# Uradni list C 152/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.152.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 152 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5530. maj 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.152.slv

Uradni list

Evropske unije

C 152

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5530. maj 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 152/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2012/C 152/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2012/C 152/03 | Imenovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 152/01

Menjalni tečaji eura

1

2012/C 152/02

Menjalni tečaji eura

2

2012/C 152/03

Imenovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 152/04 | Obvestilo o sestanku upnikov banke Landsbanki Íslands hf. v skladu z Direktivo 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij | 4 |
| | Agencija Evropske unije za temeljne pravice |
| 2012/C 152/05 | Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenem odboru agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) – Ref.: CEI-SCIE-2012 | 5 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 152/06 | Državna pomoč – Danska – Državna pomoč SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – o financiranju nove večnamenske dvorane v Københavnu – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 12 |
| 2012/C 152/07 | Državne pomoči – Švedska – Državna pomoč SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – večnamenska dvorana v Uppsali – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 152/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 152/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 152/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 26 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2012/C 152/04

Obvestilo o sestanku upnikov banke Landsbanki Íslands hf. v skladu z Direktivo 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

4

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

2012/C 152/05

Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenem odboru agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) – Ref.: CEI-SCIE-2012

5

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2012/C 152/06

Državna pomoč – Danska – Državna pomoč SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – o financiranju nove večnamenske dvorane v Københavnu – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

12

2012/C 152/07

Državne pomoči – Švedska – Državna pomoč SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – večnamenska dvorana v Uppsali – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

18

2012/C 152/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  )

1

24

2012/C 152/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

25

2012/C 152/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. maja 2012

2012/C 152/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2566 |
| JPY | japonski jen | 99,75 |
| DKK | danska krona | 7,4303 |
| GBP | funt šterling | 0,8001 |
| SEK | švedska krona | 8,9982 |
| CHF | švicarski frank | 1,2019 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,5359 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,309 |
| HUF | madžarski forint | 298,38 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,698 |
| PLN | poljski zlot | 4,3394 |
| RON | romunski leu | 4,468 |
| TRY | turška lira | 2,3074 |
| AUD | avstralski dolar | 1,274 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2871 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7542 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6477 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6038 |
| KRW | južnokorejski won | 1 483,09 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,461 |
| CNY | kitajski juan | 7,956 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5576 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 814,52 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9495 |
| PHP | filipinski peso | 54,662 |
| RUB | ruski rubelj | 40,116 |
| THB | tajski bat | 39,721 |
| BRL | brazilski real | 2,4826 |
| MXN | mehiški peso | 17,517 |
| INR | indijska rupija | 69,345 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2566

JPY

japonski jen

99,75

DKK

danska krona

7,4303

GBP

funt šterling

0,8001

SEK

švedska krona

8,9982

CHF

švicarski frank

1,2019

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,5359

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,309

HUF

madžarski forint

298,38

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,698

PLN

poljski zlot

4,3394

RON

romunski leu

4,468

TRY

turška lira

2,3074

AUD

avstralski dolar

1,274

CAD

kanadski dolar

1,2871

HKD

hongkonški dolar

9,7542

NZD

novozelandski dolar

1,6477

SGD

singapurski dolar

1,6038

KRW

južnokorejski won

1 483,09

ZAR

južnoafriški rand

10,461

CNY

kitajski juan

7,956

HRK

hrvaška kuna

7,5576

IDR

indonezijska rupija

11 814,52

MYR

malezijski ringit

3,9495

PHP

filipinski peso

54,662

RUB

ruski rubelj

40,116

THB

tajski bat

39,721

BRL

brazilski real

2,4826

MXN

mehiški peso

17,517

INR

indijska rupija

69,345

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. maja 2012

2012/C 152/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2523 |
| JPY | japonski jen | 99,64 |
| DKK | danska krona | 7,4307 |
| GBP | funt šterling | 0,79940 |
| SEK | švedska krona | 8,9865 |
| CHF | švicarski frank | 1,2015 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,5205 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,512 |
| HUF | madžarski forint | 297,90 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6983 |
| PLN | poljski zlot | 4,3610 |
| RON | romunski leu | 4,4653 |
| TRY | turška lira | 2,3008 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2737 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2835 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7224 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6481 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6001 |
| KRW | južnokorejski won | 1 472,72 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,4489 |
| CNY | kitajski juan | 7,9301 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5700 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 886,57 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9531 |
| PHP | filipinski peso | 54,305 |
| RUB | ruski rubelj | 40,3170 |
| THB | tajski bat | 39,735 |
| BRL | brazilski real | 2,4846 |
| MXN | mehiški peso | 17,4445 |
| INR | indijska rupija | 69,7220 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2523

JPY

japonski jen

99,64

DKK

danska krona

7,4307

GBP

funt šterling

0,79940

SEK

švedska krona

8,9865

CHF

švicarski frank

1,2015

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,5205

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,512

HUF

madžarski forint

297,90

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6983

PLN

poljski zlot

4,3610

RON

romunski leu

4,4653

TRY

turška lira

2,3008

AUD

avstralski dolar

1,2737

CAD

kanadski dolar

1,2835

HKD

hongkonški dolar

9,7224

NZD

novozelandski dolar

1,6481

SGD

singapurski dolar

1,6001

KRW

južnokorejski won

1 472,72

ZAR

južnoafriški rand

10,4489

CNY

kitajski juan

7,9301

HRK

hrvaška kuna

7,5700

IDR

indonezijska rupija

11 886,57

MYR

malezijski ringit

3,9531

PHP

filipinski peso

54,305

RUB

ruski rubelj

40,3170

THB

tajski bat

39,735

BRL

brazilski real

2,4846

MXN

mehiški peso

17,4445

INR

indijska rupija

69,7220

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/3

---

Imenovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih

2012/C 152/03

Komisija je s 1. majem 2012 imenovala g. Dominiqua AVOTA za pooblaščenca za zaslišanje v skladu s členom 3 Sklepa predsednika Evropske komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih (UL L 107, 19.4.2012, str. 5).

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/4

---

Obvestilo o sestanku upnikov banke Landsbanki Íslands hf. v skladu z Direktivo 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

2012/C 152/04

SESTANEK UPNIKOV

V četrtek, 31. maja 2012 ob 9. uri bo v hotelu Hilton Nordica, Suðurlandsbraut 2, v Reykjaviku potekal sestanek z upniki v okviru postopka prenehanja banke Landsbanki Íslands hf., reg. št. 540291-2259.

Dnevni red sestanka:

| 1. | Začetek sestanka, izbira predsednika in sekretarja sestanka. |
| --- | --- |

1.

Začetek sestanka, izbira predsednika in sekretarja sestanka.

| 2. | Stanje postopka prenehanja in predstavitev najpomembnejših ukrepov, sprejetih od zadnjega sestanka upnikov. |
| --- | --- |

2.

Stanje postopka prenehanja in predstavitev najpomembnejših ukrepov, sprejetih od zadnjega sestanka upnikov.

| 3. | Finančno stanje ob koncu prvega četrtletja leta 2012. |
| --- | --- |

3.

Finančno stanje ob koncu prvega četrtletja leta 2012.

| 4. | Spori glede vloženih terjatvenih zahtevkov in druge zadeve, ki so trenutno pred sodiščem. |
| --- | --- |

4.

