# Az Európai Unió C 141/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.141.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 141 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. május 17. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.141.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 141

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. május 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 141/01 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  ) | 5 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2012/C 141/01

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  )

2

5

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2012/C 141/03 | Az Európai Központi Bank véleménye (2012. március 7.) az euroövezet megerősített gazdaságirányításáról (CON/2012/18) | 7 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2012/C 141/03

Az Európai Központi Bank véleménye (2012. március 7.) az euroövezet megerősített gazdaságirányításáról (CON/2012/18)

7

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2012/C 141/04 | Az Európai Unió 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezete a 2012-es pénzügyi évre – A Tanács álláspontja | 25 |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 141/05 | Euroátváltási árfolyamok | 26 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2012/C 141/04

Az Európai Unió 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezete a 2012-es pénzügyi évre – A Tanács álláspontja

25

Európai Bizottság

2012/C 141/05

Euroátváltási árfolyamok

26

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 141/06 | Pályázati felhívás az EK hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramjának munkaprogramja keretében | 27 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 141/07 | Állami támogatás – Németország – SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) állami támogatás – neubrandenburgi lakótelepi tömbházak értékesítése és visszlízingje – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 141/06

Pályázati felhívás az EK hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramjának munkaprogramja keretében

27

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 141/07

Állami támogatás – Németország – SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) állami támogatás – neubrandenburgi lakótelepi tömbházak értékesítése és visszlízingje – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

28

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Helyesbítés a MEDIA 2007 – Fejlesztés, terjesztés, promóció és szakképzés – Ajánlattételi felhívás – EACEA/7/12 – Európai filmek nemzetközi forgalmazásának támogatása – az automatikus forgalmazás program 2012 című 2012/C 60/06 bizottsági hirdetményhez (HL C 60., 2012.2.29.) | 38 |

Helyesbítések

2012/C 141/08

Helyesbítés a MEDIA 2007 – Fejlesztés, terjesztés, promóció és szakképzés – Ajánlattételi felhívás – EACEA/7/12 – Európai filmek nemzetközi forgalmazásának támogatása – az automatikus forgalmazás program 2012 című 2012/C 60/06 bizottsági hirdetményhez (HL C 60., 2012.2.29.)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/1

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 141/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.8.4. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.32465 (11/N) |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Wales |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Wales Screen Fund |
| Jogalap | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | | Tervezett éves kiadás 3 millió GBP |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.8.4.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.32465 (11/N)

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Wales

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Wales Screen Fund

Jogalap

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 3 millió GBP

| | Tervezett támogatás teljes összege 9 millió GBP |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 9 millió GBP

Támogatás intenzitása

20 %

Időtartam

2011.8.4–2014.8.4.

Gazdasági ágazat

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.12.15. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34032 (11/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Jogalap | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 80 000 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2012.6.30-ig |
| Gazdasági ágazat | Pénzügyi intermediáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.12.15.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34032 (11/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Jogalap

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 80 000 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.6.30-ig

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.2.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34280 (N/12) |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;
  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Jogalap | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.
  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Szektorális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 1,5 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2012.1.1-jétől |
| Gazdasági ágazat | Közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.2.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34280 (N/12)

Tagállam

Finnország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Jogalap

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Szektorális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 1,5 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.1.1-jétől

Gazdasági ágazat

Közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.2.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34344 (12/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Jogalap | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | Állami kezességvállalás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 110 000 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2012.6.30-ig |
| Gazdasági ágazat | Pénzügyi intermediáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.2.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34344 (12/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Jogalap

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

Állami kezességvállalás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 110 000 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2012.6.30-ig

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/5

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2012/C 141/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.4.10. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33403 (11/N) |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Nederland | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Jogalap | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.4.10.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33403 (11/N)

Tagállam

Hollandia

Régió

Nederland

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Jogalap

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Állatbetegségek, kutatás, fejlesztés

Támogatás formája

Támogatott szolgáltatások

Költségvetés

Teljes költségvetés: 23,22 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2017.7.1-ig

Gazdasági ágazat

Baromfitenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2012.4.4. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33628 (11/N) |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Jogalap | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Természeti csapások vagy rendkívüli események |
| Támogatás formája | Kamattámogatás, Társadalombiztosítási hozzájárulás csökkentése, Kedvezményes hitel, Adóhalasztás, Adósságleírás, Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Éves költségvetés: 54 millió PLN |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | — |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2012.4.4.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33628 (11/N)

Tagállam

Lengyelország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Jogalap

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Természeti csapások vagy rendkívüli események

Támogatás formája

Kamattámogatás, Társadalombiztosítási hozzájárulás csökkentése, Kedvezményes hitel, Adóhalasztás, Adósságleírás, Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés: 54 millió PLN

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/7

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. március 7.)

