó hatóságokra nehezedő adminisztratív terheket. A normál és az ajánlott postai küldeményekkel kapcsolatos szolgáltatásoknak egyaránt ide kell tartozniuk, mivel ezek képzik az egyetemes szolgáltatási kötelezettség alapját, és tekintve, hogy mennyire fontos a nyomon követhetőség az e-kereskedelem számára, a nyomonkövetési szolgáltatás és az könyvelt csomagok árának – függetlenül attól, hogy részét képezik-e az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek – is ide kell tartoznia, hogy ezáltal biztosítható legyen ezen árak összehasonlíthatósága az Unióban. A hangsúlyt a kisebb tömegű csomagokra kell helyezni, mivel ezek alkotják a csomagkézbesítési szolgáltatók által kézbesített postai küldemények zömét, valamint a 20 mm-nél vastagabb, levélküldeményként feldolgozott postai küldeményekre. Kizárólag a küldeményenkénti díjszabásnak kell ide tartoznia, mivel a kisfeladók ezeket az árakat fizetik. Az érintett postai küldeményeket egyértelműen meg kell nevezni e rendelet mellékletében. Ez a rendelet nem kötelezi a határon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat arra, hogy a mellékletben felsorolt valamennyi postai küldemény szerepeljen az általuk kínált szolgáltatások között. A díjakra vonatkozó információkat a pontosság érdekében maguknak a határon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatást nyújtó szolgáltatóknak kell megadniuk. Ezeket a díjakat a Bizottság közzé teszi egy külön e célra létrehozott honlapon, amely semleges és nem kereskedelmi jellegű.

| (25) | Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok az általuk értékelendőnek tartott, határon átnyúló szolgáltatások díjainak objektív értékelését végzik, olyan elemekre kell támaszkodniuk, mint a hasonló csomagkézbesítési szolgáltatásokért a feladás szerinti tagállamban és a rendeltetési tagállamban felszámított belföldi és bármilyen egyéb releváns díjak; a két vagy több tagállamra alkalmazott egységes díj; kétoldalú forgalom, sajátos szállítási vagy kezelési költségek; egyéb releváns költségek és a szolgáltatás minőségére vonatkozó előírások, valamint – amennyiben nem jelent aránytalan terhet – a határokon átnyúló tarifák valószínűsíthető hatása a szolgáltatást igénybe vevő magánszemélyekre és kis- és középvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy ritkán lakott területeken találhatókat, valamint a szolgáltatást igénybe vevő, fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket. Ezeket az általános elemeket olyan egyéb elemekkel is kiegészíthetik, amelyek különösen fontosak az adott díjak magyarázatához, például hogy a díjak külön árszabályozás hatálya alá tartoznak-e a nemzeti jog alapján, vagy megállapítottak-e piaci erőfölénnyel való visszaélést a vonatkozó alkalmazandó jogszabályok alapján. Ezenfelül a nemzeti szabályozó hatóságokra és az egyetemes szolgáltatási kötelezettség alá tartozó csomagkézbesítési szolgáltatókra nehezedő adminisztratív terhek enyhítése érdekében, valamint az arányosság elvének megfelelően a nemzeti szabályozó hatóságok az értékelést megelőzően alkalmazott objektív szűrőmechanizmus alapján azonosíthatják, hogy mely határon átnyúló díjakat szükséges értékelni. |
| --- | --- |

(25)

Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok az általuk értékelendőnek tartott, határon átnyúló szolgáltatások díjainak objektív értékelését végzik, olyan elemekre kell támaszkodniuk, mint a hasonló csomagkézbesítési szolgáltatásokért a feladás szerinti tagállamban és a rendeltetési tagállamban felszámított belföldi és bármilyen egyéb releváns díjak; a két vagy több tagállamra alkalmazott egységes díj; kétoldalú forgalom, sajátos szállítási vagy kezelési költségek; egyéb releváns költségek és a szolgáltatás minőségére vonatkozó előírások, valamint – amennyiben nem jelent aránytalan terhet – a határokon átnyúló tarifák valószínűsíthető hatása a szolgáltatást igénybe vevő magánszemélyekre és kis- és középvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy ritkán lakott területeken találhatókat, valamint a szolgáltatást igénybe vevő, fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket. Ezeket az általános elemeket olyan egyéb elemekkel is kiegészíthetik, amelyek különösen fontosak az adott díjak magyarázatához, például hogy a díjak külön árszabályozás hatálya alá tartoznak-e a nemzeti jog alapján, vagy megállapítottak-e piaci erőfölénnyel való visszaélést a vonatkozó alkalmazandó jogszabályok alapján. Ezenfelül a nemzeti szabályozó hatóságokra és az egyetemes szolgáltatási kötelezettség alá tartozó csomagkézbesítési szolgáltatókra nehezedő adminisztratív terhek enyhítése érdekében, valamint az arányosság elvének megfelelően a nemzeti szabályozó hatóságok az értékelést megelőzően alkalmazott objektív szűrőmechanizmus alapján azonosíthatják, hogy mely határon átnyúló díjakat szükséges értékelni.

| (26) | A regionális és a társadalmi kohézió védelme érdekében fontos lehet, hogy a két vagy több tagállamba irányuló, határokon átnyúló kézbesítések díjai egységesek legyenek. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni, hogy az elektronikus kereskedelmet ösztönözni kell, és új lehetőségeket kell kínálni a távoli és ritkán lakott területeknek, hogy részt vehessenek az internetes kereskedelemben és regionális gazdaságuk növekedjen. |
| --- | --- |

(26)

A regionális és a társadalmi kohézió védelme érdekében fontos lehet, hogy a két vagy több tagállamba irányuló, határokon átnyúló kézbesítések díjai egységesek legyenek. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni, hogy az elektronikus kereskedelmet ösztönözni kell, és új lehetőségeket kell kínálni a távoli és ritkán lakott területeknek, hogy részt vehessenek az internetes kereskedelemben és regionális gazdaságuk növekedjen.

| (27) | A csomagkézbesítési szolgáltatások belföldi és határokon átnyúló díjai közötti jelentős különbségeket objektív kritériumok – például sajátos szállítási vagy kezelési költségek, vagy egyéb releváns költségek – alapján kell indokolni. Szükség lehet arra, hogy a nemzeti szabályozó hatóság az értékelés céljából bizonyítékokat gyűjtsön. A bizonyítékot az értékelés tárgyát képező díjak esetleges indoklásával együtt át kell adni a nemzeti szabályozó hatóságnak. |
| --- | --- |

(27)

A csomagkézbesítési szolgáltatások belföldi és határokon átnyúló díjai közötti jelentős különbségeket objektív kritériumok – például sajátos szállítási vagy kezelési költségek, vagy egyéb releváns költségek – alapján kell indokolni. Szükség lehet arra, hogy a nemzeti szabályozó hatóság az értékelés céljából bizonyítékokat gyűjtsön. A bizonyítékot az értékelés tárgyát képező díjak esetleges indoklásával együtt át kell adni a nemzeti szabályozó hatóságnak.

| (28) | Az Unión belüli átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság közzéteszi az egyes nemzeti ellenőrző hatóságok által benyújtott értékelés nem bizalmas jellegű változatát. |
| --- | --- |

(28)

Az Unión belüli átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság közzéteszi az egyes nemzeti ellenőrző hatóságok által benyújtott értékelés nem bizalmas jellegű változatát.

| (29) | Az adminisztratív terhek enyhítése érdekében a csomagkézbesítési szolgáltatóknak, a nemzeti szabályozó hatóságoknak és a Bizottságnak egyaránt elektronikus úton kell az adattovábbítást végezniük és különösen lehetővé kell tenniük a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt elektronikus aláírás használatát. |
| --- | --- |

(29)

Az adminisztratív terhek enyhítése érdekében a csomagkézbesítési szolgáltatóknak, a nemzeti szabályozó hatóságoknak és a Bizottságnak egyaránt elektronikus úton kell az adattovábbítást végezniük és különösen lehetővé kell tenniük a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt elektronikus aláírás használatát.

| (30) | A csomagkézbesítési szolgáltatások piaca gyorsan változik, ezért a Bizottság feladata újraértékelni e rendelet hatékonyságát és eredményességét, figyelembe véve az elektronikus kereskedelem fejlődését is, és rendszeres jelentést benyújtani az Európai Parlament és a Tanács számára. E jelentéshez adott esetben mellékelni kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett felülvizsgálatra irányuló jogalkotási javaslatot. E jelentést az összes érdekelt fél, többek között a postai ágazat szociális párbeszédért felelős bizottságának bevonásával kell elkészíteni. |
| --- | --- |

(30)

A csomagkézbesítési szolgáltatások piaca gyorsan változik, ezért a Bizottság feladata újraértékelni e rendelet hatékonyságát és eredményességét, figyelembe véve az elektronikus kereskedelem fejlődését is, és rendszeres jelentést benyújtani az Európai Parlament és a Tanács számára. E jelentéshez adott esetben mellékelni kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett felülvizsgálatra irányuló jogalkotási javaslatot. E jelentést az összes érdekelt fél, többek között a postai ágazat szociális párbeszédért felelős bizottságának bevonásával kell elkészíteni.

| (31) | A Bizottságnak építenie kell a nemzeti szabályozó hatóságok képviselőiből álló, a Postai Szolgáltatások Európai Szabályozói Csoportja által nyújtott értékes hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak építenie kell a nemzeti szabályozó hatóságok képviselőiből álló, a Postai Szolgáltatások Európai Szabályozói Csoportja által nyújtott értékes hozzájárulásra.

| (32) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskörökkel kell ruházni azon formanyomtatvány meghatározására, amelyen a csomagkézbesítési szolgáltatók benyújtják az információkat a nemzeti szabályozó hatóságoknak. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(32)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskörökkel kell ruházni azon formanyomtatvány meghatározására, amelyen a csomagkézbesítési szolgáltatók benyújtják az információkat a nemzeti szabályozó hatóságoknak. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni.

| (33) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi mindenekelőtt az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, és végrehajtása során e jogokkal és elvekkel összhangban kell eljárni. |
| --- | --- |

(33)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi mindenekelőtt az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, és végrehajtása során e jogokkal és elvekkel összhangban kell eljárni.

| (34) | A személyes adatok e rendelet keretén belül történő kezelésére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(34)

A személyes adatok e rendelet keretén belül történő kezelésére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) alkalmazandó.

| (35) | A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (36) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a szabályozói felügyelet javításához szükséges szabályozói alapelvek és szabályok meghatározását, a díjak átláthatóságának javítását és a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó, a versenyt támogató bizonyos alapelvek rögzítését – azzal a végső céllal, hogy a szolgáltatást igénybe vevők számára javítsa a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat, és ezáltal is erősítse a fogyasztók határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett bizalmát – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(36)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a szabályozói felügyelet javításához szükséges szabályozói alapelvek és szabályok meghatározását, a díjak átláthatóságának javítását és a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó, a versenyt támogató bizonyos alapelvek rögzítését – azzal a végső céllal, hogy a szolgáltatást igénybe vevők számára javítsa a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat, és ezáltal is erősítse a fogyasztók határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett bizalmát – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és célok

E rendelet – a 97/67/EK irányelvben rögzített rendelkezések mellett – a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javítását elősegítő konkrét rendelkezéseket állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | a csomagkézbesítési szolgáltatásokkal kapcsolatos szabályozói felügyelet; |
| --- | --- |

a)

a csomagkézbesítési szolgáltatásokkal kapcsolatos szabályozói felügyelet;

| b) | a határokon átnyúló egyes csomagkézbesítési szolgáltatások díjainak átláthatósága és értékelése az indokolatlanul magas díjak azonosítása céljából; |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló egyes csomagkézbesítési szolgáltatások díjainak átláthatósága és értékelése az indokolatlanul magas díjak azonosítása céljából;

| c) | a fogyasztóknak szóló, a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó információknak a kereskedők általi elérhetővé tétele. |
| --- | --- |

c)

a fogyasztóknak szóló, a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó információknak a kereskedők általi elérhetővé tétele.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 97/67/EK irányelv 2. cikke, valamint a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 1., 2. és 5. pontja szerinti fogalommeghatározások alkalmazandók. Emellett a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

1.   „csomag”: levélküldeménytől eltérő postai küldemény, amely kereskedelmi értékkel rendelkező vagy azzal nem rendelkező tárgyat tartalmaz és tömege nem haladja meg a 31,5 kg-ot;

„csomag”

2.   „csomagkézbesítési szolgáltatások”: csomagküldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és szétosztását magukban foglaló szolgáltatások;

„csomagkézbesítési szolgáltatások”

3.   „csomagkézbesítési szolgáltató”: egy vagy több csomagkézbesítési szolgáltatás nyújtását végző vállalkozás, kivéve azokat a csupán egy tagállamban letelepedett vállalkozásokat, amelyek kizárólag belföldi csomagkézbesítési szolgáltatásokat nyújtanak adásvételi szerződés részeként, és a szerződés részeként személyesen kézbesítik az említett szerződés tárgyát képező árukat a fogyasztónak;

„csomagkézbesítési szolgáltató”

4.   „alvállalkozó”: a csomagkézbesítési szolgáltató részére a csomagok gyűjtését, feldolgozását, szállítását vagy szétosztását és kézbesítését végző vállalkozás;

„alvállalkozó”

3. cikk

A harmonizáció szintje

Az e rendeletben foglalt követelmények minimumkövetelmények, és nem akadályozzák a tagállamokat abban, hogy a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javítása érdekében további szükséges és arányos intézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be, feltéve, hogy ezen intézkedések összeegyeztethetőek az uniós joggal.

II. FEJEZET

SZABÁLYOZÓI FELÜGYELET

4. cikk

Információszolgáltatás

(1)   Minden csomagkézbesítési szolgáltató köteles megadni a letelepedésének helye szerinti tagállam nemzeti szabályozó hatóságának az alábbi információkat, kivéve abban az esetben, ha a nemzeti szabályozó hatóság már megkérte és megkapta azokat:

| a) | a szolgáltató neve, jogállása és cégformája, cégnyilvántartásban vagy más hasonló nyilvántartásban kapott nyilvántartási száma, héaazonosító száma, letelepedési helyének címe és egy kapcsolattartó személy elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltató neve, jogállása és cégformája, cégnyilvántartásban vagy más hasonló nyilvántartásban kapott nyilvántartási száma, héaazonosító száma, letelepedési helyének címe és egy kapcsolattartó személy elérhetősége;

| b) | a szolgáltató által kínált csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzői, és lehetőség szerint e szolgáltatások részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltató által kínált csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzői, és lehetőség szerint e szolgáltatások részletes leírása;

| c) | a szolgáltatónak a csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó általános szerződési feltételei, beleértve a szolgáltatást igénybe vevők panasztételi eljárásának részletes leírását, valamint a felelősség valamennyi lehetséges korlátozását. |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatónak a csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó általános szerződési feltételei, beleértve a szolgáltatást igénybe vevők panasztételi eljárásának részletes leírását, valamint a felelősség valamennyi lehetséges korlátozását.

(2)   A csomagkézbesítési szolgáltató köteles 30 napon belül tájékoztatni a nemzeti szabályozó hatóságot minden olyan változásról, amely az (1) bekezdésben említett információkat érinti.

(3)   Minden csomagkézbesítési szolgáltató köteles minden naptári év június 30-ig megadni a letelepedésének helye szerinti tagállam nemzeti szabályozó hatóságának az alábbi információkat, kivéve abban az esetben, ha a nemzeti szabályozó hatóság már megkérte és megkapta azokat:

| a) | a csomagkézbesítési szolgáltatások előző naptári évre vonatkozó éves forgalma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, a belföldi, valamint a határokon átnyúló bejövő és kimenő csomagkézbesítési szolgáltatások szerinti bontásban; |
| --- | --- |

a)

a csomagkézbesítési szolgáltatások előző naptári évre vonatkozó éves forgalma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, a belföldi, valamint a határokon átnyúló bejövő és kimenő csomagkézbesítési szolgáltatások szerinti bontásban;

| b) | a szolgáltatónak dolgozó, a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyek előző naptári évi létszáma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, többek között a személyek számát tartalmazó, foglalkoztatási viszony szerinti bontásban feltüntetve, különös tekintettel a teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottak, valamint az önálló vállalkozók számát; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatónak dolgozó, a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtásában részt vevő személyek előző naptári évi létszáma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, többek között a személyek számát tartalmazó, foglalkoztatási viszony szerinti bontásban feltüntetve, különös tekintettel a teljes munkaidős, részmunkaidős és ideiglenes alkalmazottak, valamint az önálló vállalkozók számát;

| c) | az előző naptári évben kezelt csomagok száma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, a belföldi, valamint a határokon átnyúlóan kézbesített bejövő és kimenő csomagok szerinti bontásban; |
| --- | --- |

c)

az előző naptári évben kezelt csomagok száma a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, a belföldi, valamint a határokon átnyúlóan kézbesített bejövő és kimenő csomagok szerinti bontásban;

| d) | alvállalkozóik neve, továbbá minden egyéb információ, amellyel a szolgáltató rendelkezik az alvállalkozók által nyújtott csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzőiről; |
| --- | --- |

d)

alvállalkozóik neve, továbbá minden egyéb információ, amellyel a szolgáltató rendelkezik az alvállalkozók által nyújtott csomagkézbesítési szolgáltatások jellemzőiről;

| e) | amennyiben rendelkezésre áll, bármely nyilvánosan hozzáférhető, a csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó, az adott naptári év január 1-jén érvényes díjszabás. |
| --- | --- |

e)

amennyiben rendelkezésre áll, bármely nyilvánosan hozzáférhető, a csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozó, az adott naptári év január 1-jén érvényes díjszabás.

(4)   A Bizottság 2018. szeptember 23-ig végrehajtási jogi aktust fogad el az (1) és a (3) bekezdésben említett információk nyújtására szolgáló formanyomtatvány meghatározására. E végrehajtási jogi aktust a 12. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóságok az (1) és a (3) bekezdésben említetteken kívül további információszolgáltatási kötelezettséget is előírhatnak, amennyiben az szükséges és arányos.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazandó azokra a csomagkézbesítési szolgáltatókra, amelyek az előző naptári évben átlagosan 50-nél kevesebb személyt alkalmaztak a csomagkézbesítési szolgáltatások nyújtása területén a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállamban, kivéve, ha a szóban forgó szolgáltató több tagállamban is letelepedett. A nemzeti szabályozó hatóság az 50 fős határértékbe beleszámíthatja a csomagkézbesítési szolgáltató alvállalkozóinak alkalmazottait is.

(7)   A (6) bekezdéstől eltérően a nemzeti szabályozó hatóság bármely olyan csomagkézbesítési szolgáltatótól kérheti az (1)–(5) bekezdésben említett információk benyújtását, amely az előző naptári évben átlagosan 25 és 49 közötti létszámot foglalkoztatott, ha a tagállami sajátosságok miatt erre szükség van, és amennyiben ez szükséges és arányos e rendelet rendelkezéseinek betartása érdekében.

5. cikk

A határokon átnyúló díjak átláthatósága

(1)   A 4. cikk (6) és (7) bekezdése által kizártak kivételével valamennyi, határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatást nyújtó szolgáltató benyújtja a letelepedésének helye szerinti tagállam nemzeti szabályozó hatóságához azt a nyilvános díjszabást, amely a melléklet szerinti kategóriákba tartozó, küldeményenkénti díjszabású, a levélküldeményektől eltérő postai küldemények kézbesítésére vonatkozó, az adott naptári év január 1-jén érvényes díjakat tartalmazza. Ezt a tájékoztatást az adott naptári év január 31-ig kell benyújtani.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok késedelem nélkül – legkésőbb az adott naptári év február 28-ig – benyújtják a Bizottság részére az (1) bekezdéssel összhangban rendelkezésükre bocsátott közzétett díjszabásokat. Ezeket a Bizottság legkésőbb az adott naptári év március 31-ig közzéteszi egy külön honlapon, és biztosítja, hogy az erre a célra használt honlap semleges és üzleti jelleggel nem bíró legyen.