Spori glede vloženih terjatvenih zahtevkov in druge zadeve, ki so trenutno pred sodiščem.

| 5. | Predstavitev odločitev Odbora za prenehanje glede delnih plačil, ki so bila izplačana upnikom, v skladu z pooblastilom iz šestega odstavka člena 102 zakona o finančnih podjetjih, št. 161/2002, kakor je bil spremenjen. |
| --- | --- |

5.

Predstavitev odločitev Odbora za prenehanje glede delnih plačil, ki so bila izplačana upnikom, v skladu z pooblastilom iz šestega odstavka člena 102 zakona o finančnih podjetjih, št. 161/2002, kakor je bil spremenjen.

| 6. | Upniki bodo imeli možnost ugovora zoper odločitev Odbora za prenehanje glede referenčnega menjalnega tečaja za delna izplačila iz 5. točke dnevnega reda. Če ni ugovorov, se odločitev šteje za končno. |
| --- | --- |

6.

Upniki bodo imeli možnost ugovora zoper odločitev Odbora za prenehanje glede referenčnega menjalnega tečaja za delna izplačila iz 5. točke dnevnega reda. Če ni ugovorov, se odločitev šteje za končno.

| 7. | Razprava ter vprašanja in odgovori |
| --- | --- |

7.

Razprava ter vprašanja in odgovori

Sestanek bo potekal v islandščini; na voljo bo tolmačenje v angleščino. Pravico do udeležbe na sestanku imajo tiste stranke, ki so zoper banko vložile terjatvene zahtevke, ki še niso bili dokončno zavrnjeni, ali stranke, katerim so bile terjatve zakonito odstopljene.

V Reykjaviku, 15. maja 2012

Odbor za prenehanje banke Landsbanki Íslands hf.

Halldór H. BACKMAN, odvetnik pri vrhovnem sodišču

Herdís HALLMARSDÓTTIR, odvetnica pri vrhovnem sodišču in

Kristinn BJARNASON, odvetnik pri vrhovnem sodišču

---

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/5

---

Razpis za prijavo interesa za članstvo v znanstvenem odboru agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

Ref.: CEI-SCIE-2012

2012/C 152/05

1.   AGENCIJA

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) je svetovalni organ Evropske unije s sedežem na Dunaju v Avstriji (1).

Cilj agencije je ustreznim institucijam, organom, uradom in agencijam Skupnosti ter njenim državam članicam v zvezi z izvajanjem prava Evropske unije na področju temeljnih pravic zagotoviti pomoč in strokovno znanje v podporo polnemu spoštovanju temeljnih pravic pri sprejemanju ukrepov ali oblikovanju poteka dejavnosti v okviru njihovih pristojnosti (2).

Agencija se ukvarja s položajem temeljnih pravic v EU in njenih 27 državah članicah. K sodelovanju so lahko povabljene države kandidatke in države, ki imajo sklenjen stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z EU. Trenutno je to Hrvaška.

Agencijo FRA sestavljajo naslednji organi:

| | upravni odbor, |
| --- | --- |

upravni odbor,

| | izvršni odbor, |
| --- | --- |

izvršni odbor,

| | znanstveni odbor, |
| --- | --- |

znanstveni odbor,

| | direktor. |
| --- | --- |

direktor.

2.   ZNANSTVENI ODBOR

Ta razpis za prijavo interesa je namenjen vsem strokovnjakom s potrebnimi izkušnjami iz ene ali več znanstvenih ved na področju temeljnih pravic, da izrazijo interes za članstvo v znanstvenem odboru agencije.

V skladu s členom 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 (v nadaljnjem besedilu: uredba) o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija) upravni odbor agencije imenuje znanstveni odbor, sestavljen iz enajstih neodvisnih oseb, ki so visoko usposobljeni strokovnjaki s področja temeljnih pravic.

Vloga znanstvenega odbora:

V skladu s členom 14(5) uredbe je znanstveni odbor porok za znanstveno kakovost dela agencije.

Zato direktor agencije znanstveni odbor vključi v pripravo dokumentov, pripravljenih v okviru opravljanja nalog agencije, ki je v skladu s členom 4(1) od (a) do (f) in (h) uredbe zadolžena za:

| — | zbiranje, beleženje, analiziranje in razširjanje pomembnih, objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij in podatkov, vključno z rezultati raziskav in spremljanja, ki so jih sporočile države članice, institucije Unije ter organi, uradi in agencije Skupnosti in Unije, raziskovalni centri, nacionalni organi, nevladne organizacije, tretje države in mednarodne organizacije, zlasti pa pristojni organi Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

zbiranje, beleženje, analiziranje in razširjanje pomembnih, objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij in podatkov, vključno z rezultati raziskav in spremljanja, ki so jih sporočile države članice, institucije Unije ter organi, uradi in agencije Skupnosti in Unije, raziskovalni centri, nacionalni organi, nevladne organizacije, tretje države in mednarodne organizacije, zlasti pa pristojni organi Sveta Evrope,

| — | razvijanje metod in standardov v sodelovanju z Evropsko komisijo in državami članicami EU za izboljšanje primerljivosti, objektivnosti in zanesljivosti podatkov na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

razvijanje metod in standardov v sodelovanju z Evropsko komisijo in državami članicami EU za izboljšanje primerljivosti, objektivnosti in zanesljivosti podatkov na evropski ravni,

| — | izvajanje znanstvenih raziskav in anket, predhodnih študij in študij izvedljivosti v zvezi z vprašanji temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

izvajanje znanstvenih raziskav in anket, predhodnih študij in študij izvedljivosti v zvezi z vprašanji temeljnih pravic,

| — | oblikovanje in objavljanje mnenj o določenih tematskih področjih, povezanih s temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

oblikovanje in objavljanje mnenj o določenih tematskih področjih, povezanih s temeljnimi pravicami,

| — | objavljanje letnega poročila o vprašanjih temeljnih pravic, povezanih s področji dejavnosti agencije, pri čemer izpostavi primere dobre prakse, |
| --- | --- |

—

objavljanje letnega poročila o vprašanjih temeljnih pravic, povezanih s področji dejavnosti agencije, pri čemer izpostavi primere dobre prakse,

| — | objavljanje tematskih poročil, ki temeljijo na lastnih analizah, raziskavah in anketah, |
| --- | --- |

—

objavljanje tematskih poročil, ki temeljijo na lastnih analizah, raziskavah in anketah,

| — | razvijanje komunikacijske strategije in spodbujanje dialoga s civilno družbo, da bi povečala zavest javnosti o temeljnih pravicah in redno razširjala informacije o delu agencije. |
| --- | --- |

—

razvijanje komunikacijske strategije in spodbujanje dialoga s civilno družbo, da bi povečala zavest javnosti o temeljnih pravicah in redno razširjala informacije o delu agencije.

Delovanje znanstvenega odbora:

Znanstveni odbor je v nasprotju z upravnim odborom svetovalni organ, ki ne sodeluje pri upravljanju in vodenju agencije. Hkrati je delovni organ, udeležen v raziskovalnih postopkih agencije. To pomeni, da se morajo njegovi člani polno zavezati, da so pripravljeni vložiti precej svojega časa in dela ter tako pomembno prispevati k delu agencije, in sicer s pisnimi utemeljenimi argumenti o kakovosti dela agencije, kar pomeni, da bodo mogoče morali pripraviti podrobne pisne prispevke. Posamezni člani znanstvenega odbora v skladu s sedanjimi delovnimi metodami (3) kot „poročevalci“ nadzirajo enega ali več raziskovalnih projektov od samega rojstva zamisli za projekt do objave končnih rezultatov. Odločitve o „znanstveni kakovosti dela agencije“ pa člani znanstvenega odbora sprejemajo skupaj. Odboru predseduje predsednik, ki ga odbor izbere za mandat enega leta (4). Predsedniku pomaga sekretariat, ki deluje v okviru operativnih služb agencije.