az euroövezet megerősített gazdaságirányításáról

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Bevezetés és jogalap

2011. december 21-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: az előzetes költségvetési tervek monitoringjáról szóló rendelettervezet) és a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (2) (a továbbiakban: a felügyeleti eljárások megerősítéséről szóló rendelettervezet) (a továbbiakban együtt: a rendelettervezetek).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel rendelettervezetek jelentőséggel bírnak a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) a Szerződés 127. cikkének (1) bekezdésében és 282. cikkének (2) bekezdésében, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER alapokmánya) 2. cikkében említett elsődleges célkitűzéséhez, az árstabilitás fenntartásához. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Amint az a CON/2011/13 (3) véleményben is szerepel, a jelenlegi válság igen egyértelműen igazolta, hogy a gazdaságirányítási keret nagyra törő reformja az Európai Unió, a tagállamok és különösen az euroövezet nyilvánvaló és mindenek előtti érdeke. A Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) 2011. december 31-én hatályba lépett megerősítése – mely egy hat jogi aktusból álló jogalkotási csomagba került beépítésre (4) – erősebb uniós keretet hozott létre a gazdaság- és költségvetési politikai koordináció és felügyelet tekintetében. Mivel a monetáris unióbeli tagság messzire mutató következményekkel jár, és sokkal szorosabb koordinációt és felügyeletet igényel az euroövezet egésze stabilitásának és fenntarthatóságának biztosítására, az euroövezet 2011. október 26-i csúcstalálkozója kinyilvánította további intézkedések végrehajtására vonatkozó elkötelezettségét.

A fent említett jogi aktusok elfogadásával összefüggésben kifejezésre juttatott álláspontjának megfelelően – melyben az euroövezet tekintetében ugrásszerű változást igényel – az EKB üdvözli a rendelettervezeteket, és néhány módosítást ajánl a következők érdekében: a) az euroövezeti tagállamok költségvetési fegyelmének további erősítése; és b) a felügyelet erősítése az euroövezet azon tagállamaiban, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségeket tapasztalnak vagy ezek fenyegetik őket, tekintet nélkül arra, hogy pénzügyi támogatásban részesülnek-e vagy ilyen támogatásra szükségük lehet.

Az EKB a rendelettervezeteket a gazdasági és monetáris unió stabilitásáról, koordinációjáról és kormányzásáról szóló, az Európai Tanács 2012. január 30-i ülésén elfogadott új szerződéssel (a továbbiakban: az SKGSZ) összeegyeztethetőek és azt kiegészítik.

Végezetül: a fent említett ugrásszerű változás elérésének feltétele, hogy a tagállamok időben és határozottan hajtsák végre az SKGSZ, és elfogadásukat követően a rendelettervezetek értelmében fennálló kötelezettségeiket.

I.   Az előzetes költségvetési tervek monitoringjáról szóló rendelettervezet

Ez a rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek erősíteni fogják az előzetes költségvetési tervek Európai Bizottság általi költségvetési felügyeletét, és szorosabb monitoringeljárásokat ír elő a túlzott hiány korrekciójának biztosítása végett. Az EKB üdvözli a rendelettervezetet, amely elfogadása után ki fogja egészíteni a megerősített SNP-t. A tervezet egy további lépés az Unió gazdaságirányításának az euroövezeti tagállamok tekintetében történő erősítése tekintetében, biztosítva a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését. A tervezet elsősorban: a) előírja az euroövezeti tagállamok számára, hogy a középtávú költségvetési célkitűzéseiket nemzeti költségvetési eljárásaikban végrehajtó költségvetési egyenleg tekintetében számszerű költségvetési szabályaik legyenek, valamint független költségvetési tanáccsal rendelkezzenek az éves középtávú költségvetési tervekre és a költségvetési törvény tervezetére vonatkozó független makrogazdasági, illetve költségvetési előrejelzések elkészítése érdekében; b) erősíti az összes euroövezeti tagállam előzetes költségvetési terveinek monitoringját és értékelését, beleértve közös költségvetési ütemterv meghatározását, további információk megadásának előírását, és a Bizottság számára az előzetes költségvetési tervről vélemény elfogadása és az SNP-kötelezettségeknek való különösen súlyos meg nem felelés esetén módosított terv bekérése lehetőségének bevezetését; c) segít a túlzott hiány időben történő korrekciójának biztosításában azon tagállamok szorosabb monitoringja révén, amelyek túlzott hiány esetén követendő eljárás és a Tanács ajánlásainak való meg nem felelés kockázata esetén további intézkedések elfogadására vonatkozó bizottsági ajánlás hatálya alatt állnak; valamint d) biztosítja az államháztartási számlák kiváló minőségét átfogó, független audit révén, amely kiegészíti a nemzeti statisztikai hatóságok függetlenségére vonatkozóan nemrégiben bevezetett minimumkövetelményeket, és a költségvetési statisztikák meghamisítása esetére a szankciók lehetőségét.

Ugyanakkor vannak lehetőségek a rendelettervezet erőteljesebbé és eredményesebbé tételére. Ezzel összefüggésben az EKB-nak több észrevétele van:

| 1. | A rendelet tovább erősítése érdekében a Bizottságnak – a stabilitási programok korai szakaszban történő betartásának biztosítására (5) – nem csak az előzetes költségvetési tervek benyújtását (6) kellene a tagállamoktól kérnie, hanem a frissített középtávú költségvetési tervek benyújtását is. Ezeknek a terveknek ki kellene terjedniük az államadósság alakulására, az implicit és a függő kormányzati kötelezettségekre, és az államháztartás hosszabb távú fenntarthatóságának értékelésében jelentőséggel bíró más adatokra (7). Ez lehetővé fogja tenni a Bizottság számára a következő évre szóló előzetes költségvetési tervek monitoringját és értékelését, figyelembe véve az új intézkedések középtávú költségvetési kihatásait, illetőleg az államháztartás fenntarthatóságának országspecifikus kockázatait. |
| --- | --- |

1.