6. cikk

A küldeményenkénti díjszabású csomagok határon átnyúló díjainak értékelése

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság az 5. cikkel összhangban kapott közzétett díjszabások alapján a mellékletben felsorolt küldeményenkénti díjszabású postai küldeményfajták mindegyikénél azonosítja a tagállamából származó csomagkézbesítési szolgáltatást nyújtó szolgáltató egyetemes szolgáltatási kötelezettség alá eső, határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásainak azon díjait, amelyek értékelését a nemzeti szabályozó hatóság objektív módon szükségesnek ítéli.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóság objektív módon és a 97/67/EK irányelv 12. cikkében említett elvekkel összhangban értékeli az (1) bekezdés szerint azonosított, határokon átnyúló díjakat, annak érdekében, hogy megállapítsa, mely határokon átnyúló díjakat ítéli indokolatlanul magasnak. Az értékelés során különösen a következő elemeket veszi figyelembe:

| a) | az összehasonlítható csomagkézbesítési szolgáltatásokért a feladás szerinti tagállamban és a rendeltetési tagállamban felszámított belföldi és bármilyen egyéb releváns díjak; |
| --- | --- |

a)

az összehasonlítható csomagkézbesítési szolgáltatásokért a feladás szerinti tagállamban és a rendeltetési tagállamban felszámított belföldi és bármilyen egyéb releváns díjak;

| b) | a két vagy több tagállamra alkalmazott egységes díj; |
| --- | --- |

b)

a két vagy több tagállamra alkalmazott egységes díj;

| c) | kétoldalú forgalom, sajátos szállítási vagy kezelési költségek, egyéb releváns költségek, valamint a szolgáltatás minőségére vonatkozó előírások. |
| --- | --- |

c)

kétoldalú forgalom, sajátos szállítási vagy kezelési költségek, egyéb releváns költségek, valamint a szolgáltatás minőségére vonatkozó előírások.

| d) | a határokon átnyúló díjak valószínűsíthető hatása a szolgáltatást igénybe vevő magánszemélyekre, valamint kis- és középvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy ritkán lakott területeken találhatókat, valamint a szolgáltatást igénybe vevő, fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket, amennyiben ez nem jelent aránytalan terhet. |
| --- | --- |

d)

a határokon átnyúló díjak valószínűsíthető hatása a szolgáltatást igénybe vevő magánszemélyekre, valamint kis- és középvállalkozásokra, beleértve a távoli vagy ritkán lakott területeken találhatókat, valamint a szolgáltatást igénybe vevő, fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket, amennyiben ez nem jelent aránytalan terhet.

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt elemeken felül a nemzeti szabályozó hatóság – amennyiben szükségesnek ítéli – figyelembe veheti különösen az alábbi elemeket is:

| a) | a díjak nemzeti jogszabály alapján külön árszabályozás alá esnek-e; |
| --- | --- |

a)

a díjak nemzeti jogszabály alapján külön árszabályozás alá esnek-e;

| b) | megállapítottak-e piaci erőfölénnyel való visszaélést a vonatkozó alkalmazandó jogszabályok alapján. |
| --- | --- |

b)

megállapítottak-e piaci erőfölénnyel való visszaélést a vonatkozó alkalmazandó jogszabályok alapján.

(4)   A Bizottság iránymutatásokat dolgoz ki a (2) és (3) bekezdésben felsorolt elemek tekintetében alkalmazandó módszertant illetően.

(5)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság a (2) bekezdés szerinti értékelés céljából szükségesnek ítéli, az említett díjakra vonatkozóan további, az értékelés elvégzéséhez szükséges bizonyítékot kér.

6.   Az (5) bekezdésben említett bizonyítékot az az értékelés tárgyát képező díjak esetleges indoklásával együtt a kérés kézhezvételétől számított egy hónapon belül be kell nyújtani a nemzeti szabályozó hatósághoz.

(7)   A nemzeti szabályozó hatóság a vonatkozó naptári év június 30-ig benyújtja értékelését a Bizottsághoz. A nemzeti szabályozó hatóság továbbá benyújtja a Bizottság részére értékelése nem bizalmas jellegű változatát is.

(8)   A Bizottság késedelem nélkül és mindenképpen a kézhezvételtől számított egy hónapon belül közzéteszi az értékelésnek a nemzeti szabályozó hatóság által benyújtott nem bizalmas jellegű változatát.

7. cikk

A fogyasztók tájékoztatása

A 2011/83/EU irányelv hatálya alá eső szerződések esetében, amennyiben ez lehetséges és adott esetben, minden kereskedő, aki a fogyasztókkal küldemények határokon átnyúló küldését magában foglaló adásvételi szerződést köt, a szerződéskötés előtti szakaszban rendelkezésre bocsátja a konkrét adásvételi szerződéssel kapcsolatos, határon átnyúló kézbesítési lehetőségekről és a fogyasztó által a határon átnyúló csomagkézbesítésért fizetendő díjakról, valamint adott esetben saját panaszkezelési szabályairól szóló információkat.

II. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok 2019. november 23-ig értesítik a Bizottságot nemzeti joguknak azokról a rendelkezéseiről, amelyeket az (1) bekezdés értelmében fogadnak el, továbbá haladéktalanul értesítik a Bizottságot az azokat érintő minden későbbi módosításról.

9. cikk

Titoktartás

Bármely, e rendelet szerint a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság rendelkezésére bocsájtott bizalmas üzleti információt szigorú titoktartással kell kezelni az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályoknak megfelelően.

10. cikk

Alkalmazás

Amennyiben e rendelet kifejezetten másként nem rendelkezik, ez a rendelet nem sérti a csomagkézbesítési szolgáltatókra alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályokat és a megfelelő engedélyezési eljárásokat, többek között a szociális és foglalkoztatáspolitikai szabályokat és a nemzeti szabályozó hatóságok felé nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó követelményeket.

11. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról 2020. május 23-ig, majd azt követően háromévenként értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, amelyet szükség esetén felülvizsgálatra irányuló jogalkotási javaslattal egészít ki. E jelentés elkészítése előtt minden érintett felet be kell vonni és tájékoztatni kell.

A Bizottság legalább a következőket értékeli:

| a) | hozzájárult-e e rendelet a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javításához, többek között – különösen a távoli vagy a ritkán lakott területeken található – kkv-k és magánszemélyek általi megfizethetőséghez, és javult-e a határon átnyúló díjak átláthatósága; |
| --- | --- |

a)

hozzájárult-e e rendelet a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások javításához, többek között – különösen a távoli vagy a ritkán lakott területeken található – kkv-k és magánszemélyek általi megfizethetőséghez, és javult-e a határon átnyúló díjak átláthatósága;

| b) | e rendelet milyen hatással volt a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások és az e-kereskedelem szintjére, beleértve a kézbesítési díjakra vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

b)

e rendelet milyen hatással volt a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások és az e-kereskedelem szintjére, beleértve a kézbesítési díjakra vonatkozó adatokat;

| c) | e rendelet alkalmazása során milyen mértékű nehézségek merültek fel a nemzeti szabályozó hatóságoknál, ideértve az adminisztratív következmények mennyiségi elemzését is; |
| --- | --- |

c)

e rendelet alkalmazása során milyen mértékű nehézségek merültek fel a nemzeti szabályozó hatóságoknál, ideértve az adminisztratív következmények mennyiségi elemzését is;

| d) | előrelépés a csomagkézbesítés egységes piacának kialakítását célzó egyéb kezdeményezések, többek között a fogyasztóvédelem, valamint az előírások kidolgozása terén. |
| --- | --- |

d)

előrelépés a csomagkézbesítés egységes piacának kialakítását célzó egyéb kezdeményezések, többek között a fogyasztóvédelem, valamint az előírások kidolgozása terén.

12. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 97/67/EK irányelv 21. cikkével létrehozott postai irányelv bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. május 22-től kell alkalmazni, a 8. cikk kivételével, amelyet 2019. november 23-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2018. április 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

L. PAVLOVA

---

(1)  
  HL C 34., 2017.2.2., 106. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. március 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. április 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (HL L 15., 1998.1.21., 14. o.).

3

(4)  A Bizottság végrehajtási határozata (2016. augusztus 1.) az 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából az Európai Szabványügyi Bizottsághoz a postai szolgáltatások és a szolgáltatás minőségének javítása tekintetében intézett kérésről.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

5

(6)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

10

---

MELLÉKLET

Küldeményenkénti díjszabású postai küldemények, amelyekre alkalmazni kell a csomagkézbesítési szolgáltatók díjaira vonatkozó, az árak átláthatóságával és értékelésével kapcsolatos, a 5. és az 6. cikkben előírt intézkedéseket:

| a) | 500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél; |
| --- | --- |

a)

500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél;

| b) | 1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél; |
| --- | --- |

b)

1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél;

| c) | 2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél; |
| --- | --- |

c)

2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard levél;

| d) | 500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél; |
| --- | --- |

d)

500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél;

| e) | 1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél; |
| --- | --- |

e)

1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél;

| f) | 2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél; |
| --- | --- |

f)

2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) ajánlott levél;

| g) | 500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél; |
| --- | --- |

g)

500 g tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél;

| h) | 1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél; |
| --- | --- |

h)

1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél;

| i) | 2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél; |
| --- | --- |

i)

2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető levél;

| j) | 1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag; |
| --- | --- |

j)

1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag;

| k) | 2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag; |
| --- | --- |

k)

2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag;

| l) | 5 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag; |
| --- | --- |

l)

5 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) standard csomag;

| m) | 1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag; |
| --- | --- |

m)

1 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag;

| n) | 2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag; |
| --- | --- |

n)

2 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag;

| o) | 5 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag. |
| --- | --- |

o)

5 kg tömegű (belföldi és Unión belüli) nyomon követhető csomag.

Az a)–o) pontban felsorolt postai küldeményeknek a következő kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | Az a)–i) pontban felsorolt postai küldemények (levéltermékek) mérethatáraira a következő szabály vonatkozik:
  Hosszúság, szélesség és vastagság együttesen: 900 mm, a legnagyobb méret legfeljebb 600 mm, a legkisebb méret legalább 20 mm; |
| --- | --- |

a)

Az a)–i) pontban felsorolt postai küldemények (levéltermékek) mérethatáraira a következő szabály vonatkozik:

Hosszúság, szélesség és vastagság együttesen: 900 mm, a legnagyobb méret legfeljebb 600 mm, a legkisebb méret legalább 20 mm;

| b) | A j)–o) pontban felsorolt csomagok nem lehetnek kisebbek az a)–i) pontban felsoroltak előírt méreténél. |
| --- | --- |

b)

A j)–o) pontban felsorolt csomagok nem lehetnek kisebbek az a)–i) pontban felsoroltak előírt méreténél.

Az a)–o) pontban felsorolt postai küldeményekre vonatkozó díjakkal kapcsolatos információk szolgáltatásakor figyelembe veendő elemek:

| (*) | A postai küldeményekhez tartozó díjak küldeményenkénti díjként értendők, és nem tartalmazhatnak semmilyen mennyiségi alapú speciális engedményt vagy más speciális elbánást. |
| --- | --- |

(*)

A postai küldeményekhez tartozó díjak küldeményenkénti díjként értendők, és nem tartalmazhatnak semmilyen mennyiségi alapú speciális engedményt vagy más speciális elbánást.

| (**) | A díjak értékét héa nélkül kell megadni a nemzeti szabályozó hatóságoknak. |
| --- | --- |

(**)

A díjak értékét héa nélkül kell megadni a nemzeti szabályozó hatóságoknak.

| (***) | Azoknak a szolgáltatóknak, akik egynél több, a fenti kritériumoknak megfelelő postai küldeményre vonatkozóan kínálnak kézbesítési szolgáltatást, a legalacsonyabb díjat kell bejelenteniük. |
| --- | --- |

(***)

Azoknak a szolgáltatóknak, akik egynél több, a fenti kritériumoknak megfelelő postai küldeményre vonatkozóan kínálnak kézbesítési szolgáltatást, a legalacsonyabb díjat kell bejelenteniük.

| (****) | A fenti díjak a címzettnek a rendeltetési tagállamban található otthonában vagy más telephelyén, vagy – ha ez a díj kiegészítő díj nélkül magában foglalja ezt a lehetőséget – a címzett által kért más helyszínen kézbesített postai küldeményekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(****)

A fenti díjak a címzettnek a rendeltetési tagállamban található otthonában vagy más telephelyén, vagy – ha ez a díj kiegészítő díj nélkül magában foglalja ezt a lehetőséget – a címzett által kért más helyszínen kézbesített postai küldeményekre vonatkoznak.

---

IRÁNYELVEK

| 2018.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/29

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/645 IRÁNYELVE

(2018. április 18.)

az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről szóló 2003/59/EK irányelv és a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i fehér könyvében a Bizottság azt a „zéró-elképzelést” tűzte ki célul, hogy 2050-re az Unióban közel nullára csökkenjen a halálos kimenetelű közúti balesetek száma. |
| --- | --- |

(1)

„Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i fehér könyvében a Bizottság azt a „zéró-elképzelést” tűzte ki célul, hogy 2050-re az Unióban közel nullára csökkenjen a halálos kimenetelű közúti balesetek száma.

| (2) | A Bizottság a 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásról szóló, „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2010 és 2011 közötti időszakra” című közleményében azon célkitűzésre tett javaslatot, miszerint 2010-től 2020-ig a felére kell csökkenteni a halálos kimenetelű közúti balesetek számát az Unióban. E cél elérése érdekében a Bizottság hét stratégiai célkitűzést fogalmazott meg, köztük a közúthasználók oktatásának és képzésének, valamint a veszélyeztetett úthasználók védelmének javítását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásról szóló, „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2010 és 2011 közötti időszakra” című közleményében azon célkitűzésre tett javaslatot, miszerint 2010-től 2020-ig a felére kell csökkenteni a halálos kimenetelű közúti balesetek számát az Unióban. E cél elérése érdekében a Bizottság hét stratégiai célkitűzést fogalmazott meg, köztük a közúthasználók oktatásának és képzésének, valamint a veszélyeztetett úthasználók védelmének javítását.

| (3) | Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. Ez a kibocsátás-csökkentési cél segíteni fog a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek teljesítésében, és ahhoz valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia. A közlekedési ágazatnak átfogó megközelítésre van szüksége a kibocsátáscsökkentés és az energiahatékonyság előmozdítása céljából. További lépéseket kell tenni az alacsony kibocsátású mobilitás felé, többek között kutatás és a már rendelkezésre álló technológiai fejlesztések bevezetése révén. A gépjárművezetőket megfelelően ki kell képezni, hogy a lehető leghatékonyabban vezessenek. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. Ez a kibocsátás-csökkentési cél segíteni fog a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzéseinek teljesítésében, és ahhoz valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia. A közlekedési ágazatnak átfogó megközelítésre van szüksége a kibocsátáscsökkentés és az energiahatékonyság előmozdítása céljából. További lépéseket kell tenni az alacsony kibocsátású mobilitás felé, többek között kutatás és a már rendelkezésre álló technológiai fejlesztések bevezetése révén. A gépjárművezetőket megfelelően ki kell képezni, hogy a lehető leghatékonyabban vezessenek.

| (4) | A 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) végrehajtásának értékelése során a Bizottság több hiányosságot is azonosított. A főbb azonosított hiányosságokat a mentességek értelmezésével kapcsolatos nehézségek és jogbizonytalanság; a képzés tartalma, amelyet csak részben minősítettek relevánsnak a gépjárművezetők igényei szempontjából; a gépjárművezetők által egy másik tagállamban teljes mértékben vagy részlegesen elvégzett képzés elismertetésének nehézsége, valamint a 2003/59/EK és a 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) által előírt alsó korhatárra vonatkozó követelmények összhangjának hiánya jelentették. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) végrehajtásának értékelése során a Bizottság több hiányosságot is azonosított. A főbb azonosított hiányosságokat a mentességek értelmezésével kapcsolatos nehézségek és jogbizonytalanság; a képzés tartalma, amelyet csak részben minősítettek relevánsnak a gépjárművezetők igényei szempontjából; a gépjárművezetők által egy másik tagállamban teljes mértékben vagy részlegesen elvégzett képzés elismertetésének nehézsége, valamint a 2003/59/EK és a 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) által előírt alsó korhatárra vonatkozó követelmények összhangjának hiánya jelentették.

| (5) | A jogi egyértelműség javítása érdekében a 2003/59/EK irányelvben el kell hagyni vagy módosítani kell az olyan uniós jogi aktusokra vonatkozó hivatkozásokat, amelyeket már hatályon kívül helyeztek, vagy amelyek helyébe más uniós jogi aktusok léptek. |
| --- | --- |

(5)

A jogi egyértelműség javítása érdekében a 2003/59/EK irányelvben el kell hagyni vagy módosítani kell az olyan uniós jogi aktusokra vonatkozó hivatkozásokat, amelyeket már hatályon kívül helyeztek, vagy amelyek helyébe más uniós jogi aktusok léptek.

| (6) | A jogbiztonság és az egyéb uniós jogi aktusokkal való összhang biztosítása érdekében a 2003/59/EK irányelvben meghatározott mentességeket több helyen is módosítani kell, figyelembe véve az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott hasonló mentességeket. Az említett mentességek közül néhány azon helyzetekhez kapcsolódik, amelyekben a gépjárművezetés nem a gépjárművezető fő tevékenysége, és amelyekben aránytalan terhet jelentene a gépjárművezető számára a 2003/59/EK irányelv követelményeinek való megfelelés. A gépjárművezetést általában akkor nem tekintik a gépjárművezető fő tevékenységének, ha a vezetés a havi munkaidőnek kevesebb, mint 30 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság és az egyéb uniós jogi aktusokkal való összhang biztosítása érdekében a 2003/59/EK irányelvben meghatározott mentességeket több helyen is módosítani kell, figyelembe véve az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott hasonló mentességeket. Az említett mentességek közül néhány azon helyzetekhez kapcsolódik, amelyekben a gépjárművezetés nem a gépjárművezető fő tevékenysége, és amelyekben aránytalan terhet jelentene a gépjárművezető számára a 2003/59/EK irányelv követelményeinek való megfelelés. A gépjárművezetést általában akkor nem tekintik a gépjárművezető fő tevékenységének, ha a vezetés a havi munkaidőnek kevesebb, mint 30 %-át teszi ki.

| (7) | Amennyiben a gépjárművezetésre ritkán, vidéki területeken kerül sor, és azt olyan gépjárművezetők végzik, akik saját vállalkozásuk számára szállítanak, a közúti közlekedésbiztonság biztosítása mellett mentességeket kell alkalmazni. Az Unión belüli vidéki térségek földrajzának, éghajlatának és népsűrűségének eltérő feltételei miatt a tagállamok belátására kell bízni annak meghatározását, hogy az ilyen gépjárművezetés alkalminak tekinthető-e, valamint hogy – például az út típusa, a forgalom volumene vagy a veszélyeztetett úthasználók jelenléte alapján –az ilyen mentesség kihat-e a közúti közlekedés biztonságára. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a gépjárművezetésre ritkán, vidéki területeken kerül sor, és azt olyan gépjárművezetők végzik, akik saját vállalkozásuk számára szállítanak, a közúti közlekedésbiztonság biztosítása mellett mentességeket kell alkalmazni. Az Unión belüli vidéki térségek földrajzának, éghajlatának és népsűrűségének eltérő feltételei miatt a tagállamok belátására kell bízni annak meghatározását, hogy az ilyen gépjárművezetés alkalminak tekinthető-e, valamint hogy – például az út típusa, a forgalom volumene vagy a veszélyeztetett úthasználók jelenléte alapján –az ilyen mentesség kihat-e a közúti közlekedés biztonságára.

| (8) | Mivel az Unión belül eltérő lehet, hogy a mezőgazdaságban, kertészetben, erdészetben, földművelésben és halászatban dolgozóknak – akik mentességet élveznek ezen irányelv alól – mekkora távolságot kell megtenniük munkájuk során, a tagállamokra kell bízni annak nemzeti jogukban való meghatározását, hogy a mentességek alkalmazása tekintetében mennyi a vállalkozás telephelyétől megengedett maximális távolság. |
| --- | --- |

(8)

Mivel az Unión belül eltérő lehet, hogy a mezőgazdaságban, kertészetben, erdészetben, földművelésben és halászatban dolgozóknak – akik mentességet élveznek ezen irányelv alól – mekkora távolságot kell megtenniük munkájuk során, a tagállamokra kell bízni annak nemzeti jogukban való meghatározását, hogy a mentességek alkalmazása tekintetében mennyi a vállalkozás telephelyétől megengedett maximális távolság.

| (9) | Az alapképzés követelménye alóli mentességet élvező gépjárművezetőket – az említett mentesség fenntartása mellett – mindazonáltal kötelezni kell arra, hogy időszakosan továbbképzésen vegyenek részt a munkájuk ellátásához nélkülözhetetlen ismeretek frissítése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Az alapképzés követelménye alóli mentességet élvező gépjárművezetőket – az említett mentesség fenntartása mellett – mindazonáltal kötelezni kell arra, hogy időszakosan továbbképzésen vegyenek részt a munkájuk ellátásához nélkülözhetetlen ismeretek frissítése érdekében.