Sestava znanstvenega odbora

V skladu s členom 14(1) uredbe znanstveni odbor sestavlja enajst neodvisnih oseb, ki so visoko usposobljeni strokovnjaki s področja temeljnih pravic. Upravni odbor imenuje člane na podlagi preglednega javnega razpisa in izbirnega postopka po posvetovanju s pristojnim odborom Evropskega parlamenta (5).

Upravni odbor agencije zagotovi uravnoteženo geografsko zastopanost članov znanstvenega odbora, ki jih imenuje. Poleg tega si prizadeva za uravnoteženo zastopanost žensk in moških v znanstvenem odboru. Odbor bo posvečal pozornost tudi znanstvenim vedam in specializacijam, tako da bodo pokrita različna področja, opredeljena v večletnem okviru agencije.

V skladu s členom 14(1) uredbe člani upravnega odbora agencije niso člani znanstvenega odbora.

Člani znanstvenega odbora so strokovnjaki na enem ali več področjih, ki so povezana s človekovimi pravicami ali pomembna zanje, med drugim s področij:

| — | družbenih ved, vključno s kandidati s strokovnim znanjem s področja raziskovalnih metodologij in mednarodnih primerjalnih raziskav, |
| --- | --- |

—

družbenih ved, vključno s kandidati s strokovnim znanjem s področja raziskovalnih metodologij in mednarodnih primerjalnih raziskav,

| — | prava, vključno s primerjalnim ustavnim pravom, pravom EU in mednarodnim pravom, |
| --- | --- |

—

prava, vključno s primerjalnim ustavnim pravom, pravom EU in mednarodnim pravom,

| — | političnih ved in, |
| --- | --- |

—

političnih ved in,

| — | statistike. |
| --- | --- |

—

statistike.

Mandat:

Mandat članov znanstvenega odbora traja pet let in ga ni mogoče obnoviti. Člani znanstvenega odbora so neodvisni in morajo spoštovati pravila zaupnosti.

Zamenjati jih je mogoče samo na njihovo lastno zahtevo ali če trajno ne morejo več opravljati svojih dolžnosti. Če član ne izpolnjuje več merila neodvisnosti, o tem nemudoma obvesti Komisijo in direktorja agencije. Po drugi strani pa lahko upravni odbor na predlog ene tretjine svojih članov ali Komisije ugotovi, da zadevni član ne izpolnjuje več meril o neodvisnosti, in ga razreši. Upravni odbor imenuje novega člana za preostanek mandata v skladu s postopkom, ki se uporablja za redne člane. Če je preostanek mandata krajši od dveh let, se lahko mandat novega člana ali nadomestnega člana podaljša na celotni petletni mandat. Agencija na svoji spletni strani objavi seznam članov znanstvenega odbora, ki ga redno posodablja.

Seje znanstvenega odbora

V skladu s členom 14(6) uredbe se znanstveni odbor sestane štirikrat na leto na plenarnem zasedanju. Seje potekajo na sedežu agencije (na Dunaju), razen v izjemnih primerih. Od članov se pričakuje, da se bodo udeležili teh sej in jim posvetili precej svojega časa in delovne obremenitve, kar vključuje tudi pregled gradiva, ki jim je bilo predloženo, in pripombe v zvezi z njim – ki naj bodo po možnosti utemeljene in podane pisno.

Člani znanstvenega odbora imajo pravico do povračila stroškov, nastalih v zvezi z njihovim sodelovanjem v dejavnostih znanstvenega odbora (6).

3.   ZAHTEVANE KVALIFIKACIJE IN IZKUŠNJE, OCENJEVALNA MERILA

A.   Merila za upravičenost

Kandidati morajo za članstvo v znanstvenem odboru izpolnjevati naslednja štiri merila:

| — | imeti morajo podiplomsko ali ustrezno univerzitetno izobrazbo na zadevnem znanstvenem področju, |
| --- | --- |

—

imeti morajo podiplomsko ali ustrezno univerzitetno izobrazbo na zadevnem znanstvenem področju,

| — | imeti morajo sedem let dokazanih delovnih izkušenj s področja temeljnih pravic v okviru ved, kot so družbene vede, politične vede, pravo in/ali statistika – ki so jih pridobili po dokončanju zgoraj navedene izobrazbe, |
| --- | --- |

—

imeti morajo sedem let dokazanih delovnih izkušenj s področja temeljnih pravic v okviru ved, kot so družbene vede, politične vede, pravo in/ali statistika – ki so jih pridobili po dokončanju zgoraj navedene izobrazbe,

| — | biti morajo državljani ene od držav članic EU, |
| --- | --- |

—

biti morajo državljani ene od držav članic EU,

| — | temeljito morajo obvladati enega od uradnih jezikov EU in zadovoljivo drug jezik EU (7). |
| --- | --- |

—

temeljito morajo obvladati enega od uradnih jezikov EU in zadovoljivo drug jezik EU (7).

B.   Merila za izbor

BISTVENA:

Pet bistvenih zahtev za izbor članov znanstvenega odbora:

—   znanstvena odličnost: znanstvena odličnost na področjih delovanja agencije, vključno z znanstvenimi objavami na teh in/ali z njimi tesno povezanih področjih,

—   mednarodne, primerljive izkušnje: bogate izkušnje z delom in/ali raziskavami v več kot eni državi na področjih, ki so tesno povezana z delom agencije,

—   poglobljen vpogled v temeljne pravice v praksi: bogate izkušnje s področja prava, družbenih ved, politike in/ali dejanskega izvajanja temeljnih pravic v praksi – na primer izkušnje s terenskim delom in analizo podatkov, tehničnim svetovanjem, pravnim razsojanjem ali delovne izkušnje v mednarodni vladni ali nevladni organizaciji,

—   podajanje mnenj in/ali priporočil: izkušnje pri pripravljanju mnenj ali priporočil na nacionalni ali mednarodni ravni v zvezi s področji interesa agencije, pri čemer lahko gre za sklepe in ugotovitve, pridobljene v okviru večjih raziskav,

—   odlično znanje strokovne angleščine: odlično pisno in ustno znanje angleščine. Delovni jezik agencije je angleščina.

PREDNOSTI:

Naslednja merila se bodo upoštevala kot dodatna prednost:

| — | sedanje ali preteklo stalno profesorsko ali predavateljsko mesto na akademski ustanovi, |
| --- | --- |

—

sedanje ali preteklo stalno profesorsko ali predavateljsko mesto na akademski ustanovi,

| — | doktorat, |
| --- | --- |

—

doktorat,

| — | poklicne izkušnje v multidisciplinarnem okolju, po možnosti na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

poklicne izkušnje v multidisciplinarnem okolju, po možnosti na mednarodni ravni.