A rendelet tovább erősítése érdekében a Bizottságnak – a stabilitási programok korai szakaszban történő betartásának biztosítására (5) – nem csak az előzetes költségvetési tervek benyújtását (6) kellene a tagállamoktól kérnie, hanem a frissített középtávú költségvetési tervek benyújtását is. Ezeknek a terveknek ki kellene terjedniük az államadósság alakulására, az implicit és a függő kormányzati kötelezettségekre, és az államháztartás hosszabb távú fenntarthatóságának értékelésében jelentőséggel bíró más adatokra (7). Ez lehetővé fogja tenni a Bizottság számára a következő évre szóló előzetes költségvetési tervek monitoringját és értékelését, figyelembe véve az új intézkedések középtávú költségvetési kihatásait, illetőleg az államháztartás fenntarthatóságának országspecifikus kockázatait.

| 2. | Az EKB azt javasolja, hogy a Bizottságnak véleményt kellene kiadnia, amennyiben az előzetes költségvetési terv a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított kötelezettségeknek való meg nem felelést és a tagállam stabilitási programjában betervezettnél magasabb strukturális hiányt eredményezne; vagy amennyiben az államadóság a bruttó nemzeti termék 60 %-a fölé emelkedne és nem csökkenne a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott megfelelő ütemben; vagy amennyiben a Bizottság a költségvetési fenntarthatóság kockázatait azonosítja. A Bizottságnak ennek során figyelembe kellene vennie a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt. Az EKB ajánlja továbbá annak explicitté tételét (a 6. cikk (1) bekezdésében), hogy a Bizottság értékeli az alapul szolgáló adatok összegyűjtési eljárásának minőségét, melynek eredményeként például vélemény készülhet a költségvetési statisztikák minőségéről vagy a független makrogazdasági, illetve költségvetési előrejelzések hiányáról (8). |
| --- | --- |

2.

Az EKB azt javasolja, hogy a Bizottságnak véleményt kellene kiadnia, amennyiben az előzetes költségvetési terv a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított kötelezettségeknek való meg nem felelést és a tagállam stabilitási programjában betervezettnél magasabb strukturális hiányt eredményezne; vagy amennyiben az államadóság a bruttó nemzeti termék 60 %-a fölé emelkedne és nem csökkenne a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott megfelelő ütemben; vagy amennyiben a Bizottság a költségvetési fenntarthatóság kockázatait azonosítja. A Bizottságnak ennek során figyelembe kellene vennie a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt. Az EKB ajánlja továbbá annak explicitté tételét (a 6. cikk (1) bekezdésében), hogy a Bizottság értékeli az alapul szolgáló adatok összegyűjtési eljárásának minőségét, melynek eredményeként például vélemény készülhet a költségvetési statisztikák minőségéről vagy a független makrogazdasági, illetve költségvetési előrejelzések hiányáról (8).

| 3. | A Bizottságnak véleményében módosított előzetes költségvetési tervet kell bekérnie az euroövezeti tagállamtól a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított költségvetési politikai kötelezettségeknek való meg nem felelés esetében. Ezen túlmenően a Bizottságnak módosított előzetes költségvetési tervet kell bekérnie a tagállamoktól, amennyiben a költségvetés-tervezet nem felel meg a tagállam stabilitási programjában meghatározott hiány, illetve adósságpályának, figyelembe véve a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt, illetve amennyiben a költségvetési fenntarthatóság kockázatait azonosítja (azaz ezt nem csak az SNP-ben megállapítottak szerint a következő évre vonatkozó költségvetési politikai kötelezettségeknek való „különösen súlyos meg nem felelés esetén” kell bekérni, hanem a meg nem felelés bekövetkeztekor vagy a költségvetési fenntarthatóság kockázatainak azonosításakor azonnal (9)). |
| --- | --- |

3.

A Bizottságnak véleményében módosított előzetes költségvetési tervet kell bekérnie az euroövezeti tagállamtól a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított költségvetési politikai kötelezettségeknek való meg nem felelés esetében. Ezen túlmenően a Bizottságnak módosított előzetes költségvetési tervet kell bekérnie a tagállamoktól, amennyiben a költségvetés-tervezet nem felel meg a tagállam stabilitási programjában meghatározott hiány, illetve adósságpályának, figyelembe véve a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt, illetve amennyiben a költségvetési fenntarthatóság kockázatait azonosítja (azaz ezt nem csak az SNP-ben megállapítottak szerint a következő évre vonatkozó költségvetési politikai kötelezettségeknek való „különösen súlyos meg nem felelés esetén” kell bekérni, hanem a meg nem felelés bekövetkeztekor vagy a költségvetési fenntarthatóság kockázatainak azonosításakor azonnal (9)).

| 4. | A rendelettervezet előírja, hogy a Bizottság bekéri a módosított előzetes költségvetési tervet a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott költségvetés-politikai kötelezettségeknek való „különösen súlyos meg nem felelés” esetében. Az EKB javasolja e megfogalmazásnak „meg nem felelésre” való módosítását, az előzetes költségvetési terv időben történő módosításának biztosítására. |
| --- | --- |

4.

A rendelettervezet előírja, hogy a Bizottság bekéri a módosított előzetes költségvetési tervet a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott költségvetés-politikai kötelezettségeknek való „különösen súlyos meg nem felelés” esetében. Az EKB javasolja e megfogalmazásnak „meg nem felelésre” való módosítását, az előzetes költségvetési terv időben történő módosításának biztosítására.