| (10) | A tagállamoknak a Bizottsággal együttműködve elektronikus úton információt kell cserélniük a szakmai alkalmassági bizonyítványokról (a továbbiakban: SZAB). A tagállamoknak a Bizottság költség-haszon elemzését figyelembe véve ki kell fejleszteniük a szükséges elektronikus platformot, beleértve a vezetői engedélyek 2006/126/EK irányelv értelmében létrehozott uniós hálózata kibővítésének lehetőségét. Egyéb előnyök mellett ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy könnyen hozzáférhessenek azon elvégzett képzésekre vonatkozó információkhoz, amelyek nem szerepelnek a gépjárművezető vezetői engedélyén. Fontos, hogy a tagállamok és a Bizottság erőfeszítéseket tegyenek e funkciók továbbfejlesztésére a közúti ellenőrzések során történő valós idejű hozzáférés érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak a Bizottsággal együttműködve elektronikus úton információt kell cserélniük a szakmai alkalmassági bizonyítványokról (a továbbiakban: SZAB). A tagállamoknak a Bizottság költség-haszon elemzését figyelembe véve ki kell fejleszteniük a szükséges elektronikus platformot, beleértve a vezetői engedélyek 2006/126/EK irányelv értelmében létrehozott uniós hálózata kibővítésének lehetőségét. Egyéb előnyök mellett ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy könnyen hozzáférhessenek azon elvégzett képzésekre vonatkozó információkhoz, amelyek nem szerepelnek a gépjárművezető vezetői engedélyén. Fontos, hogy a tagállamok és a Bizottság erőfeszítéseket tegyenek e funkciók továbbfejlesztésére a közúti ellenőrzések során történő valós idejű hozzáférés érdekében.

| (11) | Figyelembe véve az oktatás és a képzés területén bekövetkezett változásokat, valamint annak érdekében, hogy a 2003/59/EK irányelv minél nagyobb mértékben hozzájáruljon a közúti közlekedés biztonságához, és biztosítsa, hogy a képzés megfeleljen a gépjárművezetők igényeinek, a tanfolyamok anyagában nagyobb hangsúlyt kell fektetni a közúti közlekedés biztonságához kapcsolódó olyan témákra, mint a veszélyhelyzetek felismerése, a veszélyeztetett úthasználók, különösen a gyalogosok, a kerékpárosok és a korlátozott mozgásképességű személyek védelme, az üzemanyag-hatékony vezetés, a szélsőséges időjárási körülmények közötti vezetés és a szokásostól eltérő jellemzőkkel rendelkező rakományok szállítása. Ebben az összefüggésben a képzéseknek az intelligens közlekedési rendszerekre is vonatkozniuk kell, és a technológiai fejlődéssel lépést tartva kell fejlődniük. |
| --- | --- |

(11)

Figyelembe véve az oktatás és a képzés területén bekövetkezett változásokat, valamint annak érdekében, hogy a 2003/59/EK irányelv minél nagyobb mértékben hozzájáruljon a közúti közlekedés biztonságához, és biztosítsa, hogy a képzés megfeleljen a gépjárművezetők igényeinek, a tanfolyamok anyagában nagyobb hangsúlyt kell fektetni a közúti közlekedés biztonságához kapcsolódó olyan témákra, mint a veszélyhelyzetek felismerése, a veszélyeztetett úthasználók, különösen a gyalogosok, a kerékpárosok és a korlátozott mozgásképességű személyek védelme, az üzemanyag-hatékony vezetés, a szélsőséges időjárási körülmények közötti vezetés és a szokásostól eltérő jellemzőkkel rendelkező rakományok szállítása. Ebben az összefüggésben a képzéseknek az intelligens közlekedési rendszerekre is vonatkozniuk kell, és a technológiai fejlődéssel lépést tartva kell fejlődniük.

| (12) | A tagállamok számára egyértelműen lehetőséget kell adni arra, hogy a képzés egy részében információs és kommunikációs technológiai eszközök, például e-tanulás és vegyes tanulás alkalmazásával fejlesszék és korszerűsítsék képzési gyakorlatukat, mindeközben biztosítva a képzés minőségét. A képzési gyakorlatok IKT eszközök használatával történő fejlesztése és korszerűsítése során fontos figyelembe venni, hogy bizonyos specifikus témaköröket a gyakorlatban kell elsajátítani, és nem oktathatók ezekkel a tanulási eszközökkel: ilyen például a hólánc felszerelése vagy a rakományok biztonságos elhelyezése, illetve a képzés egyéb olyan elemei, melyeknél a gyakorlati szempont is jelentős. A gyakorlati képzés részét képezheti a gépjárművezetés, de az nem kötelező. Az ezen irányelv szerinti képzési követelmények jelentős részét jóváhagyott képzési központokban kell tartani. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok számára egyértelműen lehetőséget kell adni arra, hogy a képzés egy részében információs és kommunikációs technológiai eszközök, például e-tanulás és vegyes tanulás alkalmazásával fejlesszék és korszerűsítsék képzési gyakorlatukat, mindeközben biztosítva a képzés minőségét. A képzési gyakorlatok IKT eszközök használatával történő fejlesztése és korszerűsítése során fontos figyelembe venni, hogy bizonyos specifikus témaköröket a gyakorlatban kell elsajátítani, és nem oktathatók ezekkel a tanulási eszközökkel: ilyen például a hólánc felszerelése vagy a rakományok biztonságos elhelyezése, illetve a képzés egyéb olyan elemei, melyeknél a gyakorlati szempont is jelentős. A gyakorlati képzés részét képezheti a gépjárművezetés, de az nem kötelező. Az ezen irányelv szerinti képzési követelmények jelentős részét jóváhagyott képzési központokban kell tartani.

| (13) | Az uniós jogban előírt képzés különböző formái közötti összhang biztosítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ötvözzék a különböző típusú releváns képzéseket: mint például a veszélyes árukra vonatkozó, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló, valamint az állatok szállításáról szóló képzés ötvözése a 2003/59/EK irányelvben előírt képzéssel. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós jogban előírt képzés különböző formái közötti összhang biztosítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ötvözzék a különböző típusú releváns képzéseket: mint például a veszélyes árukra vonatkozó, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló, valamint az állatok szállításáról szóló képzés ötvözése a 2003/59/EK irányelvben előírt képzéssel.

| (14) | Annak megelőzése érdekében, hogy a tagállamok eltérő gyakorlatai akadályozzák a kölcsönös elismerést és korlátozzák a gépjárművezetők azon jogát, hogy abban a tagállamban végezzék el a továbbképzést, amelyben dolgoznak, a tagállami hatóságok számára elő kell írni, hogy ha egy elvégzett képzés nem jelölhető a vezetői engedélyen, a standard modell által előírt formában állítsák ki a gépjárművezetői képesítési igazolványt, amely biztosítja a kölcsönös elismerést minden olyan gépjárművezetőnek, aki megfelel a 2003/59/EK irányelvben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(14)

Annak megelőzése érdekében, hogy a tagállamok eltérő gyakorlatai akadályozzák a kölcsönös elismerést és korlátozzák a gépjárművezetők azon jogát, hogy abban a tagállamban végezzék el a továbbképzést, amelyben dolgoznak, a tagállami hatóságok számára elő kell írni, hogy ha egy elvégzett képzés nem jelölhető a vezetői engedélyen, a standard modell által előírt formában állítsák ki a gépjárművezetői képesítési igazolványt, amely biztosítja a kölcsönös elismerést minden olyan gépjárművezetőnek, aki megfelel a 2003/59/EK irányelvben foglalt követelményeknek.

| (15) | A harmadik országokból származó gépjárművezetők által a képzési követelményeknek való megfelelés igazolására szolgáló járművezetői igazolványok használata akadályt jelenthet a gépjárművezetők számára, amennyiben a fuvarozó az igazolványt visszaküldi a kibocsátó hatóságokhoz, különösen akkor, ha a gépjárművezetők valamely más tagállamban kívánnak munkát vállalni. Annak elkerülése érdekében, hogy az említett körülmények között a gépjárművezetőknek az új munkahelyükön meg kelljen ismételniük képzésüket, a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a gépjárművezetők képesítése tekintetében működjenek együtt és folytassanak információcserét. |
| --- | --- |

(15)

A harmadik országokból származó gépjárművezetők által a képzési követelményeknek való megfelelés igazolására szolgáló járművezetői igazolványok használata akadályt jelenthet a gépjárművezetők számára, amennyiben a fuvarozó az igazolványt visszaküldi a kibocsátó hatóságokhoz, különösen akkor, ha a gépjárművezetők valamely más tagállamban kívánnak munkát vállalni. Annak elkerülése érdekében, hogy az említett körülmények között a gépjárművezetőknek az új munkahelyükön meg kelljen ismételniük képzésüket, a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a gépjárművezetők képesítése tekintetében működjenek együtt és folytassanak információcserét.

| (16) | A gördülékeny átmenet lehetővé tétele érdekében az ezen irányelv által módosított rendelkezések alkalmazását megelőzően a hatályos szabályokkal összhangban kiadott érvényes járművezetői igazolványokat és gépjárművezetői képesítési igazolványokat azok lejáratának napjáig el kell ismerni. A módosítások nem teszik érvénytelenné az alkalmazásukat megelőzően végzett képzéseket, sem az azokat igazoló vezetői engedélyeket. |
| --- | --- |

(16)

A gördülékeny átmenet lehetővé tétele érdekében az ezen irányelv által módosított rendelkezések alkalmazását megelőzően a hatályos szabályokkal összhangban kiadott érvényes járművezetői igazolványokat és gépjárművezetői képesítési igazolványokat azok lejáratának napjáig el kell ismerni. A módosítások nem teszik érvénytelenné az alkalmazásukat megelőzően végzett képzéseket, sem az azokat igazoló vezetői engedélyeket.

| (17) | A jogi egyértelműség és a 2003/59/EK irányelvben meghatározott célokkal összefüggésben az alsó korhatárra vonatkozó harmonizált követelmények biztosítása érdekében a 2006/126/EK irányelvben egy egyértelmű eltérést kell engedélyezni, amely kimondja, hogy a 2003/59/EK irányelvben előírt alsó korhatár elérésekor a vezetői engedély kiállítható. Ez a pontosítás az egyes járműkategóriák SZAB-bal rendelkező gépjárművezetőinek alsó korhatárára vonatkozik, és nem érinti az alsó korhatárra vonatkozó követelmények csökkentésére vagy az az alóli mentességére vonatkozó meglévő lehetőségeket. |
| --- | --- |

(17)

A jogi egyértelműség és a 2003/59/EK irányelvben meghatározott célokkal összefüggésben az alsó korhatárra vonatkozó harmonizált követelmények biztosítása érdekében a 2006/126/EK irányelvben egy egyértelmű eltérést kell engedélyezni, amely kimondja, hogy a 2003/59/EK irányelvben előírt alsó korhatár elérésekor a vezetői engedély kiállítható. Ez a pontosítás az egyes járműkategóriák SZAB-bal rendelkező gépjárművezetőinek alsó korhatárára vonatkozik, és nem érinti az alsó korhatárra vonatkozó követelmények csökkentésére vagy az az alóli mentességére vonatkozó meglévő lehetőségeket.

| (18) | A 2006/126/EK irányelv módosításainak a 2003/59/EK irányelv felülvizsgálatához és az alternatív üzemanyaggal működő járművek használatának elősegítéséhez közvetlenül kapcsolódó módosításokra kell korlátozódniuk. Célszerűnek tűnik elvégezni a 2006/126/EK irányelv végrehajtásának és alkalmazásának alaposabb elemzését – ideértve bizonyos járműkategóriák elkülönítését is –, amelyet a 2006/126/EK irányelv bármely jövőbeli felülvizsgálatának keretében kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(18)

A 2006/126/EK irányelv módosításainak a 2003/59/EK irányelv felülvizsgálatához és az alternatív üzemanyaggal működő járművek használatának elősegítéséhez közvetlenül kapcsolódó módosításokra kell korlátozódniuk. Célszerűnek tűnik elvégezni a 2006/126/EK irányelv végrehajtásának és alkalmazásának alaposabb elemzését – ideértve bizonyos járműkategóriák elkülönítését is –, amelyet a 2006/126/EK irányelv bármely jövőbeli felülvizsgálatának keretében kell végrehajtani.

| (19) | Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése és a levegőminőség javítása érdekében az alternatív üzemanyaggal működő járművek használatának elősegítésével lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy területükön engedélyezzék a 3 500 kg-nál nehezebb, de a 4 250 kg maximális engedélyezett tömeget nem meghaladó, egyes alternatív üzemanyaggal működő járműtípusok B kategóriás vezetői engedéllyel történő vezetését. A 3 500 kg meghaladására indokolt csak abban az esetben lehetőséget biztosítani, ha a megengedett többlettömeg kizárólag az alternatív üzemanyag-ellátó rendszer többlettömegéből származik, valamint ha arra a közúti közlekedésbiztonság negatív hatásainak elkerülésére irányuló korlátozások és feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(19)

Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése és a levegőminőség javítása érdekében az alternatív üzemanyaggal működő járművek használatának elősegítésével lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy területükön engedélyezzék a 3 500 kg-nál nehezebb, de a 4 250 kg maximális engedélyezett tömeget nem meghaladó, egyes alternatív üzemanyaggal működő járműtípusok B kategóriás vezetői engedéllyel történő vezetését. A 3 500 kg meghaladására indokolt csak abban az esetben lehetőséget biztosítani, ha a megengedett többlettömeg kizárólag az alternatív üzemanyag-ellátó rendszer többlettömegéből származik, valamint ha arra a közúti közlekedésbiztonság negatív hatásainak elkerülésére irányuló korlátozások és feltételek vonatkoznak.

| (20) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzésére és továbbképzésére vonatkozó uniós szintű norma továbbfejlesztését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – a közúti fuvarozás határokon átnyúló jellege és azon problémák miatt, amelyeket ezen irányelv megoldani hivatott – e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzésére és továbbképzésére vonatkozó uniós szintű norma továbbfejlesztését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban – a közúti fuvarozás határokon átnyúló jellege és azon problémák miatt, amelyeket ezen irányelv megoldani hivatott – e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | A 2003/59/EK és a 2006/126/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(21)

A 2003/59/EK és a 2006/126/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2003/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Alkalmazási kör
  Ezt az irányelvet az alábbi személyek által végzett járművezetésre kell alkalmazni:






  a) | a tagállamok állampolgárai, és |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Alkalmazási kör

Ezt az irányelvet az alábbi személyek által végzett járművezetésre kell alkalmazni:

a)

a tagállamok állampolgárai, és

| b) | harmadik országok azon állampolgárai, akiket egy tagállamban letelepedett vállalkozás alkalmaz vagy foglalkoztat, |
| --- | --- |

b)

harmadik országok azon állampolgárai, akiket egy tagállamban letelepedett vállalkozás alkalmaz vagy foglalkoztat,

a továbbiakban: gépjárművezetők, akik az Unión belül, közforgalmú közutakon szállítást végeznek a következő járművekkel:

| — | olyan járművek, amelyek esetében a 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) meghatározott C1, C1+E, C vagy C+E kategóriájú vagy ezzel egyenértékűnek elismert vezetői engedély szükséges, |
| --- | --- |

—

olyan járművek, amelyek esetében a 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) meghatározott C1, C1+E, C vagy C+E kategóriájú vagy ezzel egyenértékűnek elismert vezetői engedély szükséges,

| — | olyan járművek, amelyek esetében a 2006/126/EK irányelvben meghatározott D1, D1+E, D vagy D+E kategóriájú vagy ezzel egyenértékűnek elismert vezetői engedély szükséges. |
| --- | --- |

—

olyan járművek, amelyek esetében a 2006/126/EK irányelvben meghatározott D1, D1+E, D vagy D+E kategóriájú vagy ezzel egyenértékűnek elismert vezetői engedély szükséges.

Ezen irányelv alkalmazásában a plusz jelet („+”) tartalmazó vezetői engedélyek egyes kategóriáira történő hivatkozásokat a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (HL L 403., 2006.12.30., 18. o.).”
  "

*1

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  Mentességek

  (1)   Ez az irányelv nem vonatkozik az alábbi járművek vezetőire:






  a) | olyan járművek, amelyek maximális engedélyezett sebessége nem haladja meg a 45 km/h-t; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Mentességek

(1)   Ez az irányelv nem vonatkozik az alábbi járművek vezetőire:

a)

olyan járművek, amelyek maximális engedélyezett sebessége nem haladja meg a 45 km/h-t;

| b) | olyan járművek, amelyek a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság, a közrend fenntartásáért felelős erők és a sürgősségi mentőszolgálat használatában vagy ellenőrzése alatt állnak, ha a fuvar az említett szolgálatok számára meghatározott feladatok eredményeként valósul meg; |
| --- | --- |

b)

olyan járművek, amelyek a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság, a közrend fenntartásáért felelős erők és a sürgősségi mentőszolgálat használatában vagy ellenőrzése alatt állnak, ha a fuvar az említett szolgálatok számára meghatározott feladatok eredményeként valósul meg;

| c) | olyan járművek, amelyek műszaki fejlesztési, javítási vagy karbantartási célból közúton végzett vizsgálat alatt állnak, vagy olyan új vagy felújított járművek, amelyek még nem kerültek használatba; |
| --- | --- |

c)

olyan járművek, amelyek műszaki fejlesztési, javítási vagy karbantartási célból közúton végzett vizsgálat alatt állnak, vagy olyan új vagy felújított járművek, amelyek még nem kerültek használatba;

| d) | olyan járművek, amelyek vezetéséhez D vagy D1 kategóriájú vezetői engedély szükséges, és amelyeket a karbantartó személyzet utas nélkül a közúti fuvarozó által használt legközelebbi karbantartó bázis közelében található karbantartási központba és onnan visszavezet, feltéve, hogy nem a járművezetés a gépjárművezető fő tevékenysége; |
| --- | --- |

d)

olyan járművek, amelyek vezetéséhez D vagy D1 kategóriájú vezetői engedély szükséges, és amelyeket a karbantartó személyzet utas nélkül a közúti fuvarozó által használt legközelebbi karbantartó bázis közelében található karbantartási központba és onnan visszavezet, feltéve, hogy nem a járművezetés a gépjárművezető fő tevékenysége;

| e) | olyan járművek, amelyeket szükséghelyzetben használnak vagy mentési akciókra jelöltek ki, beleértve azokat is, amelyeket humanitárius segély nem ellenszolgáltatás fejében végzett szállítására használnak; |
| --- | --- |

e)

olyan járművek, amelyeket szükséghelyzetben használnak vagy mentési akciókra jelöltek ki, beleértve azokat is, amelyeket humanitárius segély nem ellenszolgáltatás fejében végzett szállítására használnak;

| f) | olyan járművek, amelyeket a 6. cikkel és a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban a vezetői engedélyt vagy a szakmai alkalmassági bizonyítványt (a továbbiakban: SZAB) megszerezni kívánó személyek részére tartott járművezetési oktatás vagy vizsgáztatás során használnak, feltéve, hogy azokat nem használják ellenszolgáltatás fejében végzett árufuvarozásra és személyszállításra; |
| --- | --- |

f)

olyan járművek, amelyeket a 6. cikkel és a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban a vezetői engedélyt vagy a szakmai alkalmassági bizonyítványt (a továbbiakban: SZAB) megszerezni kívánó személyek részére tartott járművezetési oktatás vagy vizsgáztatás során használnak, feltéve, hogy azokat nem használják ellenszolgáltatás fejében végzett árufuvarozásra és személyszállításra;

| g) | nem ellenszolgáltatás fejében végzett árufuvarozásra, illetve személyszállításra használt járművek; |
| --- | --- |

g)

nem ellenszolgáltatás fejében végzett árufuvarozásra, illetve személyszállításra használt járművek;

| h) | olyan járművek, amelyek a gépjárművezető munkája során használandó anyagot, felszerelést vagy gépet szállítanak, feltéve, hogy nem a járművezetés a gépjárművezető fő tevékenysége. |
| --- | --- |

h)

olyan járművek, amelyek a gépjárművezető munkája során használandó anyagot, felszerelést vagy gépet szállítanak, feltéve, hogy nem a járművezetés a gépjárművezető fő tevékenysége.

Tekintettel az e bekezdés f) pontjára, ez az irányelv nem alkalmazandó a vezetői engedélyt vagy a SZAB-ot a 6. cikkel és a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban megszerezni kívánó személyekre, amennyiben munkaalapú tanulás keretében az említett pontban foglalt célra használt járműkategóriának megfelelő kiegészítő gépjárművezető-oktatáson vesznek részt, feltéve, hogy egy másik, SZAB-bal rendelkező személy vagy gépjárművezető-oktató kíséri őket;

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó, amennyiben valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a vidéki területeken üzemelő gépjárművek vezetői saját vállalkozásuk számára szállítanak; |
| --- | --- |

a)

a vidéki területeken üzemelő gépjárművek vezetői saját vállalkozásuk számára szállítanak;

| b) | a gépjárművezetők nem kínálnak szállítási szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

b)

a gépjárművezetők nem kínálnak szállítási szolgáltatásokat;

| c) | a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a szállítás alkalmi és nem hat ki a közúti közlekedés biztonságára. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok úgy ítélik meg, hogy a szállítás alkalmi és nem hat ki a közúti közlekedés biztonságára.