Zlasti se bo ocenjevala skladnost z zgoraj navedenimi bistvenimi zahtevami, in sicer v skladu z naslednjo lestvico točk za delovno uspešnost, dejstev in dokazov:

1.   Znanstvena odličnost (0–30 točk)

| — | ustrezne znanstvene objave – najmanj 10 pomembnih objav, |
| --- | --- |

—

ustrezne znanstvene objave – najmanj 10 pomembnih objav,

| — | ustrezna strokovna mnenja, priporočila ali ugotovitve za javne organe, |
| --- | --- |

—

ustrezna strokovna mnenja, priporočila ali ugotovitve za javne organe,

| — | ustrezni raziskovalni projekti v različnih državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ustrezni raziskovalni projekti v različnih državah članicah EU,

| — | ustrezno poučevanje v različnih državah članicah EU in izkušnje s predsedovanjem na mednarodnih konferencah, sodelovanjem v mednarodnih delovnih skupinah in pri multidisciplinarnih projektih. |
| --- | --- |

—

ustrezno poučevanje v različnih državah članicah EU in izkušnje s predsedovanjem na mednarodnih konferencah, sodelovanjem v mednarodnih delovnih skupinah in pri multidisciplinarnih projektih.

2.   Mednarodne, primerljive izkušnje (0–15 točk)

| — | ustrezne izkušnje s terenskim delom, vključno z npr. mednarodnimi raziskavami, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje s terenskim delom, vključno z npr. mednarodnimi raziskavami,

| — | ustrezne izkušnje s političnim in pravnim svetovanjem v mednarodnem ali nadnacionalnem okolju, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje s političnim in pravnim svetovanjem v mednarodnem ali nadnacionalnem okolju,

| — | ustrezne izkušnje pri primerjanju političnih sistemov in na področju primerjalnega ustavnega prava (EU). |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje pri primerjanju političnih sistemov in na področju primerjalnega ustavnega prava (EU).

3.   Poglobljen vpogled v temeljne pravice v praksi in politiki (0–15 točk)

| — | ustrezne izkušnje na področju javne uprave ali politike, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje na področju javne uprave ali politike, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji,

| — | ustrezne izkušnje na področju pravosodja, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje na področju pravosodja, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji,

| — | ustrezne izkušnje v nevladnih organizacijah, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje v nevladnih organizacijah, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji,

| — | ustrezne izkušnje v nacionalnih institucijah za človekove pravice ali drugih organih za človekove pravice na nacionalni ravni, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji, |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje v nacionalnih institucijah za človekove pravice ali drugih organih za človekove pravice na nacionalni ravni, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji,

| — | ustrezne izkušnje s področja temeljnih pravic na mednarodni ravni, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji. |
| --- | --- |

—

ustrezne izkušnje s področja temeljnih pravic na mednarodni ravni, vključno s sedanjimi ali preteklimi vodilnimi položaji.

4.   Podajanje mnenj in/ali priporočil/sklepov (0–15 točk)

| — | bogate izkušnje s prenašanjem znanstvenih raziskav v ustrezna priporočila za prakso, |
| --- | --- |

—

bogate izkušnje s prenašanjem znanstvenih raziskav v ustrezna priporočila za prakso,

| — | bogate izkušnje s pripravo izvedenskih mnenj, ki so natančna in primerna za politiko, za javno upravo in nevladne organizacije, |
| --- | --- |

—

bogate izkušnje s pripravo izvedenskih mnenj, ki so natančna in primerna za politiko, za javno upravo in nevladne organizacije,

| — | bogate izkušnje kot znanstveni urednik, |
| --- | --- |

—

bogate izkušnje kot znanstveni urednik,

| — | izkušnje z obveščanjem širše javnosti o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

—

izkušnje z obveščanjem širše javnosti o temeljnih pravicah.

5.   Odlično znanje strokovne angleščine (0–10 točk)

| — | odlično pisno izražanje na področju strokovne angleščine, |
| --- | --- |

—

odlično pisno izražanje na področju strokovne angleščine,

| — | bogate izkušnje na področju znanstvenega pisanja in založništva v angleščini. |
| --- | --- |

—

bogate izkušnje na področju znanstvenega pisanja in založništva v angleščini.

Merila, ki veljajo za prednost, bodo ovrednotena z 0 do 5 točkami.

Pri izbirnem postopku bo upoštevana tudi potreba po zagotavljanju pravične geografske uravnoteženosti in uravnoteženega zastopanja obeh spolov.

4.   ODDAJA PRIJAV

Kandidati morajo prijave poslati v elektronski obliki prek spletne strani agencije: http://www.fra.europa.eu

Upoštevale se bodo samo prijave, poslane prek spleta. Prijava se bo štela za sprejemljivo, če bo vključevala:

| — | predstavitveno pismo (največ ena stran), |
| --- | --- |

—

predstavitveno pismo (največ ena stran),

| — | prijavnico, ki jo je mogoče najti na spletišču agencije, in sicer na spletni strani tega razpisa za prijavo interesa, |
| --- | --- |

—

prijavnico, ki jo je mogoče najti na spletišču agencije, in sicer na spletni strani tega razpisa za prijavo interesa,

| — | seznam znanstvenih objav v knjigah in strokovnih revijah, vključno s povzetki petih najpomembnejših člankov (trije povzetki morajo biti v angleščini). Na naslednjih stopnjah izbirnega postopka se bodo mogoče zahtevala še dodatna dokazila. |
| --- | --- |

—

seznam znanstvenih objav v knjigah in strokovnih revijah, vključno s povzetki petih najpomembnejših člankov (trije povzetki morajo biti v angleščini). Na naslednjih stopnjah izbirnega postopka se bodo mogoče zahtevala še dodatna dokazila.

Zahteve za pojasnila v zvezi z razpisom in prijavo je mogoče poslati na naslednji naslov:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

5.   IZBIRNI POSTOPEK, IMENOVANJE IN TRAJANJE MANDATA

Predhodni izbor

Direktor agencije pripravi in organizira delo za predhodni izbor članov znanstvenega odbora. Sam predseduje predizbirni komisiji, ki jo sestavljajo vodje oddelkov agencije in oseba, ki jo je za to imenoval Svet Evrope. V predizbirni komisiji lahko kot opazovalca sodelujeta tudi dva člana upravnega odbora agencije.

Predizbirna komisija preveri upravičenost kandidatov v skladu z zahtevami za upravičenost. Če zadevni kandidat ne ustreza tem zahtevam, je izključen z naslednjih stopenj izbirnega postopka.

Predizbirna komisija nato vsakega upravičenega kandidata oceni v skladu z izbirnimi zahtevami. Za vsakega kandidata pripravi „obrazec za individualno presojo“, ki vključuje kratek komentar o njegovih močnih/šibkih točkah.

Direktor izvršnemu odboru agencije predstavi rezultate predizbirnega postopka, vključno z informacijami o kandidatih, za katere se je štelo, da niso upravičeni.

Izbira

Izvršni odbor oceni kandidate na podlagi veljavnih izbirnih pogojev.

Pri tej oceni upošteva:

| — | delo predizbirne komisije, |
| --- | --- |

—

delo predizbirne komisije,

| — | potrebo, da področja, za katera so specializirani člani znanstvenega odbora, pokrivajo najustreznejša strokovna področja, povezana s temeljnimi pravicami, v skladu s poslanstvom in cilji agencije, |
| --- | --- |

—

potrebo, da področja, za katera so specializirani člani znanstvenega odbora, pokrivajo najustreznejša strokovna področja, povezana s temeljnimi pravicami, v skladu s poslanstvom in cilji agencije,

| — | potrebo po zagotovitvi geografske uravnoteženosti in uravnoteženega zastopanja obeh spolov. |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotovitvi geografske uravnoteženosti in uravnoteženega zastopanja obeh spolov.