Az SNP korrekciós ágának erősítésére az EKB ugyancsak indokoltnak tartja a korrekciós intézkedések megfelelőségének szorosabb nyomon követését – ha a túlzott hiány időben történő korrekciója kétségesnek látszik – az eurocsoporton, a Tanácson és végső soron az Európai Tanácson belül a többi tagállam részéről érkező fokozottabb nyomás, illetőleg a (hírnévrontó) szankciók nagyobb mértékű használata révén (10).

II.   A felügyeleti eljárások megerősítéséről szóló rendelettervezet

Ez a rendelettervezet állapítja meg a pénzpiaci feszültségeket tapasztaló vagy ezekkel fenyegetett, illetőleg pénzügyi támogatásban részesülő euroövezeti tagállamokra vonatkozó felügyeleti mechanizmust. A rendelettervezet összességében üdvözlendő, mivel kifejezett alapot nyújt a pénzpiaci feszültségeket tapasztaló vagy pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok erőteljesebb monitoringja gyakorlatának. Az EKB és az európai felügyeleti hatóságok részvétele ugyancsak üdvözlendő. Mindazonáltal az EKB-nak van néhány észrevétele.

| 1. | Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy még ha egy tagállam nem is részesül semmiféle pénzügyi támogatásban, a Bizottság dönthet megerősített felügyelet alá vonásáról (kedvezőbb lenne mindvégig azonos terminológia használata a rendelettervezet angol változatában, mely jelenleg egyaránt használja a „serious” (pl. az 1. cikkben) és a „severe” (pl. a 2. cikkben) jelzőt a súlyos nehézségek tekintetében). Ezen túlmenően elősegítené a rendelettervezet megértését a súlyos nehézség tekintetében példák megadása, szemben a tételes fogalommeghatározás kialakításával, ami nem lenne prudens. Valójában egy ilyen fogalommeghatározás meggátolná a rendelettervezet alkalmazását későbbi, a rendelettervezet elfogadásakor előre nem látható piaci fejlemények kiváltotta helyzetekben (11). |
| --- | --- |

1.

Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy még ha egy tagállam nem is részesül semmiféle pénzügyi támogatásban, a Bizottság dönthet megerősített felügyelet alá vonásáról (kedvezőbb lenne mindvégig azonos terminológia használata a rendelettervezet angol változatában, mely jelenleg egyaránt használja a „serious” (pl. az 1. cikkben) és a „severe” (pl. a 2. cikkben) jelzőt a súlyos nehézségek tekintetében). Ezen túlmenően elősegítené a rendelettervezet megértését a súlyos nehézség tekintetében példák megadása, szemben a tételes fogalommeghatározás kialakításával, ami nem lenne prudens. Valójában egy ilyen fogalommeghatározás meggátolná a rendelettervezet alkalmazását későbbi, a rendelettervezet elfogadásakor előre nem látható piaci fejlemények kiváltotta helyzetekben (11).

| 2. | Mivel a megerősített felügyelet alatt álló tagállamok nehézségeinek forrása könnyen magában foglalhat vagy kelthet rendszerkockázatokat is, az e területen történő fellépésben hasznos lenne az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) részvétele is. Ezért hasznos lenne adott esetben az ERKT értesítése a megerősített felügyelet eredményéről. |
| --- | --- |

2.

Mivel a megerősített felügyelet alatt álló tagállamok nehézségeinek forrása könnyen magában foglalhat vagy kelthet rendszerkockázatokat is, az e területen történő fellépésben hasznos lenne az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) részvétele is. Ezért hasznos lenne adott esetben az ERKT értesítése a megerősített felügyelet eredményéről.

| 3. | A rendelettervezet egy további kulcsjelentőségű eleme az, hogy a Tanács ajánlhatja, hogy a megerősített felügyelet alatt álló tagállam kérjen pénzügyi támogatást és készítsen makrogazdasági kiigazítási programot, ha megállapítást nyer, hogy több intézkedés szükséges és a tagállam pénzügyi helyzete jelentős kedvezőtlen hatásokkal jár az euroövezet egészére (12). Ez egy fontos rendelkezés, mivel erőteljes ösztönzést ad a tagállamoknak pénzügyi támogatás kérésére és a szükségtelen késedelmek elkerülésére, amennyiben ennek az egész euroövezet pénzügyi stabilitására nézve kedvezőtlen hatásai lehetnek. Ez a rendelkezés megerősíthető a Tanácsnak az ilyen típusú ajánlások megtételére való kötelezésével (felszólító mód használatával). |
| --- | --- |

3.

A rendelettervezet egy további kulcsjelentőségű eleme az, hogy a Tanács ajánlhatja, hogy a megerősített felügyelet alatt álló tagállam kérjen pénzügyi támogatást és készítsen makrogazdasági kiigazítási programot, ha megállapítást nyer, hogy több intézkedés szükséges és a tagállam pénzügyi helyzete jelentős kedvezőtlen hatásokkal jár az euroövezet egészére (12). Ez egy fontos rendelkezés, mivel erőteljes ösztönzést ad a tagállamoknak pénzügyi támogatás kérésére és a szükségtelen késedelmek elkerülésére, amennyiben ennek az egész euroövezet pénzügyi stabilitására nézve kedvezőtlen hatásai lehetnek. Ez a rendelkezés megerősíthető a Tanácsnak az ilyen típusú ajánlások megtételére való kötelezésével (felszólító mód használatával).

| 4. | A megerősített felügyelettel járó, elővigyázatossági alapon nyújtott támogatás, illetőleg a lényegesen megerősített felügyelettel járó pénzügyi támogatás megkülönböztetését illetően fontos azt hangsúlyozni, hogy a kiigazítási követelményeknek nagyra törőnek kell lenniük a támogatás mindkét esetében. A tagállamokat ösztönözni kell, hogy ne kerüljék a nagyra törőbb kiigazítási programokat azzal, hogy a közvetlen pénzügyi támogatás helyett elővigyázatossági alapú támogatást kérnek. |
| --- | --- |

4.