(3)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat területén működő vállalkozások által saját tevékenységi körük részeként áruszállítására használt vagy gépjárművezető nélkül bérelt járművekre, kivéve, ha a járművezetés a gépjárművezető fő tevékenységének része, vagy a megtett távolság meghaladja a járművet tulajdonló, bérlő vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől a nemzeti jogban engedélyezett távolságot.”

| 3. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk
  Továbbképzés
  A továbbképzés olyan képzésből áll, amely lehetővé teszi a SZAB-bal rendelkezők számára, hogy a munkájukhoz alapvetően szükséges ismereteket felfrissítsék, különös hangsúlyt fektetve a közúti közlekedés biztonságára, a munkahelyi egészségre és biztonságra és a járművezetés környezetre gyakorolt hatásának csökkentésére.
  Az említett képzést jóváhagyott képzési központok szervezik az I. melléklet 5. szakaszának megfelelően. A képzés tantermi oktatásból, gyakorlati képzésből, és ha rendelkezésre áll ilyen, információs és kommunikációs technológiai (IKT) eszközök vagy korszerű szimulátorok segítségével végzett képzésből áll. Amennyiben a gépjárművezető másik vállalkozásnál kezd dolgozni, az addig elvégzett továbbképzést figyelembe kell venni.
  A továbbképzést úgy kell megtervezni, hogy kiterjedjen az I. melléklet 1. szakaszában említett tantárgyak némelyikének bővebb tárgyalására és ismétlésére. Számos témára ki kell terjednie és mindig tartalmaznia kell legalább egy, a közúti közlekedés biztonságával összefüggő tantárgyat. A képzés témáinak összeállításánál figyelembe kell venni a vonatkozó jogszabályok és technológia területén bekövetkezett fejleményeket, valamint – amennyire lehetséges – a gépjárművezető sajátos képzési igényeit.” |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Továbbképzés

A továbbképzés olyan képzésből áll, amely lehetővé teszi a SZAB-bal rendelkezők számára, hogy a munkájukhoz alapvetően szükséges ismereteket felfrissítsék, különös hangsúlyt fektetve a közúti közlekedés biztonságára, a munkahelyi egészségre és biztonságra és a járművezetés környezetre gyakorolt hatásának csökkentésére.

Az említett képzést jóváhagyott képzési központok szervezik az I. melléklet 5. szakaszának megfelelően. A képzés tantermi oktatásból, gyakorlati képzésből, és ha rendelkezésre áll ilyen, információs és kommunikációs technológiai (IKT) eszközök vagy korszerű szimulátorok segítségével végzett képzésből áll. Amennyiben a gépjárművezető másik vállalkozásnál kezd dolgozni, az addig elvégzett továbbképzést figyelembe kell venni.

A továbbképzést úgy kell megtervezni, hogy kiterjedjen az I. melléklet 1. szakaszában említett tantárgyak némelyikének bővebb tárgyalására és ismétlésére. Számos témára ki kell terjednie és mindig tartalmaznia kell legalább egy, a közúti közlekedés biztonságával összefüggő tantárgyat. A képzés témáinak összeállításánál figyelembe kell venni a vonatkozó jogszabályok és technológia területén bekövetkezett fejleményeket, valamint – amennyire lehetséges – a gépjárművezető sajátos képzési igényeit.”

| 4. | A 9. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ezen irányelv 1. cikkének a) pontjában említett gépjárművezetők az ezen irányelv 5. cikkében említett alapképesítést abban a tagállamban szerzik meg, amelyben szokásos tartózkodási helyük található, a 2006/126/EK irányelv 12. cikkében meghatározottak szerint.” |
| --- | --- |

4.

A 9. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az ezen irányelv 1. cikkének a) pontjában említett gépjárművezetők az ezen irányelv 5. cikkében említett alapképesítést abban a tagállamban szerzik meg, amelyben szokásos tartózkodási helyük található, a 2006/126/EK irányelv 12. cikkében meghatározottak szerint.”

| 5. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10. cikk
  Uniós kód

  (1)   Az alapképzést igazoló SZAB és a továbbképzést igazoló SZAB alapján a tagállamok illetékes hatóságai – irányelv 5. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint 8. cikkének rendelkezéseit figyelembe véve – a megfelelő vezetőiengedély-kategória mellett a 2006/126/EK irányelv I. mellékletében előírt 95. harmonizált uniós kódot is feltüntetik






  — | a vezetői engedélyen, vagy |
| --- | --- | --- |

5.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Uniós kód

(1)   Az alapképzést igazoló SZAB és a továbbképzést igazoló SZAB alapján a tagállamok illetékes hatóságai – irányelv 5. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint 8. cikkének rendelkezéseit figyelembe véve – a megfelelő vezetőiengedély-kategória mellett a 2006/126/EK irányelv I. mellékletében előírt 95. harmonizált uniós kódot is feltüntetik

—

a vezetői engedélyen, vagy

| — | az ezen irányelv II. mellékletében található mintának megfelelően kiállított gépjárművezetői képesítési igazolványon. |
| --- | --- |

—

az ezen irányelv II. mellékletében található mintának megfelelően kiállított gépjárművezetői képesítési igazolványon.

Amennyiben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a SZAB-ot megszerezték, nem tudja feltüntetni az uniós kódot a vezetői engedélyen, gépjárművezetői képesítési igazolványt állít ki a gépjárművezető számára.

A tagállamok kölcsönösen elismerik a gépjárművezetői képesítési igazolványokat. Az igazolvány kibocsátásakor az illetékes hatóságok ellenőrzik az érintett gépjármű-kategóriára kiadott vezetői engedély érvényességét.

(2)   Az 1. cikk b) pontjában említett olyan gépjárművezető, aki közúti árufuvarozásra használt járművet vezet, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*2) előírt járművezetői igazolvánnyal is bizonyíthatja, hogy rendelkezik azzal a képesítéssel, illetve elvégezte azt a képzést, amelyet ez az irányelv előír, amennyiben az igazolványon szerepel a 95. uniós kód. Ezen irányelv alkalmazásában a kibocsátó tagállam az igazolvány megjegyzési rovatában szerepelteti a 95. uniós kódot, ha az érintett gépjárművezető teljesítette az ezen irányelvben előírt szakmai képesítési követelményeket és a képzési követelményeket.

(3)   Azokat a 2020. május 23. előtt az 1072/2009/EK rendelet 5. cikkével és különösen annak (7) bekezdésével összhangban kiadott járművezetői igazolványokat, amelyeken nem szerepel a 95. uniós kód, lejáratuk időpontjáig el kell fogadni a képesítés bizonyítékaként, az ezen irányelvben foglalt képzési követelményeknek való megfelelés tanúsítására.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).”
  "

*2

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „10a. cikk
  Jogérvényesítési hálózat

  (1)   A tagállamok jogérvényesítési célból információt cserélnek a kiadott és visszavont SZAB-okról. E célból a tagállamok a Bizottsággal együttműködve elektronikus hálózatot fejlesztenek ki vagy kibővítenek egy létező hálózatot, figyelembe véve a Bizottság értékelését arról, hogy melyik a legköltséghatékonyabb megoldás.


  (2)   A hálózat tartalmazhatja a SZAB-okban szereplő információkat és a SZAB-okhoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokhoz kapcsolódó információkat.


  (3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzése céljából és különösen az ezen irányelvben megállapított képzési követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából történjen, összhangban az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3).


  (4)   Biztonságossá kell tenni a hálózathoz való hozzáférést. A tagállamok csak az ezen irányelv végrehajtásáért és az ezen irányelvnek való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságok számára biztosíthatnak hozzáférést.



  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

Jogérvényesítési hálózat

(1)   A tagállamok jogérvényesítési célból információt cserélnek a kiadott és visszavont SZAB-okról. E célból a tagállamok a Bizottsággal együttműködve elektronikus hálózatot fejlesztenek ki vagy kibővítenek egy létező hálózatot, figyelembe véve a Bizottság értékelését arról, hogy melyik a legköltséghatékonyabb megoldás.

(2)   A hálózat tartalmazhatja a SZAB-okban szereplő információkat és a SZAB-okhoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokhoz kapcsolódó információkat.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok feldolgozása kizárólag az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzése céljából és különösen az ezen irányelvben megállapított képzési követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából történjen, összhangban az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*3).

(4)   Biztonságossá kell tenni a hálózathoz való hozzáférést. A tagállamok csak az ezen irányelv végrehajtásáért és az ezen irányelvnek való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságok számára biztosíthatnak hozzáférést.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).”
  "

*3

| 7. | Az I. és a II. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

7.

Az I. és a II. melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2006/126/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az e) pont harmadik franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | a C1 és a C1E kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az e) pont harmadik franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

a C1 és a C1E kategóriára megállapított alsó korhatár 18 év;”;

| ii. | a g) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | a C és a CE kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a g) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

a C és a CE kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év;”;

| iii. | az i) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | a D1 és a D1E kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

az i) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

a D1 és a D1E kategóriára megállapított alsó korhatár 21 év;”;

| iv. | a k) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | a D és a DE kategóriára megállapított alsó korhatár 24 év;”; |
| --- | --- | --- |

iv.

a k) pont második franciabekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

a D és a DE kategóriára megállapított alsó korhatár 24 év;”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   Az e cikk (4) bekezdésének g), i) és k) pontjában meghatározott alsó korhatároktól eltérve a C, a CE, a D1, a D1E, a D és a DE kategóriájú vezetői engedélyek kiállítására vonatkozó alsó korhatár a SZAB-bal rendelkező gépjárművezetők számára az ilyen járművek vezetéséhez a 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 5. cikkének (2) bekezdésében, 5. cikke (3) bekezdése a) pontja i. alpontjának első bekezdésében, 5. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának első bekezdésében vagy 5. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt alsó korhatár.
  Amennyiben valamely tagállam a 2003/59/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdése a) pontja i. alpontjának második bekezdésével vagy 5. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának második bekezdésével összhangban alacsonyabb kortól is engedélyezi területén a vezetést, a vezetői engedély mindaddig csak a kiállító tagállam területén érvényes, amíg az engedély SZAB-bal rendelkező birtokosa el nem éri az e bekezdés első albekezdésében említett vonatkozó alsó korhatárt.


  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).”
  " |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Az e cikk (4) bekezdésének g), i) és k) pontjában meghatározott alsó korhatároktól eltérve a C, a CE, a D1, a D1E, a D és a DE kategóriájú vezetői engedélyek kiállítására vonatkozó alsó korhatár a SZAB-bal rendelkező gépjárművezetők számára az ilyen járművek vezetéséhez a 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 5. cikkének (2) bekezdésében, 5. cikke (3) bekezdése a) pontja i. alpontjának első bekezdésében, 5. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának első bekezdésében vagy 5. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt alsó korhatár.

Amennyiben valamely tagállam a 2003/59/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdése a) pontja i. alpontjának második bekezdésével vagy 5. cikke (3) bekezdése a) pontja ii. alpontjának második bekezdésével összhangban alacsonyabb kortól is engedélyezi területén a vezetést, a vezetői engedély mindaddig csak a kiállító tagállam területén érvényes, amíg az engedély SZAB-bal rendelkező birtokosa el nem éri az e bekezdés első albekezdésében említett vonatkozó alsó korhatárt.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).”
  "

*4

| 2. | A 6. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „c) | a 96/53/EK tanácsi irányelv (*5) 2. cikkében említett, 3 500 kg-ot meghaladó, de 4 250 kg-ot nem túllépő maximális engedélyezett tömegű, pótkocsi nélküli, alternatív üzemanyaggal működő járművek áruszállításra történő üzemeltetését legalább két évvel korábban kibocsátott, B kategóriájú vezetői engedéllyel, feltéve, hogy a 3 500 kg feletti tömeg kizárólag a meghajtórendszernek az ugyanolyan dimenziójú, külső gyújtású vagy kompressziós gyújtású hagyományos belső égésű motorral ellátott jármű meghajtórendszeréhez viszonyított többlettömegének eredménye, valamint feltéve, hogy a teherbíró kapacitás ugyanezen járműhöz viszonyítva nem nagyobb. |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„c)

a 96/53/EK tanácsi irányelv (*5

(*5)  A Tanács 96/53/EK irányelve (1996. július 25.) a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235., 1996.9.17., 59. o.).”
  "

*5

| 3. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15. cikk
  Kölcsönös segítségnyújtás

  (1)   A tagállamok segítik egymást ezen irányelv végrehajtásában, és információcserét folytatnak az általuk kiállított, lecserélt, pótolt, megújított vagy visszavont vezetői engedélyekről. Igénybe veszik a vezetői engedélyek e célból létrehozott uniós hálózatát, amint e hálózat működőképes lesz.


  (2)   A hálózatot az uniós jogszabályokban előírt, ellenőrzési célokat szolgáló információcseréhez is fel lehet használni.


  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok ezen irányelvben említett kezelésére kizárólag ezen irányelv, valamint a 2003/59/EK és az (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*6) végrehajtása céljából kerül sor. A személyes adatok ezen irányelv keretében történő kezelésére az (EU) 2016/679 (*7) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*8) összhangban kerül sor.


  (4)   A hálózathoz való hozzáférést biztonságossá teszik. A tagállamok csak az ezen irányelv, valamint a 2003/59/EK és az (EU) 2015/413 irányelv végrehajtásáért és az azoknak való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságok számára biztosíthatnak hozzáférést.



  (*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/413 irányelve (2015. március 11.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 68., 2015.3.13., 9. o.)."


  (*7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."


  (*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

3.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1)   A tagállamok segítik egymást ezen irányelv végrehajtásában, és információcserét folytatnak az általuk kiállított, lecserélt, pótolt, megújított vagy visszavont vezetői engedélyekről. Igénybe veszik a vezetői engedélyek e célból létrehozott uniós hálózatát, amint e hálózat működőképes lesz.

(2)   A hálózatot az uniós jogszabályokban előírt, ellenőrzési célokat szolgáló információcseréhez is fel lehet használni.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok ezen irányelvben említett kezelésére kizárólag ezen irányelv, valamint a 2003/59/EK és az (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*6) végrehajtása céljából kerül sor. A személyes adatok ezen irányelv keretében történő kezelésére az (EU) 2016/679 (*7) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*8) összhangban kerül sor.

(4)   A hálózathoz való hozzáférést biztonságossá teszik. A tagállamok csak az ezen irányelv, valamint a 2003/59/EK és az (EU) 2015/413 irányelv végrehajtásáért és az azoknak való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságok számára biztosíthatnak hozzáférést.

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/413 irányelve (2015. március 11.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 68., 2015.3.13., 9. o.)."

*6

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)."

*7

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).”
  "

*8

3. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2020. május 23-ig megfeleljenek, kivéve azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az ezen irányelv 1. cikke 6. pontjának való megfeleléshez szükségesek, és amelyeknek 2021. május 23-ig kell hatályba lépniük. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2018. április 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

L. PAVLOVA

---

(1)  
  HL C 288., 2017.8.31., 115. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. március 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. április 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/59/EK irányelve (2003. július 15.) egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/126/EK irányelve (2006. december 20.) a vezetői engedélyekről (HL L 403., 2006.12.30., 18. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2003/59/EK irányelv mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A képesítés minimumszintjének legalább a 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (*1) II. mellékletében előírt európai képesítési keretrendszer 2. szintjével összehasonlíthatónak kell lennie.

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról (HL C 111., 2008.5.6., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A képesítés minimumszintjének legalább a 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (*1) II. mellékletében előírt európai képesítési keretrendszer 2. szintjével összehasonlíthatónak kell lennie.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról (HL C 111., 2008.5.6., 1. o.).”;"

| ii. | az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.2.   Célkitűzés: a biztonsági berendezések műszaki jellemzőinek és működésének ismerete annak érdekében, hogy a gépjárművezető a járművet uralni tudja, minimalizálja a használatból eredő kopást, megelőzze a meghibásodást:
  a fékek és a lassítófék használatának korlátai, a fékek és a lassítófék együttes használata, a sebességváltó-áttétel jobb kihasználása, a jármű tehetetlenségének kihasználása, lassítási és fékezési módok lejtős útszakaszokon, eljárás meghibásodás esetén, az olyan elektronikus és mechanikus eszközök használata, mint például az elektronikus stabilizáló program (ESP), a fejlett vészfékező rendszer (AEBS), a blokkolásgátló fékrendszer (ABS), a hajtásvezérlő rendszerek (TCS) és a fedélzeti járműmegfigyelő rendszer (IVMS), valamint az egyéb, alkalmazásra jóváhagyott, a gépjárművezetőt támogató vagy automatizálási eszközök.”; |
| --- | --- |

ii.

az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.2.   Célkitűzés: a biztonsági berendezések műszaki jellemzőinek és működésének ismerete annak érdekében, hogy a gépjárművezető a járművet uralni tudja, minimalizálja a használatból eredő kopást, megelőzze a meghibásodást:

a fékek és a lassítófék használatának korlátai, a fékek és a lassítófék együttes használata, a sebességváltó-áttétel jobb kihasználása, a jármű tehetetlenségének kihasználása, lassítási és fékezési módok lejtős útszakaszokon, eljárás meghibásodás esetén, az olyan elektronikus és mechanikus eszközök használata, mint például az elektronikus stabilizáló program (ESP), a fejlett vészfékező rendszer (AEBS), a blokkolásgátló fékrendszer (ABS), a hajtásvezérlő rendszerek (TCS) és a fedélzeti járműmegfigyelő rendszer (IVMS), valamint az egyéb, alkalmazásra jóváhagyott, a gépjárművezetőt támogató vagy automatizálási eszközök.”;

| iii. | az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.3.   Célkitűzés: a gépjárművezető képes legyen a tüzelőanyag-fogyasztást optimalizálni:
  a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálása az 1.1. és az 1.2.pontban leírt know-how alkalmazásával, a forgalomáramlás előrejelzésének, a többi járműhöz való megfelelő távolságnak és a jármű lendülete felhasználásának, az állandó sebességnek, az egyenletes vezetési stílusnak és a megfelelő gumiabroncsnyomásnak a fontossága, valamint a vezetés hatékonyságát javító és az útvonaltervezést segítő intelligens közlekedési rendszerek megfelelő ismerete.”; |
| --- | --- |

iii.

az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.3.   Célkitűzés: a gépjárművezető képes legyen a tüzelőanyag-fogyasztást optimalizálni:

a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálása az 1.1. és az 1.2.pontban leírt know-how alkalmazásával, a forgalomáramlás előrejelzésének, a többi járműhöz való megfelelő távolságnak és a jármű lendülete felhasználásának, az állandó sebességnek, az egyenletes vezetési stílusnak és a megfelelő gumiabroncsnyomásnak a fontossága, valamint a vezetés hatékonyságát javító és az útvonaltervezést segítő intelligens közlekedési rendszerek megfelelő ismerete.”;

| iv. | a szöveg a „C, C + E, C1, C1 + E kategóriájú vezetői engedélyek” cím előtt a következő ponttal egészül ki:
  1.3a.   Célkitűzés: a forgalmi kockázatok előrejelzésének, értékelésének és a hozzájuk való alkalmazkodásnak a képessége: | a gépjárművezetőnek tudatában kell lennie a különböző közúti, forgalmi és időjárási viszonyoknak, és alkalmazkodnia kell azokhoz, képesnek kell lennie előre jelezni a bekövetkező eseményeket; ismeretekkel kell rendelkeznie arról, hogy a megszokottól eltérő időjárási viszonyok között hogyan kell előkészíteni és megtervezni egy utat; ismernie kell a kapcsolódó biztonsági berendezések használatát, és fel kell tudnia mérni, hogy szélsőséges időjárás miatt mikor kell egy utazást elhalasztani vagy törölni; alkalmazkodnia kell a forgalmi kockázatokhoz, többek közt a veszélyes közlekedési magatartáshoz vagy az elektronikus eszközök, illetve evés és ivás stb. által okozott figyelmetlen vezetéshez; fel kell ismernie különösen a járművek méretével és tömegével, valamint a veszélyeztetett úthasználókkal, például a gyalogosokkal, a kerékpárosokkal és a kétkerekű járművekkel összefüggő veszélyes helyzeteket, és alkalmazkodnia kell azokhoz, továbbá képesnek kell lennie tűrni az ezzel járó stresszt; |
| --- | --- | --- |

iv.

a szöveg a „C, C + E, C1, C1 + E kategóriájú vezetői engedélyek” cím előtt a következő ponttal egészül ki:

1.3a.   Célkitűzés: a forgalmi kockázatok előrejelzésének, értékelésének és a hozzájuk való alkalmazkodásnak a képessége:

a gépjárművezetőnek tudatában kell lennie a különböző közúti, forgalmi és időjárási viszonyoknak, és alkalmazkodnia kell azokhoz, képesnek kell lennie előre jelezni a bekövetkező eseményeket; ismeretekkel kell rendelkeznie arról, hogy a megszokottól eltérő időjárási viszonyok között hogyan kell előkészíteni és megtervezni egy utat; ismernie kell a kapcsolódó biztonsági berendezések használatát, és fel kell tudnia mérni, hogy szélsőséges időjárás miatt mikor kell egy utazást elhalasztani vagy törölni; alkalmazkodnia kell a forgalmi kockázatokhoz, többek közt a veszélyes közlekedési magatartáshoz vagy az elektronikus eszközök, illetve evés és ivás stb. által okozott figyelmetlen vezetéshez; fel kell ismernie különösen a járművek méretével és tömegével, valamint a veszélyeztetett úthasználókkal, például a gyalogosokkal, a kerékpárosokkal és a kétkerekű járművekkel összefüggő veszélyes helyzeteket, és alkalmazkodnia kell azokhoz, továbbá képesnek kell lennie tűrni az ezzel járó stresszt;

| | a gépjárművezetőnek azonosítania kell a lehetséges veszélyes helyzeteket, és megfelelően értelmeznie kell, hogy ezekből a potenciálisan veszélyes helyzetekből miként alakulhat ki olyan helyzet, amelyben már nem lehet elkerülni az ütközést, továbbá olyan lépéseket kell választania és végrehajtania, amelyek olyan mértékben növelik a biztonsági tűréshatárt, hogy potenciális kockázat bekövetkezése esetén is el lehessen kerülni az ütközést.”; |
| --- | --- |

a gépjárművezetőnek azonosítania kell a lehetséges veszélyes helyzeteket, és megfelelően értelmeznie kell, hogy ezekből a potenciálisan veszélyes helyzetekből miként alakulhat ki olyan helyzet, amelyben már nem lehet elkerülni az ütközést, továbbá olyan lépéseket kell választania és végrehajtania, amelyek olyan mértékben növelik a biztonsági tűréshatárt, hogy potenciális kockázat bekövetkezése esetén is el lehessen kerülni az ütközést.”;

| v. | az 1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.4.   Célkitűzés: a gépjárművezető legyen képes a biztonsági szabályok és a megfelelő járműhasználat kellő figyelembevételével berakodni a járművet: | a mozgásban lévő járműre ható erők, a sebességváltó-áttétel használata a jármű terhelésének és az út jellemzőinek megfelelően, az automatikus erőátviteli rendszerek használata, a jármű vagy szerelvény raksúlyának kiszámítása, a teljes térfogat kiszámítása, a rakomány elosztása, a tengely túlterhelésének következményei, a jármű stabilitása és súlypontja, csomagolás- és raklaptípusok; |
| --- | --- | --- |

v.

az 1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.4.   Célkitűzés: a gépjárművezető legyen képes a biztonsági szabályok és a megfelelő járműhasználat kellő figyelembevételével berakodni a járművet:

a mozgásban lévő járműre ható erők, a sebességváltó-áttétel használata a jármű terhelésének és az út jellemzőinek megfelelően, az automatikus erőátviteli rendszerek használata, a jármű vagy szerelvény raksúlyának kiszámítása, a teljes térfogat kiszámítása, a rakomány elosztása, a tengely túlterhelésének következményei, a jármű stabilitása és súlypontja, csomagolás- és raklaptípusok;

| | a rögzítést igénylő áruk fő kategóriái, lefogási és rögzítési technikák, rögzítőhevederek használata, rögzítőeszközök ellenőrzése, kezelőberendezések használata, ponyvák felhelyezése és levétele.”; |
| --- | --- |

a rögzítést igénylő áruk fő kategóriái, lefogási és rögzítési technikák, rögzítőhevederek használata, rögzítőeszközök ellenőrzése, kezelőberendezések használata, ponyvák felhelyezése és levétele.”;

| vi. | az 1.5. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.5.   Célkitűzés: a gépjárművezető képes legyen az utasok kényelmét és biztonságát biztosítani:
  hosszanti és oldalirányú mozgások kiegyenlítése, az út többi használójának figyelembevétele, megfelelő helyzet az úton, sima fékezés, kinyúló részek kezelése, különleges infrastruktúrák használata (közterület, fenntartott sáv), a biztonságos vezetés és a többi vezetői szerep ütközésének kezelése, kommunikáció az utasokkal, egyes különleges utascsoportok (fogyatékkal élők, gyermekek) egyedi jellemzői.”; |
| --- | --- |

vi.

az 1.5. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.5.   Célkitűzés: a gépjárművezető képes legyen az utasok kényelmét és biztonságát biztosítani:

hosszanti és oldalirányú mozgások kiegyenlítése, az út többi használójának figyelembevétele, megfelelő helyzet az úton, sima fékezés, kinyúló részek kezelése, különleges infrastruktúrák használata (közterület, fenntartott sáv), a biztonságos vezetés és a többi vezetői szerep ütközésének kezelése, kommunikáció az utasokkal, egyes különleges utascsoportok (fogyatékkal élők, gyermekek) egyedi jellemzői.”;

| vii. | az 1.6. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.6.   Célkitűzés: a gépjárművezető legyen képes a biztonsági szabályok és a megfelelő járműhasználat kellő figyelembevételével berakodni a járművet:
  a mozgásban lévő járműre ható erők, a sebességváltó-áttétel használata a jármű terhelésének és az út jellemzőinek megfelelően, az automatikus erőátviteli rendszerek használata, a jármű vagy szerelvény raksúlyának kiszámítása, a rakomány elosztása, a tengely túlterhelésének következményei, a jármű stabilitása és súlypontja.”; |
| --- | --- |

vii.

az 1.6. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.6.   Célkitűzés: a gépjárművezető legyen képes a biztonsági szabályok és a megfelelő járműhasználat kellő figyelembevételével berakodni a járművet:

a mozgásban lévő járműre ható erők, a sebességváltó-áttétel használata a jármű terhelésének és az út jellemzőinek megfelelően, az automatikus erőátviteli rendszerek használata, a jármű vagy szerelvény raksúlyának kiszámítása, a rakomány elosztása, a tengely túlterhelésének következményei, a jármű stabilitása és súlypontja.”;

| viii. | a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.1.   Célkitűzés: a közúti szállítás társadalmi környezetének és szabályainak ismerete:
  a szállítási iparra jellemző maximális munkaidőszakok; az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) és a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) alapelvei, alkalmazása és következményei; a menetíró készülék használatának elmulasztásáért, nem megfelelő használatáért és meghamisításáért járó szankciók; a közúti szállítás társadalmi környezetének ismerete: a gépjárművezetők jogai és kötelességei az alapképzés és a továbbképzés tekintetében.

  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.)."


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).”;" |
| --- | --- |

viii.

a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.1.   Célkitűzés: a közúti szállítás társadalmi környezetének és szabályainak ismerete:

a szállítási iparra jellemző maximális munkaidőszakok; az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) és a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) alapelvei, alkalmazása és következményei; a menetíró készülék használatának elmulasztásáért, nem megfelelő használatáért és meghamisításáért járó szankciók; a közúti szállítás társadalmi környezetének ismerete: a gépjárművezetők jogai és kötelességei az alapképzés és a továbbképzés tekintetében.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.)."

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).”;"

| ix. | a 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.2.   Célkitűzés: az árufuvarozás tekintetében irányadó rendeletek ismerete:
  a szállítási tevékenységre vonatkozó engedélyek, a járműben tartandó dokumentumok, bizonyos utak igénybevételének tilalma, úthasználati díjak, árufuvarozásra vonatkozó szabványszerződések szerinti kötelezettségek, szállítási szerződés részét képező dokumentumok elkészítése, nemzetközi szállítási engedélyek, a nemzetközi közúti árufuvarozási szerződésről szóló egyezmény szerinti kötelezettségek, nemzetközi fuvarlevél elkészítése, határátlépés, szállítmányozók, speciális árukísérő okmányok.”; |
| --- | --- |

ix.

a 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.2.   Célkitűzés: az árufuvarozás tekintetében irányadó rendeletek ismerete:

a szállítási tevékenységre vonatkozó engedélyek, a járműben tartandó dokumentumok, bizonyos utak igénybevételének tilalma, úthasználati díjak, árufuvarozásra vonatkozó szabványszerződések szerinti kötelezettségek, szállítási szerződés részét képező dokumentumok elkészítése, nemzetközi szállítási engedélyek, a nemzetközi közúti árufuvarozási szerződésről szóló egyezmény szerinti kötelezettségek, nemzetközi fuvarlevél elkészítése, határátlépés, szállítmányozók, speciális árukísérő okmányok.”;

| x. | a 3.7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.7.   Célkitűzés: a közúti fuvarozás gazdasági környezete és a piacszervezés ismerete:
  a közúti fuvarozás más szállítási módok viszonylatában (verseny, szállítók), különböző közúti fuvarozási tevékenységek (ellenszolgáltatás fejében végzett szállítás, saját számla, kiegészítő szállítási tevékenységek), a szállítási vállalatok és a kiegészítő szállítási tevékenységek fő fajtáinak szervezése, szállítási szakosodások (közúti tartálykocsi, szabályozott hőmérsékletű jármű, veszélyes áruk, állatok szállítása stb.), az iparág változásai (a nyújtott szolgáltatások diverzifikációja, vasút és közút kombinálása, alvállalkozók stb.).”; |
| --- | --- |

x.

a 3.7. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.7.   Célkitűzés: a közúti fuvarozás gazdasági környezete és a piacszervezés ismerete:

a közúti fuvarozás más szállítási módok viszonylatában (verseny, szállítók), különböző közúti fuvarozási tevékenységek (ellenszolgáltatás fejében végzett szállítás, saját számla, kiegészítő szállítási tevékenységek), a szállítási vállalatok és a kiegészítő szállítási tevékenységek fő fajtáinak szervezése, szállítási szakosodások (közúti tartálykocsi, szabályozott hőmérsékletű jármű, veszélyes áruk, állatok szállítása stb.), az iparág változásai (a nyújtott szolgáltatások diverzifikációja, vasút és közút kombinálása, alvállalkozók stb.).”;

| xi. | a 3.8. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.8.   Célkitűzés: a közúti személyszállítás gazdasági környezete és a piacszervezés ismerete:
  a közúti személyszállítás más személyszállítási módok viszonylatában (vasút, személygépkocsi), közúti személyszállítást magukban foglaló különböző tevékenységek, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság, határátlépés (nemzetközi szállítás), a közúti személyszállítással foglalkozó vállalatok főbb típusainak szervezési módja.”; |
| --- | --- |

xi.

a 3.8. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.8.   Célkitűzés: a közúti személyszállítás gazdasági környezete és a piacszervezés ismerete:

a közúti személyszállítás más személyszállítási módok viszonylatában (vasút, személygépkocsi), közúti személyszállítást magukban foglaló különböző tevékenységek, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság, határátlépés (nemzetközi szállítás), a közúti személyszállítással foglalkozó vállalatok főbb típusainak szervezési módja.”;

| b) | A 2. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.1.   A tanfolyamon való részvétel és vizsga együttese
  Az alapképzés az 1. szakaszban felsorolt összes tantárgy oktatására kiterjed. Az alapképzés időtartama 280 óra.
  Minden tanuló gépjárművezetőnek legalább 20 órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának megfelelő olyan járművön, amely megfelel legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.
  Az önálló vezetés során a tanuló gépjárművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló oktatónak kell kísérnie. A 20 órás önálló vezetésből valamennyi tanuló gépjárművezető legfeljebb nyolc órát speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy értékelni lehessen a biztonsági szabályozásokon alapuló észszerű vezetésre vonatkozó képzés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok, valamint a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében megváltozó útviszonyok közötti kezelése, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálására való képesség tekintetében.
  A tagállamok engedélyezhetik, hogy a jóváhagyott képzési központ a képzést részben IKT eszközök – például e-tanulás – alkalmazásával bonyolítsa le, mindeközben biztosítva a képzés magas színvonalának és hatékonyságának fenntartását, illetve hogy kiválassza azokat a tantárgyakat, amelyek esetén az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. A tagállamok előírják különösen a megbízható felhasználó-azonosítást és megfelelő ellenőrzési módok alkalmazását. A tagállamok az egyéb uniós jogszabályok által előírt speciális képzést a képzés részének tekinthetik. Az ilyen speciális képzések közé tartozik többek között a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) által a veszélyes áruk szállításához előírt képzés, a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) által előírt, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló képzés, valamint az 1/2005/EK tanácsi rendelet (*6) által előírt, az állatok szállításáról szóló képzés.
  Az 5. cikk (5) bekezdésében említett gépjárművezetők esetében az alapképzés 70 óra, beleértve öt óra önálló vezetést.
  A gépjárművezetőket a képzés befejezésekor a tagállamok illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az 1. szakasz szerinti tantárgyjegyzékben felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.

  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.)."


  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.)."


  (*6)  A Tanács 2005/1/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.1.   A tanfolyamon való részvétel és vizsga együttese

Az alapképzés az 1. szakaszban felsorolt összes tantárgy oktatására kiterjed. Az alapképzés időtartama 280 óra.

Minden tanuló gépjárművezetőnek legalább 20 órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának megfelelő olyan járművön, amely megfelel legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.

Az önálló vezetés során a tanuló gépjárművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló oktatónak kell kísérnie. A 20 órás önálló vezetésből valamennyi tanuló gépjárművezető legfeljebb nyolc órát speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy értékelni lehessen a biztonsági szabályozásokon alapuló észszerű vezetésre vonatkozó képzés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok, valamint a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében megváltozó útviszonyok közötti kezelése, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálására való képesség tekintetében.

A tagállamok engedélyezhetik, hogy a jóváhagyott képzési központ a képzést részben IKT eszközök – például e-tanulás – alkalmazásával bonyolítsa le, mindeközben biztosítva a képzés magas színvonalának és hatékonyságának fenntartását, illetve hogy kiválassza azokat a tantárgyakat, amelyek esetén az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. A tagállamok előírják különösen a megbízható felhasználó-azonosítást és megfelelő ellenőrzési módok alkalmazását. A tagállamok az egyéb uniós jogszabályok által előírt speciális képzést a képzés részének tekinthetik. Az ilyen speciális képzések közé tartozik többek között a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) által a veszélyes áruk szállításához előírt képzés, a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) által előírt, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló képzés, valamint az 1/2005/EK tanácsi rendelet (*6) által előírt, az állatok szállításáról szóló képzés.

Az 5. cikk (5) bekezdésében említett gépjárművezetők esetében az alapképzés 70 óra, beleértve öt óra önálló vezetést.

A gépjárművezetőket a képzés befejezésekor a tagállamok illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az 1. szakasz szerinti tantárgyjegyzékben felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.)."

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.)."

(*6)  A Tanács 2005/1/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.).”;"

| ii. | a 2.2. pont b) alpontjában a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A gyakorlati vizsga során használt járműnek meg kell felelnie legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.”; |
| --- | --- |

ii.

a 2.2. pont b) alpontjában a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A gyakorlati vizsga során használt járműnek meg kell felelnie legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.”;

| c) | A 3. és 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:


  „3. szakasz: A 3. cikk (2) bekezdésében előírt gyorsított alapképzés

  A gyorsított alapképzés az 1. szakaszban felsorolt összes tantárgy oktatására kiterjed. Időtartama 140 óra.
  Minden tanuló gépjárművezetőnek legalább 10 órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának megfelelő olyan járművön, amely megfelel legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.
  Az önálló vezetés során a tanuló gépjárművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló oktatónak kell kísérnie. A 10 órás önálló vezetésből valamennyi tanuló gépjárművezető legfeljebb négy órát speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy értékelni lehessen a biztonsági szabályozásokon alapuló észszerű vezetésre vonatkozó képzés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok közötti kezelése, valamint az említett útviszonyoknak a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében történő változása, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálására való képesség tekintetében.
  A 2.1. pont negyedik bekezdésének rendelkezései a gyorsított alapképzésre is alkalmazandók.
  Az 5. cikk (5) bekezdésében említett gépjárművezetők esetében a gyorsított alapképzés 35 óra, beleértve két és fél óra önálló vezetést.
  A gépjárművezetőket a képzés befejezésekor a tagállamok illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az 1. szakasz szerinti tantárgyjegyzékben felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.

  4. szakasz: A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt kötelező továbbképzés

  A kötelező továbbképzési tanfolyamokat jóváhagyott képzési központok szervezik. Időtartamuk ötévente 35 óra, legalább hétórás szakaszokban, amelyek két egymást követő napra is eloszthatók. Valahányszor e-tanulás alkalmazására kerül sor, a jóváhagyott képzési központnak biztosítania kell a képzés minőségének fenntartását többek között azáltal, hogy olyan tantárgyakat választ ki, amelyek esetén az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. A tagállamok előírják különösen a megbízható felhasználó-azonosítást és megfelelő ellenőrzési módok alkalmazását. Az e-tanuláson alapuló képzés időtartama legfeljebb 12 óra lehet. Legalább az egyik képzési szakasz során a közúti közlekedés biztonságával összefüggő tantárgyat kell oktatni. A képzés tartalmának összeállításánál figyelembe kell venni a gépjárművezető által végzett szállítási műveletekkel összefüggő sajátos képzési igényeket, valamint a vonatkozó jogszabályok és technológia területén bekövetkezett fejleményeket, továbbá – amennyire lehetséges – a gépjárművezető sajátos képzési igényeit. A 35 óra keretében számos különféle témakört kell érinteni, ideértve az ismétlő képzést is, amennyiben bebizonyosodik, hogy a gépjárművezető speciális felzárkóztató képzésre szorul.
  A tagállamok az egyéb uniós jogszabályok által előírt, elvégzett speciális képzést beszámíthatják a kötelező hétórás szakaszok egyikeként. Az ilyen speciális képzések közé tartozik többek között a 2008/68/EK irányelv által a veszélyes áruk szállításához előírt képzés, az 1/2005/EK rendelet által előírt, az állatok szállításáról szóló képzés, valamint a közúti személyszállításhoz a 181/2011/EU rendelet által előírt, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló képzés. A tagállamok azonban határozhatnak úgy, hogy a 2008/68/EK irányelv által a veszélyes áruk szállításához előírt, elvégzett speciális képzést a hétórás szakaszok közül kettőnek számítják be, feltéve, hogy ez az egyetlen olyan másik képzés, amelyet a továbbképzésnél figyelembe vesznek.” |
| --- | --- |

c)

A 3. és 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„3. szakasz: A 3. cikk (2) bekezdésében előírt gyorsított alapképzés

A gyorsított alapképzés az 1. szakaszban felsorolt összes tantárgy oktatására kiterjed. Időtartama 140 óra.

Minden tanuló gépjárművezetőnek legalább 10 órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának megfelelő olyan járművön, amely megfelel legalább a 2006/126/EK irányelvben a vizsgajárművekre meghatározott követelményeknek.

Az önálló vezetés során a tanuló gépjárművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló oktatónak kell kísérnie. A 10 órás önálló vezetésből valamennyi tanuló gépjárművezető legfeljebb négy órát speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy értékelni lehessen a biztonsági szabályozásokon alapuló észszerű vezetésre vonatkozó képzés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok közötti kezelése, valamint az említett útviszonyoknak a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében történő változása, továbbá a tüzelőanyag-fogyasztás optimalizálására való képesség tekintetében.

A 2.1. pont negyedik bekezdésének rendelkezései a gyorsított alapképzésre is alkalmazandók.

Az 5. cikk (5) bekezdésében említett gépjárművezetők esetében a gyorsított alapképzés 35 óra, beleértve két és fél óra önálló vezetést.

A gépjárművezetőket a képzés befejezésekor a tagállamok illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az 1. szakasz szerinti tantárgyjegyzékben felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.

4. szakasz: A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt kötelező továbbképzés

A kötelező továbbképzési tanfolyamokat jóváhagyott képzési központok szervezik. Időtartamuk ötévente 35 óra, legalább hétórás szakaszokban, amelyek két egymást követő napra is eloszthatók. Valahányszor e-tanulás alkalmazására kerül sor, a jóváhagyott képzési központnak biztosítania kell a képzés minőségének fenntartását többek között azáltal, hogy olyan tantárgyakat választ ki, amelyek esetén az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. A tagállamok előírják különösen a megbízható felhasználó-azonosítást és megfelelő ellenőrzési módok alkalmazását. Az e-tanuláson alapuló képzés időtartama legfeljebb 12 óra lehet. Legalább az egyik képzési szakasz során a közúti közlekedés biztonságával összefüggő tantárgyat kell oktatni. A képzés tartalmának összeállításánál figyelembe kell venni a gépjárművezető által végzett szállítási műveletekkel összefüggő sajátos képzési igényeket, valamint a vonatkozó jogszabályok és technológia területén bekövetkezett fejleményeket, továbbá – amennyire lehetséges – a gépjárművezető sajátos képzési igényeit. A 35 óra keretében számos különféle témakört kell érinteni, ideértve az ismétlő képzést is, amennyiben bebizonyosodik, hogy a gépjárművezető speciális felzárkóztató képzésre szorul.