Izvršni odbor upravnemu odboru pošlje seznam najbolj upravičenih kandidatov. Ta seznam mora vsebovati več kot enajst in manj kot dvaindvajset imen. Seznam vključuje tudi dodeljene točke in končno ugotovitev o primernosti posameznega kandidata za člana znanstvenega odbora.

Predsednik izvršnega odbora upravnemu odboru predstavi rezultate izbirnega postopka, vključno z evidenco kandidatov, ki niso vključeni na zgornji seznam, ter o kandidatih, za katere se je štelo, da niso upravičeni.

Operativne službe agencije zagotovijo tehnično in logistično podporo za izbirni postopek.

Imenovanje

Upravni odbor na podlagi seznama, ki ga pošlje izvršni odbor, in po posvetovanju z ustreznim odborom Evropskega parlamenta imenuje člane znanstvenega odbora. Kandidati, ki ne bodo imenovani, bodo uvrščeni na rezervni seznam.

V skladu s členom 14(2) uredbe se člani imenujejo za mandat petih let, ki ga ni mogoče obnoviti.

Rezervni seznam velja ves čas trajanja mandata imenovanega znanstvenega odbora. Če se v odboru izprazni mesto, upravni odbor imenuje novega člana z rezervnega seznama. Prazno mesto bo zapolnjeno, dokler traja mandat znanstvenega odbora. Vendar upravni odbor v skladu s členom 14(1) uredbe ravna po enakem postopku imenovanja kot pri imenovanju prvotnega člana, vključno s posvetovanjem z odborom LIBE Evropskega parlamenta. Odbor LIBE se lahko odloči za objavo imen kandidatov in njihovih življenjepisov.

6.   IZJAVA O ZAVEZI, INTERESU IN ZAUPNOSTI

Člani znanstvenega odbora so imenovani na lastno pobudo. Zavežejo se, da bodo delovali neodvisno od zunanjih vplivov. Za to bodo morali podati izjavo o zavezi in izjavo o interesu (8).

Zahtevana bo tudi izjava o zaupnosti zaradi skladnosti s pravili o zaupnosti pri obravnavanju informacij, ki jih je agencija posebej opredelila kot „zaupne ali tajne“ (9).

7.   ENAKE MOŽNOSTI

Agencija poziva k prijavi vse, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost in jih zanima članstvo v znanstvenem odboru agencije.

Agencija je ustanova enakih možnosti in zagotavlja, da pri njenih izbirnih postopkih ne prihaja do razlikovanja glede na spol, barvo, raso, etnično ali družbeno poreklo, genske lastnosti, jezik, verovanje ali prepričanje, politično ali kakršno koli drugo mnenje, pripadnost narodni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost ali kateri koli drug položaj.

8.   VARSTVO OSEBNIH PODATKOV

Opozarjamo, da agencija kandidatom ne vrača prijav. Osebni podatki, ki jih zahteva agencija, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. To velja zlasti za zaupnost in varnost takih podatkov.

Osebni podatki bodo obdelani samo za namene izbirnega postopka. Če ima kandidat kakršno koli vprašanje glede obdelave svojih osebnih podatkov, naj ga pošlje na naslednji naslov:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

9.   ROK ZA ODDAJO PRIJAV

Zadnji rok za oddajo prijav je 4. julij 2012 ob 13.00 (lokalni čas, GMT +1).

Opozarjamo, da se lahko zaradi velikega števila prijav, ki jih prejmemo v času, ko se bliža rok za oddajo prijav, pojavijo sistemske težave pri obdelavi velike količine podatkov. Zato svetujemo, da se prijavite dovolj zgodaj.

---

(1)  Uredba o ustanovitvi, ki jo je sprejel Svet Evropske unije, je bila objavljena v UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

(2)  Člen 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice.

(3)  Ki jih je sprejel sedanji znanstveni odbor in jih je mogoče spreminjati.

(4)  Člen 19 poslovnika Agencije Evropske unije za temeljne pravice.

(5)  Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (odbor LIBE).

(6)  Člen 24(1) in člen 25 od (1) do (3) poslovnika Agencije Evropske unije za temeljne pravice ter Sklep št. 11FIN 2010 z dne 20. aprila 2010 o „pravilih za vračilo stroškov, ki jih imajo člani ali nadomestni člani upravnega odbora, člani izvršnega odbora, člani znanstvenega odbora, zunanji člani izbirnega(-ih) odbora(-ov) ter strokovnjaki, ki so vabljeni na seje“.

(7)

Opomba: Delovni jezik vseh sej in končnih ugotovitev – za Agencijo in člane znanstvenega odbora – je angleščina. Agencija prevaja v druge jezike EU samo končne različice svojih ugotovitev, zato se od kandidatov pričakuje zelo dobro znanje angleščine (slušno in bralno razumevanje ter pisno izražanje), saj ni mogoče zagotoviti prevodov in tolmačenja v zvezi z delom odbora.

(8)  Člen 27 od (1) do (4) poslovnika ter Prilogi 2 in 3 k Prilogi I.

(9)  Člen 26 od (1) do (3) poslovnika ter Priloga I k Prilogi 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/12

---

DRŽAVNA POMOČ – DANSKA

Državna pomoč SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – o financiranju nove večnamenske dvorane v Københavnu

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 152/06

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 21. marca 2012 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Dansko o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane strani lahko v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija začenja postopek, na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Danski. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Postopek

Danski organi so Evropski komisiji priglasili ukrep financiranja nove večnamenske dvorane v Københavnu. Komisija je v zvezi s predlaganim ukrepom prejela dve pritožbi.

Opis ukrepa

Mesto København namerava zgraditi večnamensko dvorano, ki je primerljiva z dvoranami v mednarodnem prostoru. Gostila bo lahko glasbene, kulturne in športne prireditve na visoki mednarodni ravni. V tej dvorani bo prostora za 15 000 sedežev.

Glavni stranki (v nadaljnjem besedilu: stranki), ki sta vključeni v projekt večnamenske dvorane, sta mesto København in Realdania (zasebna fundacija). Tretji akter, By & Havn (v lasti mesta København (55 %) in Danske (45 %)), bo zagotovil brezplačno pravico do uporabe zemljišča, na katerem bo zgrajena večnamenska dvorana. Prispevek k financiranju izgradnje večnamenske dvorane bo zagotovil še Elitefacilitetsudvalget.

Trenutno se ocenjuje, da bodo skupni stroški načrtovanja in izgradnje večnamenske dvorane znašali približno 1 100 milijonov DKK (148 milijonov EUR). Projekt večnamenske dvorane bo financiran z lastniškim kapitalom strank in z zunanjim financiranjem (bančna posojila). Vsaka stranka bo za kapital družbe Arena prispevala 325 milijonov DKK (43,7 milijona EUR) (skupaj 650 milijonov DKK). Lastništvo bo sorazmerno s plačanimi prispevki, tj. vsaka od strank bo imela 50-odstotni delež.

Večnamensko dvorano bo upravljala zasebna stranka (upravljavec), izbrana na odprtem in preglednem postopku javnega naročanja. Dotacijo za poslovanje bo zagotovil DIF v zameno za pravico do najema večnamenske dvorane za nekatere športne dogodke. Izbrani upravljavec dvorane bo moral zagotoviti, da bo večnamenska dvorana brez razlikovanja dostopna vsem uporabnikom, cena najema pa tržna.