A megerősített felügyelettel járó, elővigyázatossági alapon nyújtott támogatás, illetőleg a lényegesen megerősített felügyelettel járó pénzügyi támogatás megkülönböztetését illetően fontos azt hangsúlyozni, hogy a kiigazítási követelményeknek nagyra törőnek kell lenniük a támogatás mindkét esetében. A tagállamokat ösztönözni kell, hogy ne kerüljék a nagyra törőbb kiigazítási programokat azzal, hogy a közvetlen pénzügyi támogatás helyett elővigyázatossági alapú támogatást kérnek.

| 5. | Különösen üdvözlendő, hogy a rendelettervezet kötelezi a tagállamokat, hogy a nemzetközi hitelezők pénzügyi támogatás végett való megkeresése előtt konzultáljanak a Tanáccsal, a Bizottsággal és az EKB-val. (13). Az EKB megjegyzi, hogy a pénzügyi támogatást igénybe venni kívánó euroövezeti tagállamok kötelezettségeinek az információk megosztásánál többre kellene kiterjednie. Valójában az ilyen tagállamoknak meg kellene vitatniuk a meglévő uniós vagy euroövezeti eszközök, és a nemzetközi pénzügyi intézmények és hitelezők eszközei keretében rendelkezésre álló lehetőségeket. A javasolt megerősített felügyeleti eljárást többféle módon is tovább lehet erősíteni. Az elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatás sajátos jellege elismert (14), mivel az ilyen támogatásban részesülő tagállamok mentesülnek a megerősített felügyelet alól, ameddig a hitelkeretet nem veszik igénybe, feltéve, hogy az ilyen elővigyázatossági alapú támogatásnak nem új politikai intézkedések elfogadása a feltétele. Mindazonáltal az uniós és kormányközi pénzügyi támogatási eszközökben megállapított jogosultsági feltételek Bizottság általi folyamatos monitoringjának azokra a tagállamokra is vonatkoznia kell, melyek elővigyázatossági alapon kaptak pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést, még akkor is, ha ez a támogatás nem kapcsolódik új politikai intézkedések elfogadásához. Minden esetre ha a tagállam szükségesnek ítéli elővigyázatossági alapú pénzügyi támogatás kérését, a szorosabb monitoring indokoltnak tűnik. |
| --- | --- |

5.

Különösen üdvözlendő, hogy a rendelettervezet kötelezi a tagállamokat, hogy a nemzetközi hitelezők pénzügyi támogatás végett való megkeresése előtt konzultáljanak a Tanáccsal, a Bizottsággal és az EKB-val. (13). Az EKB megjegyzi, hogy a pénzügyi támogatást igénybe venni kívánó euroövezeti tagállamok kötelezettségeinek az információk megosztásánál többre kellene kiterjednie. Valójában az ilyen tagállamoknak meg kellene vitatniuk a meglévő uniós vagy euroövezeti eszközök, és a nemzetközi pénzügyi intézmények és hitelezők eszközei keretében rendelkezésre álló lehetőségeket. A javasolt megerősített felügyeleti eljárást többféle módon is tovább lehet erősíteni. Az elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatás sajátos jellege elismert (14), mivel az ilyen támogatásban részesülő tagállamok mentesülnek a megerősített felügyelet alól, ameddig a hitelkeretet nem veszik igénybe, feltéve, hogy az ilyen elővigyázatossági alapú támogatásnak nem új politikai intézkedések elfogadása a feltétele. Mindazonáltal az uniós és kormányközi pénzügyi támogatási eszközökben megállapított jogosultsági feltételek Bizottság általi folyamatos monitoringjának azokra a tagállamokra is vonatkoznia kell, melyek elővigyázatossági alapon kaptak pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést, még akkor is, ha ez a támogatás nem kapcsolódik új politikai intézkedések elfogadásához. Minden esetre ha a tagállam szükségesnek ítéli elővigyázatossági alapú pénzügyi támogatás kérését, a szorosabb monitoring indokoltnak tűnik.

| 6. | Az EKB megjegyzi, hogy a rendelettervezet az államadósság fenntarthatóságának értékeléséből és a makrogazdasági kiigazítási program készítéséből feltétel nélkül kizárja azokat a tagállamokat, amelyek elővigyázatossági alapon adott pénzügyi támogatás és a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez adott hitelek kedvezményezettjei (15). Az EKB ajánlja, hogy az államadósság fenntarthatósága vizsgálatának lehetősége maradjon nyitva az elővigyázatosságú program hatálya alatt álló tagállamok tekintetében is. Ez még inkább indokolt, ha a tagállam a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez kap hitelt, tekintve a költségvetési fenntarthatóság és a pénzügyi szektor instabilitása közötti szoros kapcsolatot, valamint a hitelnek a tagállam általános eladósodottságára gyakorolt hatását. A makrogazdasági kiigazítási program készítése alóli mentességnek nem szabad kizárnia a technikai segítség nyújtását és a parlamentek bevonását (16). |
| --- | --- |

6.