A tagállamok az egyéb uniós jogszabályok által előírt, elvégzett speciális képzést beszámíthatják a kötelező hétórás szakaszok egyikeként. Az ilyen speciális képzések közé tartozik többek között a 2008/68/EK irányelv által a veszélyes áruk szállításához előírt képzés, az 1/2005/EK rendelet által előírt, az állatok szállításáról szóló képzés, valamint a közúti személyszállításhoz a 181/2011/EU rendelet által előírt, a fogyatékossággal kapcsolatos tudatosság növelésére irányuló képzés. A tagállamok azonban határozhatnak úgy, hogy a 2008/68/EK irányelv által a veszélyes áruk szállításához előírt, elvégzett speciális képzést a hétórás szakaszok közül kettőnek számítják be, feltéve, hogy ez az egyetlen olyan másik képzés, amelyet a továbbképzésnél figyelembe vesznek.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A GÉPJÁRMŰVEZETŐI KÉPESÍTÉSI IGAZOLVÁNY EURÓPAI UNIÓS MINTÁJÁRA VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁSOK” |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A GÉPJÁRMŰVEZETŐI KÉPESÍTÉSI IGAZOLVÁNY EURÓPAI UNIÓS MINTÁJÁRA VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁSOK”

| b) | A 2. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a gépjárművezetői képesítési igazolvány elülső oldala tekintetében:






  — | a d) pont 9. alpontja helyébe a következő szöveg lép:







  „9. | azon járművek kategóriái, amelyekre vonatkozóan a gépjárművezető megfelel az alapképesítés és a továbbképzés követelményeinek;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A 2. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a gépjárművezetői képesítési igazolvány elülső oldala tekintetében:

—

a d) pont 9. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„9.

| — | az e) pontban az első mondat helyébe a következő szöveg lép:


  „az »európai uniós minta« cím az igazolványt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, valamint a »gépjárművezetői képesítési igazolvány« felirat az Unió többi hivatalos nyelvén, kék színű nyomtatásban, az igazolvány háttereként:”; |
| --- | --- |

—

az e) pontban az első mondat helyébe a következő szöveg lép:

„az »európai uniós minta« cím az igazolványt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, valamint a »gépjárművezetői képesítési igazolvány« felirat az Unió többi hivatalos nyelvén, kék színű nyomtatásban, az igazolvány háttereként:”;

| ii. | a gépjárművezetői képesítési igazolvány hátoldala tekintetében az a) pont 9. és 10. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „9. | azon járművek kategóriái, amelyekre vonatkozóan a gépjárművezető megfelel az alapképesítés és a továbbképzés követelményeinek; |
| --- | --- | --- |

ii.

a gépjárművezetői képesítési igazolvány hátoldala tekintetében az a) pont 9. és 10. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„9.

azon járművek kategóriái, amelyekre vonatkozóan a gépjárművezető megfelel az alapképesítés és a továbbképzés követelményeinek;

| 10. | a 2006/126/EK irányelv I. mellékletében előírt 95. harmonizált uniós kód;” |
| --- | --- |

10.

a 2006/126/EK irányelv I. mellékletében előírt 95. harmonizált uniós kód;”

| c) | A 4. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a címsor helyébe a következő szöveg lép:

  „A GÉPJÁRMŰVEZETŐI KÉPESÍTÉSI IGAZOLVÁNY EURÓPAI UNIÓS MINTÁJA”; |
| --- | --- | --- |

c)

A 4. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a címsor helyébe a következő szöveg lép:

„A GÉPJÁRMŰVEZETŐI KÉPESÍTÉSI IGAZOLVÁNY EURÓPAI UNIÓS MINTÁJA”;

| ii. | a minta hátoldalán a 10. pontban szereplő „közösségi kód” kifejezést az „uniós kód” kifejezés váltja fel. |
| --- | --- |

ii.

a minta hátoldalán a 10. pontban szereplő „közösségi kód” kifejezést az „uniós kód” kifejezés váltja fel.

| d) | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:
  „5.   Átmeneti rendelkezések
  A 2020. május 23. előtt kiállított gépjárművezetői képesítési igazolványok lejáratuk napjáig továbbra is érvényesek.” |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő szakasszal egészül ki:

„5.   Átmeneti rendelkezések

A 2020. május 23. előtt kiállított gépjárművezetői képesítési igazolványok lejáratuk napjáig továbbra is érvényesek.”

| 3. | Az irányelv a következő melléklettel egészül ki:


  „III. MELLÉKLET

  A VEZETŐI ENGEDÉLYEK EGYES KATEGÓRIÁIRA UTALÓ HIVATKOZÁSOK MEGFELELÉSI TÁBLÁZATA







  Hivatkozás ebben az irányelvben | Hivatkozás a 2006/126/EK irányelvben |
| --- | --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

3.

Az irányelv a következő melléklettel egészül ki:

„III. MELLÉKLET

A VEZETŐI ENGEDÉLYEK EGYES KATEGÓRIÁIRA UTALÓ HIVATKOZÁSOK MEGFELELÉSI TÁBLÁZATA

Hivatkozás ebben az irányelvben

Hivatkozás a 2006/126/EK irányelvben

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról (HL C 111., 2008.5.6., 1. o.).”;

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.4.11., 1. o.).

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).”;

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

*4

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

*5

(*6)  A Tanács 2005/1/EK rendelete (2004. december 22.) az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.).”;”

*6

---

HATÁROZATOK

| 2018.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/42

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/646 HATÁROZATA

(2018. április 18.)

a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az álláskeresés során vagy a tanulással, a tanulmányokkal vagy a munkával kapcsolatos döntéshozatalok során mindenkinek szüksége van arra, hogy tájékozódjon és útmutatást kapjon a rendelkezésre álló lehetőségekről, arról, hogy hogyan mérje fel saját készségeit, és hogy hogyan mutassa be a készségeivel és képesítéseivel kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(1)

Az álláskeresés során vagy a tanulással, a tanulmányokkal vagy a munkával kapcsolatos döntéshozatalok során mindenkinek szüksége van arra, hogy tájékozódjon és útmutatást kapjon a rendelkezésre álló lehetőségekről, arról, hogy hogyan mérje fel saját készségeit, és hogy hogyan mutassa be a készségeivel és képesítéseivel kapcsolatos információkat.

| (2) | Az egyének, a munkáltatók, az illetékes hatóságok és szervek számára jelentős kihívást jelentenek a fogalmakat, a dokumentumok formátumát, a nyelveket, illetve az értékelési és érvényesítési módszereket érintő különbségek. Ilyen kihívások főleg akkor merülnek fel, amikor valaki egy másik országba – ideértve a harmadik országokat is – költözik, valamint amikor új állást keres, illetve tanul és életpályáját építi. Az említett kihívások kezeléséhez világos és széles körben terjesztett információkra, általánosan elfogadott értelmezésre, valamint a készségek és képesítések fokozottabb átláthatóságára van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Az egyének, a munkáltatók, az illetékes hatóságok és szervek számára jelentős kihívást jelentenek a fogalmakat, a dokumentumok formátumát, a nyelveket, illetve az értékelési és érvényesítési módszereket érintő különbségek. Ilyen kihívások főleg akkor merülnek fel, amikor valaki egy másik országba – ideértve a harmadik országokat is – költözik, valamint amikor új állást keres, illetve tanul és életpályáját építi. Az említett kihívások kezeléséhez világos és széles körben terjesztett információkra, általánosan elfogadott értelmezésre, valamint a készségek és képesítések fokozottabb átláthatóságára van szükség.

| (3) | Az új európai készségfejlesztési program, amelyet a Bizottság 2016. június 10-én fogadott el, felkéri a tagállamokat, a szociális partnereket, az ágazatot és más érdekelt feleket, hogy közösen dolgozzanak tíz olyan intézkedésen, amelyek célja a készségfejlesztés minőségének és relevanciájának javítása, a készségek láthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele, valamint a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás és különösen az életpályára vonatkozó jobb döntésekhez szükséges tájékoztatás javítása. Az Europass keretrendszer felülvizsgálatát azon tíz intézkedés egyikeként javasolták, amelyek kulcsfontosságúak az említett célkitűzések eléréséhez és támogatásához. |
| --- | --- |

(3)

Az új európai készségfejlesztési program, amelyet a Bizottság 2016. június 10-én fogadott el, felkéri a tagállamokat, a szociális partnereket, az ágazatot és más érdekelt feleket, hogy közösen dolgozzanak tíz olyan intézkedésen, amelyek célja a készségfejlesztés minőségének és relevanciájának javítása, a készségek láthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele, valamint a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás és különösen az életpályára vonatkozó jobb döntésekhez szükséges tájékoztatás javítása. Az Europass keretrendszer felülvizsgálatát azon tíz intézkedés egyikeként javasolták, amelyek kulcsfontosságúak az említett célkitűzések eléréséhez és támogatásához.

| (4) | Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (3) létrehozott egy keretrendszert az álláskereséssel, tanulással vagy életpálya-építéssel kapcsolatos kihívások kezelésére. E határozat célja, hogy az önkéntes alapon használható „Europass” nevű dokumentumdossziéval biztosítsa a képesítések és kompetenciák átláthatóságát. Az említett határozat létrehozott továbbá nemzeti europass-központoknak nevezett nemzeti szerveket az Europass keretrendszer végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (3) létrehozott egy keretrendszert az álláskereséssel, tanulással vagy életpálya-építéssel kapcsolatos kihívások kezelésére. E határozat célja, hogy az önkéntes alapon használható „Europass” nevű dokumentumdossziéval biztosítsa a képesítések és kompetenciák átláthatóságát. Az említett határozat létrehozott továbbá nemzeti europass-központoknak nevezett nemzeti szerveket az Europass keretrendszer végrehajtása érdekében.

| (5) | Fő célkitűzésének elérése céljából az Europass keretrendszer középpontjában a készségek és képesítések dokumentálására szolgáló eszközök állnak. Ezen eszközök használata széles körben elterjedt az Europass internetalapú információs rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

(5)

Fő célkitűzésének elérése céljából az Europass keretrendszer középpontjában a készségek és képesítések dokumentálására szolgáló eszközök állnak. Ezen eszközök használata széles körben elterjedt az Europass internetalapú információs rendszeren keresztül.

| (6) | A nemzeti europass-központok támogatást nyújtanak a felhasználók számára, és előmozdítják a készségek és képesítések dokumentálását. Az Euroguidance hálózat, amely a pályaorientáció európai dimenzióját támogatja és magas minőségű információkat nyújt az egész életen át tartó pályaorientációt és a tanulási célú nemzetközi mobilitást illetően, szintén hozzájárult a készségek és képesítések uniós eszközeire vonatkozó információszolgáltatás fejlesztéséhez. Az európai képesítési keretrendszer (EKKR) nemzeti koordinációs pontjai támogatást nyújtanak a nemzeti hatóságoknak a nemzeti képesítési keretrendszerek és rendszerek EKKR-rel való megfeleltetésében, és arra összpontosítanak, hogy az EKKR-t közelebb hozzák az egyénekhez és a szervezetekhez. Biztosítani kell az említett nemzeti szolgálatok támogatását és fokozottabb koordinálását hatásuk növelése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti rendszerek sokféleségét. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti europass-központok támogatást nyújtanak a felhasználók számára, és előmozdítják a készségek és képesítések dokumentálását. Az Euroguidance hálózat, amely a pályaorientáció európai dimenzióját támogatja és magas minőségű információkat nyújt az egész életen át tartó pályaorientációt és a tanulási célú nemzetközi mobilitást illetően, szintén hozzájárult a készségek és képesítések uniós eszközeire vonatkozó információszolgáltatás fejlesztéséhez. Az európai képesítési keretrendszer (EKKR) nemzeti koordinációs pontjai támogatást nyújtanak a nemzeti hatóságoknak a nemzeti képesítési keretrendszerek és rendszerek EKKR-rel való megfeleltetésében, és arra összpontosítanak, hogy az EKKR-t közelebb hozzák az egyénekhez és a szervezetekhez. Biztosítani kell az említett nemzeti szolgálatok támogatását és fokozottabb koordinálását hatásuk növelése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti rendszerek sokféleségét.

| (7) | Az Europass értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2013. december 19-i jelentésében a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti europass-központok azon küldetése, hogy növeljék az Europass ismertségét és biztosítsák az érdekelt felek számára szükséges információkat, kielégítő mintául szolgál az Europass végrehajtásához. A Bizottság ugyanakkor arra a további következtetésre jutott, hogy a legtöbb Europass-eszköz még mindig nem jutott el valamennyi potenciális felhasználóhoz és földrajzi szempontból és korcsoporttól függően egyenlőtlenül érhető el, valamint hogy az Europass keretrendszeren belüli, pályaorientációt és mobilitást támogató szolgáltatások fokozottabb koordinálása és integrálása lehetővé tenné a nagyobb számú potenciális felhasználó megcélzását. |
| --- | --- |

(7)

Az Europass értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2013. december 19-i jelentésében a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti europass-központok azon küldetése, hogy növeljék az Europass ismertségét és biztosítsák az érdekelt felek számára szükséges információkat, kielégítő mintául szolgál az Europass végrehajtásához. A Bizottság ugyanakkor arra a további következtetésre jutott, hogy a legtöbb Europass-eszköz még mindig nem jutott el valamennyi potenciális felhasználóhoz és földrajzi szempontból és korcsoporttól függően egyenlőtlenül érhető el, valamint hogy az Europass keretrendszeren belüli, pályaorientációt és mobilitást támogató szolgáltatások fokozottabb koordinálása és integrálása lehetővé tenné a nagyobb számú potenciális felhasználó megcélzását.

| (8) | A bizonyítékok szerint az Europass-t a nagyobb digitális jártassággal rendelkező társadalmi csoportok használják, míg a kevésbé előnyös helyzetű csoportok, mint például az alacsonyabb iskolai végzettségű, az idősebb és a tartósan munkanélküli személyek gyakran nem tudnak az Europass és eszközei létezéséről, így annak előnyeit sem tudják kihasználni. |
| --- | --- |

(8)

A bizonyítékok szerint az Europass-t a nagyobb digitális jártassággal rendelkező társadalmi csoportok használják, míg a kevésbé előnyös helyzetű csoportok, mint például az alacsonyabb iskolai végzettségű, az idősebb és a tartósan munkanélküli személyek gyakran nem tudnak az Europass és eszközei létezéséről, így annak előnyeit sem tudják kihasználni.

| (9) | Az Europass-dosszié egyike azon eszközöknek, amelyeket uniós szinten vezettek be a készségek és képesítések átláthatóságának és közérthetőségének fokozása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Az Europass-dosszié egyike azon eszközöknek, amelyeket uniós szinten vezettek be a készségek és képesítések átláthatóságának és közérthetőségének fokozása érdekében.

| (10) | Az Europass-dosszié öt dokumentummintából áll. Az Europass-önéletrajzminta segítségével az érdekeltek egységes formátumban hozhatják létre önéletrajzukat. 2004-es bevezetése óta több mint 100 millió online Europass-önéletrajz készült el. Két képesítéskiegészítés-minta, nevezetesen az Europass oklevél-kiegészítés és az Europass bizonyítvány-kiegészítés tájékoztatással szolgál a képesítések tartalmáról, a képesítést megszerző személy tanulmányi eredményeiről és a képesítést adó ország oktatási rendszeréről. Az Europass nyelvi útlevél ismerteti a nyelvi készségeket. Az Europass mobilitási igazolvány mintája azokat a készségeket ismerteti, amelyeket az igazolvány tulajdonosa külföldi munkavégzésre vagy tanulásra irányuló mobilitási tapasztalat során szerzett. |
| --- | --- |

(10)

Az Europass-dosszié öt dokumentummintából áll. Az Europass-önéletrajzminta segítségével az érdekeltek egységes formátumban hozhatják létre önéletrajzukat. 2004-es bevezetése óta több mint 100 millió online Europass-önéletrajz készült el. Két képesítéskiegészítés-minta, nevezetesen az Europass oklevél-kiegészítés és az Europass bizonyítvány-kiegészítés tájékoztatással szolgál a képesítések tartalmáról, a képesítést megszerző személy tanulmányi eredményeiről és a képesítést adó ország oktatási rendszeréről. Az Europass nyelvi útlevél ismerteti a nyelvi készségeket. Az Europass mobilitási igazolvány mintája azokat a készségeket ismerteti, amelyeket az igazolvány tulajdonosa külföldi munkavégzésre vagy tanulásra irányuló mobilitási tapasztalat során szerzett.

| (11) | A 2017. május 22-i tanácsi ajánlás (4) közös viszonyítási keretrendszert biztosít, hogy segítsen az egyéneknek és a szervezeteknek a különféle képesítési rendszerek és az e rendszerekben szerzett képesítések szintjeinek az összehasonlításában. |
| --- | --- |

(11)

A 2017. május 22-i tanácsi ajánlás (4) közös viszonyítási keretrendszert biztosít, hogy segítsen az egyéneknek és a szervezeteknek a különféle képesítési rendszerek és az e rendszerekben szerzett képesítések szintjeinek az összehasonlításában.

| (12) | A 2012. december 20-i tanácsi ajánlás (5) felkéri a tagállamokat, hogy 2018-ig – a nemzeti szintű körülményekkel és sajátosságokkal összhangban és az általuk megfelelőnek ítélt módon – tegyék meg a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az egyének számára, hogy a nem formális és az informális tanulással megszerzett ismereteiket, készségeiket és kompetenciáikat érvényesítsék, és ez alapján teljes vagy adott esetben részleges képesítést szerezzenek. |
| --- | --- |

(12)

A 2012. december 20-i tanácsi ajánlás (5) felkéri a tagállamokat, hogy 2018-ig – a nemzeti szintű körülményekkel és sajátosságokkal összhangban és az általuk megfelelőnek ítélt módon – tegyék meg a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az egyének számára, hogy a nem formális és az informális tanulással megszerzett ismereteiket, készségeiket és kompetenciáikat érvényesítsék, és ez alapján teljes vagy adott esetben részleges képesítést szerezzenek.

| (13) | Az egész életen át tartó pályaorientáció területére vonatkozó szakpolitikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről szóló, 2004. május 28-i tanácsi állásfoglalás meghatározza a valamennyi uniós polgár egész életen át tartó pályaorientációjára vonatkozó szakpolitika fő célkitűzéseit. A 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalás (6) kiemeli a pályaorientáció fontosságát az egész életen át tartó tanulás szempontjából. |
| --- | --- |

(13)

Az egész életen át tartó pályaorientáció területére vonatkozó szakpolitikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről szóló, 2004. május 28-i tanácsi állásfoglalás meghatározza a valamennyi uniós polgár egész életen át tartó pályaorientációjára vonatkozó szakpolitika fő célkitűzéseit. A 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalás (6) kiemeli a pályaorientáció fontosságát az egész életen át tartó tanulás szempontjából.

| (14) | A „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portál tájékoztatást nyújt arról, hogy a különböző európai oktatási rendszerek milyen tanulási lehetőségeket és képesítéseket nyújtanak, valamint összehasonlítja az EKKR-t használó tagállami képesítési keretrendszereket. |
| --- | --- |

(14)

A „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portál tájékoztatást nyújt arról, hogy a különböző európai oktatási rendszerek milyen tanulási lehetőségeket és képesítéseket nyújtanak, valamint összehasonlítja az EKKR-t használó tagállami képesítési keretrendszereket.

| (15) | Az „EU Skills Panorama” (uniós készségkörkép portál) a különböző foglalkozásokhoz és a konkrét ágazatokhoz szükséges készségekkel kapcsolatban nyújt információkat, ideértve a kereslettel és a kínálattal kapcsolatban nemzeti szinten. |
| --- | --- |

(15)

Az „EU Skills Panorama” (uniós készségkörkép portál) a különböző foglalkozásokhoz és a konkrét ágazatokhoz szükséges készségekkel kapcsolatban nyújt információkat, ideértve a kereslettel és a kínálattal kapcsolatban nemzeti szinten.

| (16) | Az álláslehetőségek és más munkaerőpiaci trendek elemzése bevált módja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésnek és -nyújtásnak, ami elősegíti a készség- és munkaerőhiánnyal kapcsolatos problémák, valamint a képesítés-kereslet és a képesítés-kínálat közötti eltérések megértését. |
| --- | --- |