Ocena ukrepa

Komisija po opravljeni predhodni oceni ne more z gotovostjo trditi, da ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Zlasti predhodna ocena Komisije kaže, da na nobeni ravni (izgradnja, poslovanje in uporaba) ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti. Poleg tega bo javno sofinanciranje večnamenske dvorane, brez katerega ta ne bi mogla biti zgrajena, najverjetneje izkrivilo konkurenco ali ustvarilo pogoje za njeno izkrivljanje. Ker je trg za organizacijo mednarodnih dogodkov odprt za konkurenco med ponudniki prizorišč in organizatorji dogodkov, ki na splošno opravljajo dejavnosti, ki so predmet trgovine med državami članicami, se lahko predpostavlja, da gre za vpliv na trgovino. Zato Komisija v tej fazi in na osnovi predhodne ocene meni, da lahko priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Zato je na podlagi zgoraj navedenih pogojev treba proučiti, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. Takšna ocena vključuje proučitev, ali je cilj politike, ki vodi ukrep, skupni interes in ali je ukrep potreben in sorazmeren ter ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence. Komisija ima po svoji predhodni oceni pomisleke, da bi bilo mogoče predlagani projekt v tej fazi na vseh treh ravneh, na katerih je mogoče dodeliti pomoč (izgradnja, poslovanje in uporaba), šteti za združljivega z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

Komisija je zaradi teh pomislekov in vpliva morebitne državne pomoči na naložbe zasebnih subjektov mnenja, da je treba začeti formalni postopek preiskave.

BESEDILO DOPISA

„Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte, har besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

1.   SAGSFORLØB

| 1) | Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012. |
| --- | --- |

1)

Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| 2) | København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere. |
| --- | --- |

2)

København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere.

| 3) | Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige. |
| --- | --- |

3)

Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige.

| 4) | Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. |
| --- | --- |

4)

Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges.

| 5) | Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering. |
| --- | --- |

5)

Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering.

2.1.   Opførelse og ejerskab

| 6) | Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør. |
| --- | --- |

6)

Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør.

| 7) | De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse. |
| --- | --- |

7)

De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse.

| 8) | I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen. |
| --- | --- |

8)

I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen.

| 9) | Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud. |
| --- | --- |

9)

Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud.

2.2.   Drift og brug

| 10) | Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål. |
| --- | --- |

10)

Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål.

| 11) | Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering. |
| --- | --- |

11)

Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering.

| 12) | DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren. |
| --- | --- |

12)

DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren.

| 13) | Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen. |
| --- | --- |

13)

Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen.

3.   DE DANSKE MYNDIGHEDERS KOMMENTARER

| 14) | De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

14)

De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 15) | De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:






  — | Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen. |
| --- | --- | --- |

15)

De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:

—

Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen.

| — | Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen). |
| --- | --- |

—

Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen).

| — | Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb. |
| --- | --- |

—

Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb.

| 16) | Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:






  — | Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering) |
| --- | --- | --- |

16)

Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:

—

Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering)

| — | Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres |
| --- | --- |

—

Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres

| — | Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår

| — | Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og |
| --- | --- |

—

Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og

| — | Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København. |
| --- | --- |

—

Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København.

4.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| 17) | Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

17)

Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater.

| 18) | En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning. |
| --- | --- |

18)

En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning.

| 19) | Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå. |
| --- | --- |

19)

Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå.

| 20) | Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

20)

Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

5.1.   Vurdering af, om der foreligger statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde
   (8)

| 21) | Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

21)

Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 22) | For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

22)

For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 23) | Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave. |
| --- | --- |

23)

Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave.

| 24) | Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne. |
| --- | --- |

24)

Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne.

| 25) | Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

25)

Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| 26) | På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan. |
| --- | --- |

26)

På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan.

| 27) | Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere. |
| --- | --- |

27)

Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere.

| 28) | Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere. |
| --- | --- |

28)

Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere.

| 29) | I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked. |
| --- | --- |

29)

I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked.

| 30) | På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

30)

På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår.

| 31) | Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10). |
| --- | --- |

31)

Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10).

| 32) | På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

32)

På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked.

5.2.   Forenelighedsundersøgelse

| 33) | De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt. |
| --- | --- |

33)

De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt.

| 34) | Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd. |
| --- | --- |

34)

Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd.

| 35) | Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet). |
| --- | --- |

35)

Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet).

| 36) | På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug). |
| --- | --- |

36)

På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug).

| 37) | På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende. |
| --- | --- |

37)

På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende.

6.   KONKLUSION

På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder og tredjeparter har indgivet, finder Kommissionen efter sin foreløbige vurdering, at finansieringen af en ny multiarena i København – inden for rammerne af det ovenfor beskrevne projekt – kan udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 38) | Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

38)

Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked.

| 39) | I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

39)

I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure.

| 40) | Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser. |
| --- | --- |

40)

Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser.

| 41) | I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager. |
| --- | --- |

41)

I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.

| 42) | Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte. |
| --- | --- |

42)

Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte.

| 43) | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse. |
| --- | --- |

43)

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse.

| 44) | Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.“ |
| --- | --- |

44)

Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.“

---

(1)  Selv om Realdania tilstræber at skabe overskud på sit virke, er fonden ikke en profitmaksimerende virksomhed, men en filantropisk fond, der beskriver sit formål således: "Vi støtter og igangsætter projekter inden for det byggede miljø til gavn for almenvellet." Se www.realdania.dk.

1

(2)  De samlede udgifter på 1 100 mio. DKK inkluderer de anslåede udgifter til renter samt pris- og lønregulering indtil 2015.

2

(3)  Udvalget har til formål at opgradere idrætsfaciliteter til en standard, som gør det muligt at afholde sportsarrangementer på internationalt niveau. Det finansieres delvist af den danske stat.

3

(4)  Kontrakten med den valgte operatør forventes at få en varighed på 25 år. I februar 2012 modtog Kommissionen meddelelse om, at udbuddet af operatøropgaven var afsluttet, og at der var blevet valgt en operatør. Danmark skal bekræfte, at der ikke er blevet udbetalt støtte til projektet, herunder til den valgte operatør, og at standstill-forpligtelsen overholdes (se afgørelsens punkt 43).

4

(5)  De danske myndigheder har bekræftet, at udbudsrunden om valg af operatør er funderet på gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende vilkår og krav, at den relative vægtning af de enkelte delkriterier er fastlagt på forhånd, og at pris indgår som et vigtigt kriterium i den samlede vurdering.

5

(6)  Forretningshemmelighed

6

(7)  DIF er hovedorganisation for 61 specialforbund med et samlet medlemsantal på over 1,6 millioner fordelt på ca. 10 700 sportsforeninger. Ud over at være ansvarlig for både elite- og breddeidræt er DIF national olympisk komité og er således ansvarlig for den danske deltagelse ved OL.

7

(8)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De to sæt bestemmelser er i alt væsentligt identiske. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88.

8

(9)  Forenede sager T-455/08 og T-443/08.

9

(10)  Rettens kendelse af 26. januar 2012, præmis 45, sag T-90/09, Mojo Concerts og Amsterdam Music Dome Exploitatie mod Kommissionen.

10

(11)  Se artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (nu artikel 88) i EF-traktaten (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9).

11

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/18

---

DRŽAVNE POMOČI – ŠVEDSKA

Državna pomoč SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – večnamenska dvorana v Uppsali

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 152/07

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 21. marca 2012 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Švedsko o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane strani lahko v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija začenja postopek, na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Švedski. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Postopek

Švedski organi so Evropski komisiji priglasili ukrep za novo večnamensko dvorano v Uppsali na Švedskem.