Az EKB megjegyzi, hogy a rendelettervezet az államadósság fenntarthatóságának értékeléséből és a makrogazdasági kiigazítási program készítéséből feltétel nélkül kizárja azokat a tagállamokat, amelyek elővigyázatossági alapon adott pénzügyi támogatás és a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez adott hitelek kedvezményezettjei (15). Az EKB ajánlja, hogy az államadósság fenntarthatósága vizsgálatának lehetősége maradjon nyitva az elővigyázatosságú program hatálya alatt álló tagállamok tekintetében is. Ez még inkább indokolt, ha a tagállam a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez kap hitelt, tekintve a költségvetési fenntarthatóság és a pénzügyi szektor instabilitása közötti szoros kapcsolatot, valamint a hitelnek a tagállam általános eladósodottságára gyakorolt hatását. A makrogazdasági kiigazítási program készítése alóli mentességnek nem szabad kizárnia a technikai segítség nyújtását és a parlamentek bevonását (16).

| 7. | A tovagyűrűző hatások elkerülése a központi célkitűzése a pénzügyi feszültségeket tapasztaló euroövezeti tagállamok megerősített felügyeletének, és ezért fontos, hogy a Tanács is kapjon felhatalmazást a megerősített felügyelet iránti eljárás kezdeményezésére és lefolytatására azzal, hogy felkéri a Bizottságot a megerősített felügyelet megkezdésére, további információkat bekérésére a pénzügyi intézmények helyzetéről, további stressztesztek végrehajtására vagy további fellépés kérésére (17). |
| --- | --- |

7.

A tovagyűrűző hatások elkerülése a központi célkitűzése a pénzügyi feszültségeket tapasztaló euroövezeti tagállamok megerősített felügyeletének, és ezért fontos, hogy a Tanács is kapjon felhatalmazást a megerősített felügyelet iránti eljárás kezdeményezésére és lefolytatására azzal, hogy felkéri a Bizottságot a megerősített felügyelet megkezdésére, további információkat bekérésére a pénzügyi intézmények helyzetéről, további stressztesztek végrehajtására vagy további fellépés kérésére (17).

| 8. | A rendelettervezet előírja, hogy amennyiben egy kiigazítási programot végrehajtó tagállam úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal vagy súlyos problémákat tapasztal a programjának végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet (18). Az ilyen támogatás iránti igényt kiváltja az érintett tagállam számára a makrogazdasági kiigazítási program jelentette súlyos teher is, ennélfogva hasznos lenne, ha az ilyen támogatás nyújtásának és a szakértelmükkel való hozzájárulás lehetőségét más uniós intézmények és tagállamok is megkapnák. |
| --- | --- |

8.

A rendelettervezet előírja, hogy amennyiben egy kiigazítási programot végrehajtó tagállam úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal vagy súlyos problémákat tapasztal a programjának végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet (18). Az ilyen támogatás iránti igényt kiváltja az érintett tagállam számára a makrogazdasági kiigazítási program jelentette súlyos teher is, ennélfogva hasznos lenne, ha az ilyen támogatás nyújtásának és a szakértelmükkel való hozzájárulás lehetőségét más uniós intézmények és tagállamok is megkapnák.

| 9. | Ezen túlmenően hasznos lenne az adott tagállamban állandóan ott tartózkodó tanácsadó telepítése, akik tanácsot nyújtana a tagállam hatóságainak a kiigazítási program végrehajtása tekintetében és koordinálnak a technikai támogatásban részt vevő uniós intézmények és tagállamok között. |
| --- | --- |

9.

Ezen túlmenően hasznos lenne az adott tagállamban állandóan ott tartózkodó tanácsadó telepítése, akik tanácsot nyújtana a tagállam hatóságainak a kiigazítási program végrehajtása tekintetében és koordinálnak a technikai támogatásban részt vevő uniós intézmények és tagállamok között.

| 10. | Az EKB értelmezése szerint, amennyiben egy tagállam az Európai Pénzügyi Stabilitási Mechanizmus, az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi támogatására hagyatkozik, a harmadik országok vagy pénzügyi intézmények által nyújtott pénzügyi támogatás helyett, a makrogazdasági kiigazítási program ténylegesen tükrözni fogja az összes fél között az ilyen pénzügyi támogatáshoz való hozzáféréssel összefüggésben egyeztetett gazdaságpolitikai feltételeket. A jogi egyértelműség okán az EKB ajánlja, hogy ez az értelmezés kifejezetten jelenjen meg a rendelettervezet 6. cikkében. |
| --- | --- |

10.

Az EKB értelmezése szerint, amennyiben egy tagállam az Európai Pénzügyi Stabilitási Mechanizmus, az európai pénzügyi stabilitási eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi támogatására hagyatkozik, a harmadik országok vagy pénzügyi intézmények által nyújtott pénzügyi támogatás helyett, a makrogazdasági kiigazítási program ténylegesen tükrözni fogja az összes fél között az ilyen pénzügyi támogatáshoz való hozzáféréssel összefüggésben egyeztetett gazdaságpolitikai feltételeket. A jogi egyértelműség okán az EKB ajánlja, hogy ez az értelmezés kifejezetten jelenjen meg a rendelettervezet 6. cikkében.