(16)

Az álláslehetőségek és más munkaerőpiaci trendek elemzése bevált módja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésnek és -nyújtásnak, ami elősegíti a készség- és munkaerőhiánnyal kapcsolatos problémák, valamint a képesítés-kereslet és a képesítés-kínálat közötti eltérések megértését.

| (17) | A Bizottság által a tagállamokkal és az érdekeltek felekkel szoros együttműködésben kidolgozott és folyamatosan aktualizált, a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozásának (ESCO) célja, hogy előmozdítsa az oktatás és képzés, valamint a munkavégzés céljából a készségek és képesítések átláthatóságát. Megfelelő tesztelést követően és a tagállamok álláspontjának kellő figyelembevételével a Bizottság az Europass keretrendszeren belül felhasználhatja az ESCO-t; az ESCO tagállamok általi használata önkéntes alapon történik, a tagállamok által elvégzett tesztelést és értékelést követően. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság által a tagállamokkal és az érdekeltek felekkel szoros együttműködésben kidolgozott és folyamatosan aktualizált, a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozásának (ESCO) célja, hogy előmozdítsa az oktatás és képzés, valamint a munkavégzés céljából a készségek és képesítések átláthatóságát. Megfelelő tesztelést követően és a tagállamok álláspontjának kellő figyelembevételével a Bizottság az Europass keretrendszeren belül felhasználhatja az ESCO-t; az ESCO tagállamok általi használata önkéntes alapon történik, a tagállamok által elvégzett tesztelést és értékelést követően.

| (18) | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (7) által létrehozott foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES-hálózat) egy olyan együttműködési hálózat, amelynek célja az információk cseréje, valamint az álláskeresők és a munkáltatók közötti interakció elősegítése. Díjmentesen nyújt segítséget azoknak az álláskeresőknek, akik egy másik országba kívánnak költözni, és segíti azokat a munkáltatókat, akik más országokból szeretnének munkaerőt toborozni. Az Europass és az EURES portálok közötti szinergiák és együttműködés erősíthetik mindkét szolgáltatás hatását. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (7) által létrehozott foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES-hálózat) egy olyan együttműködési hálózat, amelynek célja az információk cseréje, valamint az álláskeresők és a munkáltatók közötti interakció elősegítése. Díjmentesen nyújt segítséget azoknak az álláskeresőknek, akik egy másik országba kívánnak költözni, és segíti azokat a munkáltatókat, akik más országokból szeretnének munkaerőt toborozni. Az Europass és az EURES portálok közötti szinergiák és együttműködés erősíthetik mindkét szolgáltatás hatását.

| (19) | A munkaerőpiaci folyamatok, úgymint az álláslehetőségek közzététele, a jelentkezés, a készségfelmérés és a toborzás egyre gyakrabban az interneten keresztül történnek olyan eszközök segítségével, amelyek a közösségi médiát, nagy adathalmazokat és más technológiákat használnak. A jelentkezők kiválasztásához használt eszközök és folyamatok a formális, nem formális és informális keretek között szerzett készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információkra keresnek rá. |
| --- | --- |

(19)

A munkaerőpiaci folyamatok, úgymint az álláslehetőségek közzététele, a jelentkezés, a készségfelmérés és a toborzás egyre gyakrabban az interneten keresztül történnek olyan eszközök segítségével, amelyek a közösségi médiát, nagy adathalmazokat és más technológiákat használnak. A jelentkezők kiválasztásához használt eszközök és folyamatok a formális, nem formális és informális keretek között szerzett készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információkra keresnek rá.

| (20) | A formális, nem formális és informális tanulásra jelenleg új formákban és új keretek között is sor kerül, és számos szolgáltató nyújt képzéseket, különösen digitális technológiák és platformok, távoktatás, e-oktatás, társaktól való tanulás, virtuális szabadegyetemek és nyitott oktatási segédanyagok felhasználása révén. Továbbá a készségek, tapasztalatok és tanulmányi eredmények elismerése különböző formákban történhet, például képzést igazoló digitális kitűzők révén. A digitális technológiák a nem formális tanulás, mint például az ifjúsági munka és az önkéntesség során elsajátított készségek terén is használatosak. |
| --- | --- |

(20)

A formális, nem formális és informális tanulásra jelenleg új formákban és új keretek között is sor kerül, és számos szolgáltató nyújt képzéseket, különösen digitális technológiák és platformok, távoktatás, e-oktatás, társaktól való tanulás, virtuális szabadegyetemek és nyitott oktatási segédanyagok felhasználása révén. Továbbá a készségek, tapasztalatok és tanulmányi eredmények elismerése különböző formákban történhet, például képzést igazoló digitális kitűzők révén. A digitális technológiák a nem formális tanulás, mint például az ifjúsági munka és az önkéntesség során elsajátított készségek terén is használatosak.

| (21) | E határozat alkalmazásában a készségeket tágan kell értelmezni; ezek lefednek mindent, amit egy személy tud, ért és meg tud tenni. A készségek a tanulási eredmények különböző típusaira vonatkoznak, ideértve az ismereteket és a kompetenciákat, valamint az ismeretek alkalmazásának és a know-how használatának képességét feladatok elvégzése és problémák megoldása érdekében. A szakmai készségek elismert fontosságán túl elfogadott, hogy a transzverzális vagy humán készségek – mint például a kritikus gondolkodás, a csapatmunka, a problémamegoldás és a kreativitás, a digitális vagy nyelvi készségek – egyre fontosabbá válnak, és a személyes és a szakmai kiteljesedés alapvető előfeltételei, valamint különböző területeken alkalmazhatók. Az egyének számára hasznosak lehetnek az ilyen és egyéb készségek értékelésére és leírására szolgáló eszközök és iránymutatások. |
| --- | --- |

(21)

E határozat alkalmazásában a készségeket tágan kell értelmezni; ezek lefednek mindent, amit egy személy tud, ért és meg tud tenni. A készségek a tanulási eredmények különböző típusaira vonatkoznak, ideértve az ismereteket és a kompetenciákat, valamint az ismeretek alkalmazásának és a know-how használatának képességét feladatok elvégzése és problémák megoldása érdekében. A szakmai készségek elismert fontosságán túl elfogadott, hogy a transzverzális vagy humán készségek – mint például a kritikus gondolkodás, a csapatmunka, a problémamegoldás és a kreativitás, a digitális vagy nyelvi készségek – egyre fontosabbá válnak, és a személyes és a szakmai kiteljesedés alapvető előfeltételei, valamint különböző területeken alkalmazhatók. Az egyének számára hasznosak lehetnek az ilyen és egyéb készségek értékelésére és leírására szolgáló eszközök és iránymutatások.

| (22) | Az egyének hagyományosan önéletrajzban ismertették a megszerzett készségeikre és képesítéseikre vonatkozó információkat, amelyhez kiegészítő dokumentumokat, például bizonyítványokat vagy okleveleket csatoltak. Napjainkban olyan új eszközök állnak rendelkezésre, amelyek különböző online felületek és digitális formátumok használatával tudják elősegíteni a készségek és képesítések bemutatását. Az említett új eszközök képesek támogatni a különböző kereteken belül megszerzett készségekre vonatkozó önértékelést is. |
| --- | --- |

(22)

Az egyének hagyományosan önéletrajzban ismertették a megszerzett készségeikre és képesítéseikre vonatkozó információkat, amelyhez kiegészítő dokumentumokat, például bizonyítványokat vagy okleveleket csatoltak. Napjainkban olyan új eszközök állnak rendelkezésre, amelyek különböző online felületek és digitális formátumok használatával tudják elősegíteni a készségek és képesítések bemutatását. Az említett új eszközök képesek támogatni a különböző kereteken belül megszerzett készségekre vonatkozó önértékelést is.

| (23) | Az Europass keretrendszernek ki kell elégítenie a jelenlegi és a jövőbeli igényeket. A felhasználóknak eszközökre van szükségük készségeik és képesítéseik dokumentálásához. Továbbá a készségfelmérésre és a készségekre vonatkozó önértékelésre szolgáló eszközök, valamint a releváns információkhoz való hozzáférés – ideértve az érvényesítési lehetőségekre és a pályaorientációra vonatkozó információkat is – előnyös lehet a foglalkoztatással és a tanulási lehetőségekkel kapcsolatos döntések meghozatalához. |
| --- | --- |

(23)

Az Europass keretrendszernek ki kell elégítenie a jelenlegi és a jövőbeli igényeket. A felhasználóknak eszközökre van szükségük készségeik és képesítéseik dokumentálásához. Továbbá a készségfelmérésre és a készségekre vonatkozó önértékelésre szolgáló eszközök, valamint a releváns információkhoz való hozzáférés – ideértve az érvényesítési lehetőségekre és a pályaorientációra vonatkozó információkat is – előnyös lehet a foglalkoztatással és a tanulási lehetőségekkel kapcsolatos döntések meghozatalához.

| (24) | A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos uniós eszközöknek igazodniuk kell a változó gyakorlatokhoz és a technológiai fejlődéshez annak érdekében, hogy továbbra is relevánsak és előnyösek legyenek a felhasználók számára. Ezt többek között innovatív elemek, mint például interaktív eszközök, dokumentumok szerkesztése és tervezése létrehozásával kell elérni, törekedve átfogóbb, eredményesebb és hatékonyabb eszközök biztosítására és az egyszerűsítésre, valamint az egymással összefüggő eszközök – többek között a harmadik felek által kifejlesztett eszközök – közötti jobb technikai átjárhatóság és szinergiák biztosítására, illetve figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit is. Továbbá hitelesítési műveleteket lehetne alkalmazni a készségekre és képesítésekre vonatkozó digitális dokumentumok ellenőrzésének támogatására. |
| --- | --- |

(24)

A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos uniós eszközöknek igazodniuk kell a változó gyakorlatokhoz és a technológiai fejlődéshez annak érdekében, hogy továbbra is relevánsak és előnyösek legyenek a felhasználók számára. Ezt többek között innovatív elemek, mint például interaktív eszközök, dokumentumok szerkesztése és tervezése létrehozásával kell elérni, törekedve átfogóbb, eredményesebb és hatékonyabb eszközök biztosítására és az egyszerűsítésre, valamint az egymással összefüggő eszközök – többek között a harmadik felek által kifejlesztett eszközök – közötti jobb technikai átjárhatóság és szinergiák biztosítására, illetve figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit is. Továbbá hitelesítési műveleteket lehetne alkalmazni a készségekre és képesítésekre vonatkozó digitális dokumentumok ellenőrzésének támogatására.

| (25) | A változó igények kielégítése érdekében ezért a 2241/2004/EK határozattal létrehozott Europass keretrendszert egy új keretrendszerrel kell felváltani. |
| --- | --- |

(25)

A változó igények kielégítése érdekében ezért a 2241/2004/EK határozattal létrehozott Europass keretrendszert egy új keretrendszerrel kell felváltani.

| (26) | Az új Europass keretrendszernek meg kell felelnie az összes egyéni végfelhasználó, így a tanulók, az álláskeresők – ideértve a munkanélküli személyeket és a munkavállalókat is –, valamint más érdekelt felek, mint például a munkáltatók (különösen a kis- és középvállalkozások), a kereskedelmi kamarák, a civil társadalmi szervezetek, az önkéntesek, a pályaorientációs szakemberek, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók, az ifjúsági szervezetek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, az illetékes nemzeti hatóságok és a szakpolitikai döntéshozók igényeinek és elvárásainak. E keretrendszernek figyelembe kell vennie továbbá az Unióba érkező vagy ott élő harmadik országbeli állampolgárok szükségleteit is, hogy ezáltal támogassa integrációjukat. |
| --- | --- |

(26)

Az új Europass keretrendszernek meg kell felelnie az összes egyéni végfelhasználó, így a tanulók, az álláskeresők – ideértve a munkanélküli személyeket és a munkavállalókat is –, valamint más érdekelt felek, mint például a munkáltatók (különösen a kis- és középvállalkozások), a kereskedelmi kamarák, a civil társadalmi szervezetek, az önkéntesek, a pályaorientációs szakemberek, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók, az ifjúsági szervezetek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, az illetékes nemzeti hatóságok és a szakpolitikai döntéshozók igényeinek és elvárásainak. E keretrendszernek figyelembe kell vennie továbbá az Unióba érkező vagy ott élő harmadik országbeli állampolgárok szükségleteit is, hogy ezáltal támogassa integrációjukat.

| (27) | Az Europass keretrendszert tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy lehetővé tegye a különböző – és különösen a nem formális és informális tanulás keretében megszerzett – tanulás- és készségtípusok leírását. |
| --- | --- |

(27)

Az Europass keretrendszert tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy lehetővé tegye a különböző – és különösen a nem formális és informális tanulás keretében megszerzett – tanulás- és készségtípusok leírását.

| (28) | Az Europass keretrendszert a visszajelzéseken, valamint a többek között felmérések és tesztelés révén megfogalmazott követelmények összegyűjtésén alapuló, felhasználóközpontú megközelítéssel kell kidolgozni, figyelmet fordítva az Europass-célcsoportok konkrét jelenlegi és jövőbeli igényeire. Az Europass jellemzőinek tükrözniük kell különösen a tagállamok és az Unió elkötelezettségét az iránt, hogy a fogyatékossággal élő személyek egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a munkaerőpiachoz és az információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez. Az Europass-eszközöknek jól érzékelhetőeknek, kezelhetőeknek, érthetőeknek és stabiloknak kell lenniük, lehetővé téve ezáltal, hogy hozzáférhetőbbek legyenek a felhasználók, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára. |
| --- | --- |

(28)

Az Europass keretrendszert a visszajelzéseken, valamint a többek között felmérések és tesztelés révén megfogalmazott követelmények összegyűjtésén alapuló, felhasználóközpontú megközelítéssel kell kidolgozni, figyelmet fordítva az Europass-célcsoportok konkrét jelenlegi és jövőbeli igényeire. Az Europass jellemzőinek tükrözniük kell különösen a tagállamok és az Unió elkötelezettségét az iránt, hogy a fogyatékossággal élő személyek egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a munkaerőpiachoz és az információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez. Az Europass-eszközöknek jól érzékelhetőeknek, kezelhetőeknek, érthetőeknek és stabiloknak kell lenniük, lehetővé téve ezáltal, hogy hozzáférhetőbbek legyenek a felhasználók, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára.

| (29) | Az Europass keretrendszer aktualizálását és módosítását az érdekelt felekkel, mint például a foglalkoztatási szolgálatokkal, a pályaorientációs szakemberekkel, az oktatási és képzési szolgáltatókkal, a szociális partnerekkel, így a szakszervezetekkel és a munkáltatói érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve, valamint a folyamatban lévő szakpolitikai együttműködés – mint például az európai felsőoktatási térségben bevezetett bolognai folyamat – teljes mértékű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az Europass keretrendszer sikeres fejlesztéséhez és végrehajtásához kiemelkedően fontos a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek közötti konstruktív együttműködés. |
| --- | --- |

(29)

Az Europass keretrendszer aktualizálását és módosítását az érdekelt felekkel, mint például a foglalkoztatási szolgálatokkal, a pályaorientációs szakemberekkel, az oktatási és képzési szolgáltatókkal, a szociális partnerekkel, így a szakszervezetekkel és a munkáltatói érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve, valamint a folyamatban lévő szakpolitikai együttműködés – mint például az európai felsőoktatási térségben bevezetett bolognai folyamat – teljes mértékű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az Europass keretrendszer sikeres fejlesztéséhez és végrehajtásához kiemelkedően fontos a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek közötti konstruktív együttműködés.

| (30) | Az e határozat alapján tárolt és kezelt személyes adatok kezelése tekintetében alkalmazni kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogot és a tagállami végrehajtási intézkedéseket. A felhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák a személyes adataikhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(30)

Az e határozat alapján tárolt és kezelt személyes adatok kezelése tekintetében alkalmazni kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogot és a tagállami végrehajtási intézkedéseket. A felhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák a személyes adataikhoz való hozzáférést.

| (31) | A keretrendszerben való részvétel lehetőségét biztosítani kell az Európai Gazdasági Térség olyan tagjainak, amelyek az Uniónak nem tagállamai, valamint a csatlakozó országok, az Unió tagjelölt országai, valamint potenciális tagjelölt országai számára is, mivel érdeklődésük és az Unióval fennálló együttműködésük hosszú múltra tekint vissza ezen a téren. A részvétel az Unió és ezen országok közötti kapcsolatokat szabályozó eszközök vonatkozó rendelkezéseivel összhangban történik. Az Europass keretrendszeren keresztül a készségekre és képesítésekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információknak a résztvevő országokon túlmenően országok és oktatási rendszerek szélesebb körére kell kiterjedniük, figyelembe véve az Unióból kiáramló és az Unióba beáramló migrációs mozgásokat. |
| --- | --- |

(31)

A keretrendszerben való részvétel lehetőségét biztosítani kell az Európai Gazdasági Térség olyan tagjainak, amelyek az Uniónak nem tagállamai, valamint a csatlakozó országok, az Unió tagjelölt országai, valamint potenciális tagjelölt országai számára is, mivel érdeklődésük és az Unióval fennálló együttműködésük hosszú múltra tekint vissza ezen a téren. A részvétel az Unió és ezen országok közötti kapcsolatokat szabályozó eszközök vonatkozó rendelkezéseivel összhangban történik. Az Europass keretrendszeren keresztül a készségekre és képesítésekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információknak a résztvevő országokon túlmenően országok és oktatási rendszerek szélesebb körére kell kiterjedniük, figyelembe véve az Unióból kiáramló és az Unióba beáramló migrációs mozgásokat.

| (32) | A Bizottság gondoskodik e határozat következetes végrehajtásáról és nyomon követéséről a tagállamok és az érdekelt felek képviselőiből álló Europass tanácsadó csoport útján. A tanácsadó csoportnak különösen egy stratégiai megközelítést kell kidolgoznia az Europass végrehajtása és jövőbeli fejlesztése tekintetében, és tanácsot kell adnia a webalapú eszközök – többek között tesztelés révén történő – fejlesztésével kapcsolatban, valamint az Europass online platformon keresztül nyújtott információkat illetően, adott esetben más csoportokkal együttműködve. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság gondoskodik e határozat következetes végrehajtásáról és nyomon követéséről a tagállamok és az érdekelt felek képviselőiből álló Europass tanácsadó csoport útján. A tanácsadó csoportnak különösen egy stratégiai megközelítést kell kidolgoznia az Europass végrehajtása és jövőbeli fejlesztése tekintetében, és tanácsot kell adnia a webalapú eszközök – többek között tesztelés révén történő – fejlesztésével kapcsolatban, valamint az Europass online platformon keresztül nyújtott információkat illetően, adott esetben más csoportokkal együttműködve.

| (33) | E határozat végrehajtásának társfinanszírozását többek között az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (8) által létrehozott, Erasmus+ uniós program biztosítja. Az említett rendelet alapján létrehozott bizottság részt vesz az Europass végrehajtása terén elért haladásról, valamint az Europass jövőbeli fejlesztéséről szóló stratégiai megbeszéléseken. |
| --- | --- |

(33)

E határozat végrehajtásának társfinanszírozását többek között az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (8) által létrehozott, Erasmus+ uniós program biztosítja. Az említett rendelet alapján létrehozott bizottság részt vesz az Europass végrehajtása terén elért haladásról, valamint az Europass jövőbeli fejlesztéséről szóló stratégiai megbeszéléseken.

| (34) | mivel e határozat célját, nevezetesen egy különösen nemzetközi foglalkoztatási és tanulási mobilitási célú, átfogó és átjárható eszköz- és információs keretrendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(34)

mivel e határozat célját, nevezetesen egy különösen nemzetközi foglalkoztatási és tanulási mobilitási célú, átfogó és átjárható eszköz- és információs keretrendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (35) | Általános elvként a tagállamokra háruló kötelezettségeknek, illetve adminisztratív és pénzügyi terheknek egyensúlyban kell állniuk a költségekkel és az előnyökkel. |
| --- | --- |

(35)

Általános elvként a tagállamokra háruló kötelezettségeknek, illetve adminisztratív és pénzügyi terheknek egyensúlyban kell állniuk a költségekkel és az előnyökkel.

| (36) | Az e határozattal összefüggésben végrehajtott tevékenységeket az uniós ügynökségek, különösen az Európai Szakképzésfejlesztési Központ támogatják szakértelmükkel, az ügynökségek hatáskörébe tartozó területeken belül. |
| --- | --- |

(36)

Az e határozattal összefüggésben végrehajtott tevékenységeket az uniós ügynökségek, különösen az Európai Szakképzésfejlesztési Központ támogatják szakértelmükkel, az ügynökségek hatáskörébe tartozó területeken belül.

| (37) | A 2241/2004/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, a korábban kiadott Europass-dokumentumok érvényességének vagy státuszának sérelme nélkül. Az új keretrendszeren belül minden létrehozott Europass-dokumentummintát fenn kell tartani mindaddig, amíg e határozattal összhangban sor nem kerül a szükséges változtatásokra vagy aktualizálásokra. Az Europass online platformra való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a 2241/2004/EK határozat által létrehozott Europass internetalapú információs rendszert mindaddig működtetni kell, amíg az Europass online platform létre nem jön és működőképessé nem válik, |
| --- | --- |

(37)

A 2241/2004/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, a korábban kiadott Europass-dokumentumok érvényességének vagy státuszának sérelme nélkül. Az új keretrendszeren belül minden létrehozott Europass-dokumentummintát fenn kell tartani mindaddig, amíg e határozattal összhangban sor nem kerül a szükséges változtatásokra vagy aktualizálásokra. Az Europass online platformra való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a 2241/2004/EK határozat által létrehozott Europass internetalapú információs rendszert mindaddig működtetni kell, amíg az Europass online platform létre nem jön és működőképessé nem válik,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat európai keretrendszert hoz létre, amely a formális, nem formális és informális keretek között, többek között gyakorlati tapasztalatok, mobilitás és önkéntesség során megszerzett készségek és képesítések átláthatóságát és közérthetőségét hivatott elősegíteni („Europass”).