Opis ukrepa

Dvorana v Uppsali bo namenjena več vrstam športa (hokej na ledu, košarka, floorball, rokomet in konjeniški športi), več vrstam zabavnih prireditev (koncerti, družinske oddaje, televizijske produkcije in gala prireditve) ter različnim vrstam sestankov (kongresi, konference, sestanki podjetij, obrtni sejmi, poslovni dogodki in cerkvena srečanja). Največja dvorana bo lahko sprejela 8 500 obiskovalcev športnih prireditev in 10 000 obiskovalcev konvencij in koncertov.

Stranke, ki sodelujejo pri projektu dvorane v Uppsali, so občina Uppsala, podjetje za dvorano, nepremičninsko podjetje in prireditveno podjetje. Proračun za dvorano znaša 650 milijonov SEK (72 milijonov EUR). Občina bi prispevala nepovratna sredstva v višini 150 milijonov SEK (16,5 milijona EUR), preostalo bi se financiralo večinoma s posojili, v določeni meri pa tudi z naložbami zasebnih vlagateljev. Lastnik dvorane bo nepremičninsko podjetje, ki pa bo v izključni lasti zasebnih vlagateljev. Občina torej ne bo lastnica nobenega dela dvorane in prav tako ne bo imela nikakršnega nadzora nad dejavnostmi nepremičninskega podjetja. Kar zadeva varnost njenega prispevka, bo imela občina na voljo možnost za nakup nepremičninskega podjetja. Dvorana bo zgrajena na občinskem zemljišču, za katerega bosta nepremičninsko podjetje in občina podpisala pogodbo o zakupu za obdobje 50 let.

Dvorano bo upravljalo prireditveno podjetje (v lasti zasebnih vlagateljev). Občina bo sklenila ločeno pogodbo o zakupu s prireditvenim podjetjem ter bo tako med drugim regulirala obdobja zaledenitve dvorane za športna združenja in najširšo javnost ter uporabo dvorane s strani občine za njene lastne prireditve. Kar zadeva uporabo dvorane, mora prireditveno podjetje zagotoviti, da je ta na voljo najširši javnosti pod tržnimi pogoji in brez diskriminacije.

Ocena ukrepa

Komisija po opravljeni predhodni oceni ne more z gotovostjo trditi, da ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Predhodna ocena Komisije kaže predvsem, da na nobeni ravni (izgradnja, poslovanje in uporaba) ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti. Poleg tega bi javno sofinanciranje dvorane, ki naj bi bilo omejeno na vrzel v financiranju (tj. ker noben drug udeleženec na trgu ne želi prispevati), kar pomeni, da brez občinskega prispevka ne bi bilo dovolj sredstev za financiranje dvorane, najverjetneje izkrivljalo konkurenco, oziroma vsaj grozilo, da bi jo lahko izkrivljalo. Čeprav je večina dejavnosti, ki naj bi se izvajale v dvorani, lokalnega značaja, bo imela dvorana tudi zmogljivosti za velike mednarodne prireditve, zato ni mogoče izključiti vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. Komisija zato v tej fazi in na osnovi predhodne ocene meni, da bi lahko priglašeni ukrep pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Na podlagi zgoraj navedenih pogojev je torej treba proučiti, ali je ukrep združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. Takšna ocena vključuje proučitev, ali je cilj politike, ki vodi ukrep, skupni interes in ali je ukrep potreben in sorazmeren ter ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence. Komisija po svoji predhodni oceni ne more z gotovostjo trditi, da bi bilo mogoče predlagani projekt v tej fazi na vseh treh ravneh, na katerih je mogoče dodeliti pomoč (izgradnja, poslovanje in uporaba), šteti za združljivega z notranjim trgom v skladu s členoma 107(3)(c) PDEU.

Komisija zaradi teh pomislekov in vpliva morebitne državne pomoči na naložbe zasebnih subjektov meni, da je treba začeti formalni postopek preiskave.

BESEDILO DOPISA

„The Commission wishes to inform Sweden that, after having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.

1.   PROCEDURE

| (1) | On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language. |
| --- | --- |

(1)

On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

| (2) | The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %). |
| --- | --- |

(2)

The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %).

| (3) | In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed. |
| --- | --- |

(3)

In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed.

| (4) | The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants. |
| --- | --- |

(4)

The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants.

| (5) | There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4). |
| --- | --- |

(5)

There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4).

| (6) | The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible. |
| --- | --- |

(6)

The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible.

2.1.   Construction and Ownership

| (7) | The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company. |
| --- | --- |

(7)

The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company.

| (8) | The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena. |
| --- | --- |

(8)

The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena.

| (9) | The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena. |
| --- | --- |

(9)

The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena.

| (10) | The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms. |
| --- | --- |

(10)

The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms.

2.2.   Operation and Use

| (11) | The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses. |
| --- | --- |

(11)

The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses.

| (12) | Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million). |
| --- | --- |

(12)

Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million).

| (13) | Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user. |
| --- | --- |

(13)

Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user.

3.   THE VIEWS OF THE SWEDISH AUTHORITIES

| (14) | The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility. |
| --- | --- |

(14)

The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility.

| (15) | If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:






  — | The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible. |
| --- | --- | --- |

(15)

If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:

—

The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible.

| — | The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today. |
| --- | --- |

—

The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today.

| — | There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena); |
| --- | --- |

—

There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena);

| — | The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities; |
| --- | --- |

—

The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities;

| — | Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities. |
| --- | --- |

—

Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities.

| — | Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena. |
| --- | --- |

—

Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena.

4.   ASSESSMENT OF THE MEASURE

4.1.   Existence of aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU
   (9)

| (16) | According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market". |
| --- | --- |

(16)

According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market".

| (17) | In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade. |
| --- | --- |

(17)

In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade.

| (18) | With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State. |
| --- | --- |

(18)

With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State.

| (19) | The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena. |
| --- | --- |

(19)

The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena.

| (20) | Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole. |
| --- | --- |

(20)

Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole.

| (21) | The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company. |
| --- | --- |

(21)

The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company.

| (22) | Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified.. |
| --- | --- |

(22)

Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified..

| (23) | Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s). |
| --- | --- |

(23)

Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s).

| (24) | In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market. |
| --- | --- |

(24)

In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market.

| (25) | Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels. |
| --- | --- |

(25)

Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels.

| (26) | Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11) |
| --- | --- |

(26)

Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11)

| (27) | Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(27)

Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

4.2.   Compatibility assessment

| (28) | The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(28)

The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition.

| (29) | With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own. |
| --- | --- |

(29)

With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own.

| (30) | Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled. |
| --- | --- |

(30)

Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled.

| (31) | With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public. |
| --- | --- |

(31)

With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public.

| (32) | Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(32)

Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (33) | At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(33)

At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments.

5.   CONCLUSION

| (34) | Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market. |
| --- | --- |

(34)

Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market.

| (35) | Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(35)

Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure.

| (36) | Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project. |
| --- | --- |

(36)

Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project.

| (37) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(37)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (38) | The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid. |
| --- | --- |

(38)

The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid.

| (39) | The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. |
| --- | --- |

(39)

The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.

| (40) | It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned. |
| --- | --- |

(40)

It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned.

| (41) | The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.“ |
| --- | --- |

(41)

The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.“

---

(1)  Uppsala is the fourth largest city in Sweden (located approx. 70 km north of Stockholm).