III.   Kapcsolat az SKGSZ-szel

Az SKGSZ elfogadásának következménye az előzetes költségvetési tervek monitoringjáról szóló rendelettervezet módosítása. Az EKB egyebek mellett javasolja, hogy ez a rendelet a lehető legkiterjedtebben szabályozza az alábbiakat: a) a számszaki költségvetési szabályokra vonatkozó rendelkezések, beleértve a középtávú célkitűzéshez való gyors konvergenciát, ideértve a kivételes körülmények miatti ideiglenes eltérések lehetőségét; b) az automatikus korrekciós mechanizmus fő elemei; c) a túlzott hiány esetén követendő eljárás alá vont tagállamok esetében az a követelmény, hogy költségvetési és gazdasági partnerségi programokat léptessenek életbe; és d) előzetes jelentés az államadósság-kibocsátási tervekről.

Ha a rendelettervezetbe ilyen módosítások nem kerülnek be, az EKB határozottan támogatná további jogalkotási javaslatok beterjesztését. Megjegyzi, hogy a Bizottság a fenti c) és d) pont tárgyában valóban jogalkotási javaslatot kíván benyújtani, a fő tagállami gazdaságpolitikai reformok összehangolásáról szóló javaslatokkal együtt, amint az az SKGSZ (8) preambulumbekezdésében is rögzítést nyert. AZ EKB ezt a megközelítést határozottan támogatja.

Az SKGSZ (9) preambulumbekezdésében említett középtávú célkitűzések új skálájának bevezetését illetően az EKB megjegyzi, hogy ha ez a skála nem kerül a rendelettervezetbe bevezetésre, a Bizottság erre külön jogalkotási javaslatot terjeszthetne be. Az EKB üdvözölne egy ilyen javaslatot.

Az automatikus korrekciós mechanizmust illetően: fő elemeinek az EKB javaslatának megfelelően a rendelettervezetben való megemlítésén túlmenően a Bizottság valamennyi más szükséges elemről az SKGSZ 3.1 cikke e) pontjának és 3.2 cikkének megfelelően fog gondoskodni.

Amennyiben az SKGSZ következtében a rendelettervezet további módosításaira vagy további jogalkotási javaslatokra kerül sor az uniós jogi kereten és a Tanácsra további feladatokat ruházó rendelkezéseken keresztül, adott esetben a fordított többségi szavazás szabályt kellene alkalmazni. A felügyeleti eljárások erősítéséről szóló rendelettervezet 6. cikkének (5) bekezdése szerinti programban szereplő politikai követelményeknek való meg nem felelésre vonatkozó döntés olyan akut eset, melyben a fordított többségi szavazási szabály alkalmazása ajánlatos.

Mindenestre, ha az SKGSZ rendelkezései nem kellően részletesek – pl. az államadósság-kibocsátás jobb összehangolására vonatkozó rendelkezések esetében –, és az euroövezeti államadósság-válság közelmúltbeli tapasztalataira is figyelemmel, a rendelettervezetnek konkrétabb rendelkezéseket kellene tartalmaznia. E rendelkezéseknek a nemzeti adósságkezelő hivataloknak az EFC uniós állampapír-piacokkal foglalkozó albizottsága keretében már kialakult koordinációból kell kiindulniuk, és egyértelműen túl kell haladniuk a mostani eseti koordináción és információcserén.

Végezetül: az SKGSZ-ben és az előzetes költségvetési tervek monitoringjáról szóló rendelettervezetben előírt határidőket illetően az SKGSZ gyors ratifikációs eljárása és az alkotmányok vagy ezzel egyenértékű jogi aktusok kapcsolódó módosítása fogja biztosítani, hogy a rendelettervezetben előírt költségvetési szabályoknak való megfelelés határideje, azaz a hatálybalépéstől számított hat hónap, ténylegesen tarható legyen (19).

Szerkesztési javaslatok

Abban az esetben, ahol az EKB a bizottsági javaslatok módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatot és az ahhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. március 7-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 821 végleges.

1

(2)  COM(2011) 819 végleges.

2

(3)  CON/2011/13 vélemény (2011. február 16.) az Európai Unió gazdaságirányítási reformjáról.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1173/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről (HL L 306., 2011.11.23., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 1174/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euroövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről (HL L 306., 2011.11.23., 8. o.); az Európai Parlament és a Tanács 1175/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 12. o.); az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25. o.); a Tanács 1177/2011/EU rendelete (2011. november 8.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 33. o.); és a Tanács 2011/85/EU irányelve (2011. november 8.) a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről (HL L 306., 2011.11.23., 41. o).

4

(5)  Lásd a 2. cikket, amely a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.) hivatkozik.

5

(6)  Lásd az 5. cikk 1. bekezdését.

6

(7)  Lásd az 5. cikk (3) bekezdését és a vélemény mellékletében a 3. javasolt módosítást.

7

(8)  Lásd a vélemény mellékletben az 5. javasolt módosítást.

8

(9)  Lásd a vélemény mellékletben a 4. javasolt módosítást.

9

(10)  Lásd a vélemény mellékletében a 6. és a 9. javasolt módosítást.

10

(11)  Lásd a vélemény mellékletben a 4. javasolt módosítást.