(2)   Az Europass olyan webalapú eszközökből és releváns elérhető információkból, többek között a pályaorientáció európai dimenzióját támogató információkból áll, amelyek online platformon keresztül érhetőek el, és a nemzeti szolgálatok támogatják őket azzal a céllal, hogy segítsék a felhasználókat abban, hogy jobban kommunikálhassák és bemutathassák készségeiket és képesítéseiket, valamint hogy összehasonlíthassák a képesítéseket.

(3)   Az Europass a következőket célozza meg:

| a) | egyéni végfelhasználók, mint például tanulók, álláskeresők, munkavállalók és önkéntesek, és |
| --- | --- |

a)

egyéni végfelhasználók, mint például tanulók, álláskeresők, munkavállalók és önkéntesek, és

| b) | érdekelt felek, mint például oktatási és képzési szolgáltatók, pályaorientációs szakemberek, munkáltatók, állami foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, ifjúsági szervezetek és szakpolitikai döntéshozók. |
| --- | --- |

b)

érdekelt felek, mint például oktatási és képzési szolgáltatók, pályaorientációs szakemberek, munkáltatók, állami foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, ifjúsági szervezetek és szakpolitikai döntéshozók.

(4)   Az Europass használata önkéntes, és az e határozatban meghatározottakon kívül nem keletkeztet kötelezettségeket és jogokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „bizonyítvány-kiegészítés”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a szakképzést igazoló vagy képesítési bizonyítványhoz csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulmányi eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését;

„bizonyítvány-kiegészítés”

b)   „oklevél-kiegészítés”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a felsőfokú oklevélhez csatolt dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulmányi eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését;

„oklevél-kiegészítés”

c)   „Europass-kiegészítések”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott dokumentumegyüttes, amely tartalmazza például az oklevél-kiegészítéseket és a bizonyítvány-kiegészítéseket;

„Europass-kiegészítések”

d)   „pályaorientáció”: olyan tartós folyamat, amelynek segítségével különféle egyéni és kollektív tevékenységek révén az egyének meghatározhatják képességeiket, készségeiket és érdeklődésüket abból a célból, hogy oktatásra, képzésre és foglalkozásra vonatkozó döntéseket hozzanak, és irányítsák életútjukat olyan tanulási, munka- és más környezetben, amelyben az említett képességek és készségek megtanulhatók vagy felhasználhatók;

„pályaorientáció”

e)   „a pályaorientáció európai dimenziója”: uniós szintű együttműködés és támogatás az Unión belüli pályaorientációra vonatkozó szakpolitikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítése érdekében;

„a pályaorientáció európai dimenziója”

f)   „képesítés”: értékelési és érvényesítési folyamat formális eredménye; megszerzésének feltétele, hogy egy illetékes hatóság vagy szerv megállapítsa, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el;

„képesítés”

g)   „készségfelmérés”: az egyének formális, nem formális vagy informális keretek között megszerzett készségeinek – önértékelés vagy egy harmadik fél által végzett hitelesített értékelés, vagy mindkettő révén végzett – értékeléséhez, méréséhez és adott esetben leírásához használt folyamat vagy módszer;

„készségfelmérés”

h)   „készségekre vonatkozó önértékelés”: az egyének által a készségek meghatározott leírásának való megfeleltetés révén a készségeikre vonatkozóan végzett szisztematikus gondolkodás folyamata;

„készségekre vonatkozó önértékelés”

i)   „készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás”: a munkaerőpiaccal kapcsolatos meglévő forrásokból származó, a készségekre vonatkozó összesített adatok, valamint az oktatási és képzési rendszerben a vonatkozó tanulási lehetőségek bármilyen rendelkezésre álló, mennyiségi vagy minőségi elemzése, amely hozzájárulhat az pályaorientációhoz és a tanácsadáshoz, a felvételi eljárásokhoz, valamint az oktatási, képzési és életpálya-lehetőségek megválasztásához;

„készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás”

j)   „hitelesítési szolgáltatások”: olyan technikai eljárások, mint például az elektronikus aláírások és a honlap-hitelesítés, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy az Europass-on keresztül ellenőrizzenek információkat, mint például a személyazonosságukat;

„hitelesítési szolgáltatások”

k)   „technikai átjárhatóság”: az információs és kommunikációs technológiai rendszerek azon képessége, hogy együttműködjenek egymással az információk megosztásának lehetővé tétele érdekében, és amelyet az összes fél és az információk tulajdonosai közötti megállapodás révén érnek el;

„technikai átjárhatóság”

l)   „érvényesítés”: az illetékes hatóság vagy szerv megerősítési folyamata arról, hogy az egyén elérte az adott sztenderddel mért tanulási eredményeket, ideértve a nem formális és informális tanulási keretek között megszerzett tanulási eredményeket is, és amely folyamat négy különálló szakaszból áll, nevezetesen az értékelés eredményeinek azonosításából, dokumentálásából, értékeléséből és tanúsításából a nemzeti körülményekkel összhangban, adott esetben teljes képesítés, kreditek vagy részképesítés formájában;

„érvényesítés”

m)   „nyílt szabványok”: együttműködési folyamat során kidolgozott technikai szabványok, amelyeket azért tettek közzé, hogy azokat bármely érdekelt fél szabadon felhasználhassa;

„nyílt szabványok”

n)   „online platform”: olyan webalapú alkalmazás, amely információkat és eszközöket biztosít a végfelhasználók számára, és lehetővé teszi számukra, hogy meghatározott feladatokat az interneten végezzenek el;

„online platform”

o)   „személyes adat”: bármely olyan információ, amely azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozik.

„személyes adat”

3. cikk

Online platform

(1)   Az Europass egy online platformon keresztül webalapú eszközöket biztosít a következőkhöz:

| a) | személyes információk különböző formátumokban, többek között önéletrajzmintákban történő dokumentálása és leírása; |
| --- | --- |

a)

személyes információk különböző formátumokban, többek között önéletrajzmintákban történő dokumentálása és leírása;

| b) | a munka- és tanulási tapasztalatok, többek között mobilitás és önkéntesség során szerzett készségek és képesítések dokumentálása és leírása; |
| --- | --- |

b)

a munka- és tanulási tapasztalatok, többek között mobilitás és önkéntesség során szerzett készségek és képesítések dokumentálása és leírása;

| c) | készségfelmérés és készségekre vonatkozó önértékelés; |
| --- | --- |

c)

készségfelmérés és készségekre vonatkozó önértékelés;

| d) | a képesítések tanulmányi eredményeinek dokumentálása, többek között az 5. cikkben említett Europass-kiegészítésminták. |
| --- | --- |

d)

a képesítések tanulmányi eredményeinek dokumentálása, többek között az 5. cikkben említett Europass-kiegészítésminták.

A c) pontban említett Europass-eszközöknek a készségfelmérésre és a készségekre vonatkozó önértékelésre való felhasználása nem vezet közvetlenül képesítések hivatalos elismeréséhez vagy kiadásához.

(2)   Az Europass online platform biztosítja a rendelkezésre álló információkat vagy a rendelkezésre álló információkra mutató linkeket a következő témákban:

| a) | tanulási lehetőségek; |
| --- | --- |

a)

tanulási lehetőségek;

| b) | képesítések és képesítési keretrendszerek vagy rendszerek; |
| --- | --- |

b)

képesítések és képesítési keretrendszerek vagy rendszerek;

| c) | a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének lehetőségei; |
| --- | --- |

c)

a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének lehetőségei;

| d) | különböző országok, többek között harmadik országok elismerési gyakorlatai és vonatkozó jogszabályai; |
| --- | --- |

d)

különböző országok, többek között harmadik országok elismerési gyakorlatai és vonatkozó jogszabályai;

| e) | nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációs szolgáltatások; |
| --- | --- |

e)

nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációs szolgáltatások;

| f) | készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás a vonatkozó uniós szintű tevékenységek, valamint a hatáskörükbe tartozó területeken az ügynökségek által; |
| --- | --- |

f)

készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás a vonatkozó uniós szintű tevékenységek, valamint a hatáskörükbe tartozó területeken az ügynökségek által;

| g) | készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos olyan információk, amelyek fontosak lehetnek az Unióba érkező vagy ott tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok sajátos szükségletei szempontjából, integrációjuk elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

g)

készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos olyan információk, amelyek fontosak lehetnek az Unióba érkező vagy ott tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok sajátos szükségletei szempontjából, integrációjuk elősegítése érdekében.

4. cikk

Főbb elvek és jellemzők

(1)   Az Europass online platform és a webalapú eszközök – ideértve azok tartalmát és funkcionalitását – felhasználóbarát, biztonságos és minden felhasználó számára ingyenesen hozzáférhető.

(2)   Az Europass online platform és a webalapú eszközök – ideértve azok tartalmát és funkcionalitását – a vonatkozó uniós jogban meghatározott hozzáférhetőségi követelményeknek megfelelően hozzáférhető a fogyatékossággal élő személyek számára.

(3)   A webalapú Europass-eszközök ingyenesen hozzáférhető, nyílt szabványokat használnak, hogy a tagállamok és egyéb érdekelt felek önkéntes alapon használhassák őket.

(4)   A webalapú Europass-eszközök adott esetben és a nemzeti körülményekkel összhangban az EKKR-re hivatkoznak a képesítésekkel kapcsolatos információk, a nemzeti oktatási és képzési rendszerek leírása és más releváns témák vonatkozásában.

(5)   Az Europass online platform a felhasználók számára személyes adatok tárolására szolgáló opciót, például személyes profilt is tartalmazhat. Uniós adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak az említett személyes adatok kezelésére. A felhasználók számára több lehetőséget is biztosítani kell, hogy korlátozhassák az adataikhoz vagy bizonyos paraméterekhez való hozzáférést.

(6)   Az Europass támogatja hitelesítési szolgáltatások használatát bármely digitális dokumentum vagy a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk megjelenítése vonatkozásában.

(7)   A webalapú Europass-eszközök az Unió intézményeinek a hivatalos nyelvein állnak rendelkezésre.

(8)   A webalapú Europass-eszközök támogatják és biztosítják a technikai átjárhatóságot és a szinergiákat az uniós és adott esetben nemzeti szinten rendelkezésre bocsátott egyéb releváns eszközökkel és szolgáltatásokkal.

5. cikk

Europass-kiegészítések

(1)   Az Europass-kiegészítéseket az illetékes hatóságok vagy szervek bocsátják ki a dokumentummintákkal összhangban. A könnyebb érthetőség és az információk hiánytalan ismertetésének biztosítása érdekében be kell tartani különösen a dokumentumminták egyes tételeinek sorrendjét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett dokumentummintákat a tagállamokkal és más érdekelt felekkel, például az Európa Tanáccsal és az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével szoros együttműködésben és velük konzultálva a Bizottság dolgozza ki, és szükség esetén felülvizsgálja őket a kiegészítések relevanciájának és használhatóságának biztosítása érdekében.

(3)   Az Europass-kiegészítéseket ingyenesen és lehetőség szerint elektronikus formában bocsátják ki. Az Europass-kiegészítéseket a nemzeti nyelven és lehetőség szerint egy másik európai nyelven kell kibocsátani.

(4)   Az Europass-kiegészítések nem helyettesítik az eredeti okleveleket és bizonyítványokat, és nem minősülnek az eredeti oklevél vagy bizonyítvány más országok illetékes hatóságai vagy szervei által történő hivatalos elismerésének.

6. cikk

A Bizottság feladatai

(1)   A Bizottság kezeli az Europass online platformot. E tekintetben a Bizottság:

| a) | biztosítja a 3. cikk (2) bekezdésében említett uniós szintű információk, illetve az ilyen rendelkezésre álló információkra mutató linkek elérhetőségét és magas minőségét; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a 3. cikk (2) bekezdésében említett uniós szintű információk, illetve az ilyen rendelkezésre álló információkra mutató linkek elérhetőségét és magas minőségét;

| b) | kidolgozza, teszteli és szükség esetén aktualizálja az Europass online platformot, beleértve a nyílt szabványokat, összhangban a felhasználói igényekkel és a technológiai fejlődéssel, valamint a munkaerőpiacon, illetve az oktatás és képzés terén bekövetkező változásokkal; |
| --- | --- |

b)

kidolgozza, teszteli és szükség esetén aktualizálja az Europass online platformot, beleértve a nyílt szabványokat, összhangban a felhasználói igényekkel és a technológiai fejlődéssel, valamint a munkaerőpiacon, illetve az oktatás és képzés terén bekövetkező változásokkal;

| c) | figyelemmel kíséri a legújabb technológiai újításokat, és amennyiben relevánsak, beépíti azokat, amelyek képesek javítani az Europass keretrendszer hozzáférhetőségét az idősebb személyek és a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kíséri a legújabb technológiai újításokat, és amennyiben relevánsak, beépíti azokat, amelyek képesek javítani az Europass keretrendszer hozzáférhetőségét az idősebb személyek és a fogyatékossággal élő személyek számára;

| d) | biztosítja, hogy az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztése vagy frissítése támogassa az információk konzisztenciáját, és egyértelmű hozzáadott értékről tanúskodjék; |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztése vagy frissítése támogassa az információk konzisztenciáját, és egyértelmű hozzáadott értékről tanúskodjék;

| e) | biztosítja a webalapú eszközök, különösen az értékelési és önértékelési eszközök teljeskörű tesztelését és minőségbiztosítását; és |
| --- | --- |

e)

biztosítja a webalapú eszközök, különösen az értékelési és önértékelési eszközök teljeskörű tesztelését és minőségbiztosítását; és

| f) | biztosítja az Europass online platform – ideértve a felhasználói igényeknek megfelelő webalapú eszközöket is – minőségét és ellenőrzi a hatékonyságát. |
| --- | --- |

f)

biztosítja az Europass online platform – ideértve a felhasználói igényeknek megfelelő webalapú eszközöket is – minőségét és ellenőrzi a hatékonyságát.

(2)   A Bizottság gondoskodik e határozat hatékony végrehajtásáról. E tekintetben a Bizottság:

| a) | biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását a stratégiai tervezésben, beleértve a stratégiai célkitűzések meghatározását és megvalósítását, a minőségbiztosítást és finanszírozást, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját; |
| --- | --- |

a)

biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását a stratégiai tervezésben, beleértve a stratégiai célkitűzések meghatározását és megvalósítását, a minőségbiztosítást és finanszírozást, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját;

| b) | biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztésében, tesztelésében, aktualizálásában és értékelésében, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztésében, tesztelésében, aktualizálásában és értékelésében, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját;

| c) | biztosítja, hogy az érdekelt felek uniós szinten részt vegyenek e határozat végrehajtásában és értékelésében; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az érdekelt felek uniós szinten részt vegyenek e határozat végrehajtásában és értékelésében;

| d) | kialakítja a tanulási tevékenységeket és a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, és adott esetben, a tagállamok kérésére elősegíti a partneri tanácsadást; és |
| --- | --- |

d)

kialakítja a tanulási tevékenységeket és a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, és adott esetben, a tagállamok kérésére elősegíti a partneri tanácsadást; és

| e) | biztosítja, hogy a releváns felhasználók és érdekelt felek, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hatékony és megfelelő uniós szintű promóciós, pályaorientációs és információs tevékenységek valósuljanak meg. |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy a releváns felhasználók és érdekelt felek, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hatékony és megfelelő uniós szintű promóciós, pályaorientációs és információs tevékenységek valósuljanak meg.

7. cikk

A tagállamok feladatai

(1)   Az illetékes nemzeti szolgálatokon keresztül, valamint a végrehajtásra és a szervezésre vonatkozó nemzeti szabályok sérelme nélkül a tagállamok felelnek e határozat nemzeti szintű végrehajtásáért. E tekintetben a tagállamok:

| a) | koordinálják a webalapú Europass-eszközök végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

koordinálják a webalapú Europass-eszközök végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket;

| b) | előmozdítják az Europass használatát és javítják annak ismertségét és láthatóságát; |
| --- | --- |

b)

előmozdítják az Europass használatát és javítják annak ismertségét és láthatóságát;

| c) | előmozdítják a nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációt nyújtó szolgáltatásokat – adott esetben ideértve az egyéni pályaorientációs szolgáltatásokat is – és azokról információkat nyújtanak; |
| --- | --- |

c)

előmozdítják a nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációt nyújtó szolgáltatásokat – adott esetben ideértve az egyéni pályaorientációs szolgáltatásokat is – és azokról információkat nyújtanak;

| d) | rendelkezésre bocsátják a tanulási lehetőségekre, képesítésekre és elismerési gyakorlatokra vonatkozó információkat az Europass online platformon, többek között a megfelelő nemzeti honlapokra mutató linkek révén; |
| --- | --- |

d)

rendelkezésre bocsátják a tanulási lehetőségekre, képesítésekre és elismerési gyakorlatokra vonatkozó információkat az Europass online platformon, többek között a megfelelő nemzeti honlapokra mutató linkek révén;

| e) | bevonják valamennyi érintett ágazat érdekelt feleit a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekbe, és előmozdítják a köz- és a magánszféra érdekelt felei közötti együttműködést ezeken a területeken. |
| --- | --- |

e)

bevonják valamennyi érintett ágazat érdekelt feleit a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekbe, és előmozdítják a köz- és a magánszféra érdekelt felei közötti együttműködést ezeken a területeken.

(2)   A 3. cikk (2) bekezdése szerinti információnyújtás az Europass online platformhoz nem keletkeztet további kötelezettségeket a tagállamok számára.

8. cikk

Adatkezelés és -védelem

Az e határozatban előírt intézkedéseket a személyes adatok védelmével kapcsolatos uniós jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10).

9

10

9. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság a vonatkozó oktatási, képzési és foglalkoztatási szakpolitikai keretrendszerekkel összefüggésben megfelelő módon jelentést készít az e határozat elfogadását követően elért előrehaladásról és a várható jövőbeli fejleményekről.

(2)   2023. május 23-ig, majd azt követően ötévente a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a határozat végrehajtásáról és hatásáról.

(3)   Az értékelést független szerv végzi a Bizottság által a tagállamokkal konzultálva kialakított minőségi és mennyiségi mutatók alapján.

10. cikk

Részt vevő országok

(1)   Az e határozatban említett tevékenységekben való részvétel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételek szerint nyitva áll az Európai Gazdasági Térség azon tagjai számára, amelyek nem tagállamai az Uniónak.

(2)   A részvétel lehetősége nyitva áll a csatlakozó államok, az Unió tagjelölt országai, valamint potenciális tagjelölt országai számára is, az Unióval kötött megállapodásaikkal összhangban.

11. cikk

Pénzügyi rendelkezések

E határozat nemzeti szintű végrehajtását uniós programok társfinanszírozzák. Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

(1)   A 2241/2004/EK határozat hatályát veszti.

(2)   A 2241/2004/EK határozat által létrehozott Europass internetalapú információs rendszert mindaddig működtetni kell, amíg az e határozat által létrehozott Europass online platform létre nem jön és működőképessé nem válik.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Strasbourgban, 2018. április 18-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

L. PAVLOVA

---

(1)  
  HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. március 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. április 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) (HL L 390., 2004.12.31., 6. o.).

3

(4)  A Tanács ajánlása (2017. május 22.) az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről (HL C 189., 2017.6.15., 15. o.).

4

(5)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

5

(6)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás (2008. november 21.) a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról (HL C 319., 2008.12.13., 4. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (2016. április 13.) a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról (HL L 107., 2016.4.22., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

10

---