1

(2)  For the Uppsala Arena, several surveys have been submitted e.g. a survey on the needs for facilities for organized sports associations in Uppsala, the result thereof showed that currently only around 70 % of the need for facilities for major sports in Uppsala is being satisfied and thus the lack of capacity would correspond to approximately 30 %. Another questionnaire amongst the residents of Uppsala in which 37 % of the residents believe that the Municipality should invest in sports halls, arenas and stadiums (the second most required investment after bike and walking paths), and that investments in sport events are preferred by 16 %.

2

(3)  The larger of the two wings of the Arena will have the capacity to take 2,000 visitors at sports and 3,500 visitors at congresses and concerts. The smaller of the two wings of the Arena will have the capacity to take around 1,000 visitors at any event and the “conference room” of the Arena has room for 10-400 visitors.

3

(4)  E.g. only maintaining the existing Gränby Ice Rink without any expansion of capacity would allegedly not be a realistic alternative, because it would not solve the need for new capacity and expanding the capacity of Gränby Ice Rink would allegedly involve higher costs for the municipality.

4

(5)  Business secret

5

(6)  See footnote 2 above.

6

(7)  The current value of maintaining the existing Gränby Ice Rink for the next 25 years is SEK 430 million (EUR 48.4 million) at a discount interest if 8 %.

7

(8)  As regards the alternative of expanding the capacity of Gränby Ice Rink, it would increase the costs further and the current value of the costs for an expansion is SEK 455 million (EUR 51.3 million). The municipality's rent payments for the arena, in comparison, would allegedly be at the current value of SEK 382 million (EUR 43 million).

8

(9)  With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU. The two sets of provisions are, in substance, identical. For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty where appropriate.

9

(10)  Joint cases T-455/08 and T-443/08.

10

(11)  Case T-90/09, Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v. the European Commission, Order of the General Court of 26/01/2012, paragraph 45.

11

(12)  See Article 3 of Regulation 659/1999, Council Regulation No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 (now Art.88) of the EC Treaty. Official Journal L 83/1, 27.03.1999, p. 1-9.

12

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 152/08

| 1. | Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Hon Hai Precision Industry Co. („Hon Hai“, Tajvan) in Sharp Corporation („Sharp“, Japonska) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Sharp Display Products Corporation („SDP“, Japonska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Hon Hai Precision Industry Co. („Hon Hai“, Tajvan) in Sharp Corporation („Sharp“, Japonska) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Sharp Display Products Corporation („SDP“, Japonska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Sharp: proizvodnja in prodaja široke palete potrošniških in IT izdelkov ter elektronskih komponent, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Sharp: proizvodnja in prodaja široke palete potrošniških in IT izdelkov ter elektronskih komponent,

| — | za Hon Hai: zagotavljanje proizvodnih storitev proizvajalcem originalnih elektronskih izdelkov ter proizvodnja in prodaja omejenega obsega elektronskih izdelkov in komponent pod lastno blagovno znamko, |
| --- | --- |

—

za Hon Hai: zagotavljanje proizvodnih storitev proizvajalcem originalnih elektronskih izdelkov ter proizvodnja in prodaja omejenega obsega elektronskih izdelkov in komponent pod lastno blagovno znamko,

| — | za SDP: proizvodnja in prodaja ekranov TFT-LCD. |
| --- | --- |

—

za SDP: proizvodnja in prodaja ekranov TFT-LCD.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 152/09

| 1. | Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Klesch Group Limited, ki je pod nadzorom skupine Klesch Group („The Klesch Group“, Malta) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno dejavnostjo proizvodnje izdelkov iz vinila podjetja Arkema. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Klesch Group Limited, ki je pod nadzorom skupine Klesch Group („The Klesch Group“, Malta) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno dejavnostjo proizvodnje izdelkov iz vinila podjetja Arkema.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Klesch Group: rafiniranje nafte in aluminij, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Klesch Group: rafiniranje nafte in aluminij,

| — | za dejavnost proizvodnje izdelkov iz vinila podjetja Arkema: proizvodnja klora in kloriranih derivatov, kavstične sode, polivinil klorida (PVC), in sicer emulzije in suspenzije, cevi, spoje in profile. |
| --- | --- |

—

za dejavnost proizvodnje izdelkov iz vinila podjetja Arkema: proizvodnja klora in kloriranih derivatov, kavstične sode, polivinil klorida (PVC), in sicer emulzije in suspenzije, cevi, spoje in profile.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 152/10

| 1. | Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) v zvezi s predlaganim prevzemom, s katerim podjetje Eurochem Trading GmbH („Eurochem Trading“, Nemčija), ki je del skupine OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem („Eurochem“, Rusija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji K+S Nitrogen GmbH (Nemčija), Fertiva GmbH (Nemčija), K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti (Turčija), K plus S Iberia S.L. (Španija), K+S Agricoltura SpA (Italija), K+S Hellas SA (Grčija), K+S Agro México SA de C.V. (Mehika) in K+S Interservicios SA de C.V. (Mehika) (skupaj „K+S Nitrogen“), ki so pod nadzorom K+S AG („K+S“, Nemčija), ter z nakupom sredstev, prevzetimi podjetji in sredstvi, ki skupaj tvorijo trenutne dejavnosti podjetja K+S na področju prodaje dušikovih gnojil („predlagana koncentracija“), pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad deli podjetij K+S Nitrogen France SAS (Francija), Shenzhen K+S Trading Co. Ltd (Kitajska), K+S Asia Pacific Pte. Ltd (Singapur) in K+S AG (Nemčija), ki so pod nadzorom K+S. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. maja 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) v zvezi s predlaganim prevzemom, s katerim podjetje Eurochem Trading GmbH („Eurochem Trading“, Nemčija), ki je del skupine OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem („Eurochem“, Rusija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji K+S Nitrogen GmbH (Nemčija), Fertiva GmbH (Nemčija), K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti (Turčija), K plus S Iberia S.L. (Španija), K+S Agricoltura SpA (Italija), K+S Hellas SA (Grčija), K+S Agro México SA de C.V. (Mehika) in K+S Interservicios SA de C.V. (Mehika) (skupaj „K+S Nitrogen“), ki so pod nadzorom K+S AG („K+S“, Nemčija), ter z nakupom sredstev, prevzetimi podjetji in sredstvi, ki skupaj tvorijo trenutne dejavnosti podjetja K+S na področju prodaje dušikovih gnojil („predlagana koncentracija“), pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad deli podjetij K+S Nitrogen France SAS (Francija), Shenzhen K+S Trading Co. Ltd (Kitajska), K+S Asia Pacific Pte. Ltd (Singapur) in K+S AG (Nemčija), ki so pod nadzorom K+S.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Eurochem: pridobivanje mineralov in premoga iz rudnikov, proizvodnja in prodaja mineralnih gnojil, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Eurochem: pridobivanje mineralov in premoga iz rudnikov, proizvodnja in prodaja mineralnih gnojil,

| — | za K+S Nitrogen: prodaja čistega dušika in gnojil NPK, ki jih zdaj proizvajajo neodvisna podjetja, v preteklosti pa jih je proizvajalo zlasti podjetje BASF iz Antwerpna. |
| --- | --- |

—

za K+S Nitrogen: prodaja čistega dušika in gnojil NPK, ki jih zdaj proizvajajo neodvisna podjetja, v preteklosti pa jih je proizvajalo zlasti podjetje BASF iz Antwerpna.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---