11

(12)  Lásd a vélemény mellékletében a 8. javasolt módosítást.

12

(13)  Lásd a 4. cikket.

13

(14)  Lásd a 2. cikk 3. bekezdését.

14

(15)  Lásd a rendelettervezet 13. cikkét.

15

(16)  Lásd a rendelettervezet 6. cikkének (6)–(8) bekezdését, és a vélemény mellékletében a 10. javasolt módosítást.

16

(17)  Lásd a vélemény mellékletben a 7. javasolt módosítást.

17

(18)  Lásd a 6. cikk (6) bekezdését.

18

(19)  Lásd a rendelettervezet 12. cikkének (3) bekezdését.

19

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok az előzetes költségvetési tervek monitoringjáról szóló rendelettervezethez

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  módosítás |
| 2. cikk (1) bekezdésének 1. pontja, (6) (új) és (7) (új) bekezdés |
| „(1)   »független költségvetési tanács«: a tagállam költségvetési hatóságaival szemben működési autonómiával rendelkező szerv, amelynek feladata a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringja;” | „(1)   »független költségvetési tanács«: a tagállam költségvetési hatóságaival szemben működési autonómiával rendelkező szerv, amelynek feladata a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringja és értékelése, és megbízása kiterjed a költségvetési politika kialakításával kapcsolatos [a Bizottság által részletezendő] technikai feladatokra;
  ...

  (6)   »az államháztartás éves strukturális egyenlege«:
  az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg;

  (7)   »kivételes körülmények«:
  a tagállam ellenőrzésén kívül álló olyan szokatlan esemény, amely jelentős hatást gyakorol az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy az euroövezet [vagy az Unió] egésze súlyos gazdasági hanyatlásának időszakai.” |
| Magyarázat


  A Bizottságnak egyértelműen meg kell határoznia a független költségvetési tanács feladatait. A fogalommeghatározásoknak az SKGSZ-ben (a 3. cikk (3) bekezdésében) szereplőket kell tükröznie. AZ EKB javasolja e kifejezések 4. cikkben történő használatát. |
| 2.
     
  módosítás |
| 4. cikk (1) bekezdés, (1a) (új), (1b) (új) és (1c) (új) bekezdés |
| „(1)   A tagállamok a költségvetési egyenlegre vonatkozóan számszerű költségvetési szabályokkal rendelkeznek, amelyek az 1466/97/EK rendelet 2a. cikkében meghatározott középtávú költségvetési célkitűzés végrehajtását szolgálják a tagállami költségvetési folyamatokban. Ezek a kötelező, lehetőleg alkotmányos jellegű szabályok az államháztartás egészére kiterjednek.” | „(1)   A tagállamok a költségvetési egyenlegre vonatkozóan számszerű költségvetési szabályokkal rendelkeznek, amelyek az 1466/97/EK rendelet 2a. cikkében meghatározott középtávú költségvetési célkitűzés végrehajtását szolgálják a tagállami költségvetési folyamatokban. Ezek a kötelező, lehetőleg alkotmányos jellegű szabályok az államháztartás egészére kiterjednek. A tagállamok csak kivételes körülmények esetén térhetnek ideiglenesen el a középtávú célkitűzésüktől vagy az annak irányába vezető kiigazítási pályától, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti középtávon a költségvetési fenntarthatóságot.

  (1a)   A tagállamok biztosítják, hogy államháztartásuk éves költségvetési egyenlege egyensúlyban legyen vagy többletet mutasson. Ebből a célból – a tagállamok 1466/97/EK rendeleten túlmutató külön megállapodásaként – az államháztartás éves strukturális egyenlege nem haladhatja meg az országspecifikus referenciaértéket, melynek korlátja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány. Amennyiben az államháztartás adósságszintje jelentősen a GDP 60 % alatti és a hosszútávú költségvetési fenntarthatósági kockázatok alacsonyak, az államháztartás éves strukturális hiányának országspecifikus referenciaértéke elérheti a legfeljebb a névleges GDP 1 %-ának megfelelő korlátot.


  (1b)   A tagállamok korrekciós mechanizmust vezetnek be, mely automatikusan életbe lép a középtávú célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető kiigazítási pályától – beleértve azoknak az államadósság dinamikájára gyakorolt összesített hatását is – való jelentős megfigyelt eltérés korrekciója céljából. [A korrekciós mechanizmus jellegét, méretét és határidőit – a kivételes körülmények esetét is beleértve – e rendelet melléklete állapítja meg.]


  (1c)   A tagállamok a Bizottság által javasolt nagyratörő és kötelező, az országspecifikus költségvetési fenntarthatósági kockázatokat figyelembe vevő határidők alapján biztosítják a középtávú célkitűzéseik gyors konvergenciáját. A javasolt határidőket közzé kell tenni.” |
| Magyarázat


  A rendelettervezetnek tartalmaznia kell az SKGSZ (ebben az esetben a 3. cikk) fő elveit. |
| 3.
     
  módosítás |
| 5. cikk (3) bekezdés g) (új) pont és (3a) (új) bekezdés |
| | „g) | részletes információk az államadósság alakulásáról, illetve az államháztartás fenntarthatóságát fenyegető országspecifikus kockázatok értékelésében jelentőséggel bíró más adatok, különösen az állami költségvetésekre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, a 2011/85/EU rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott implicit és függő kötelezettségek áttekintése. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1.
     
  módosítás

2. cikk (1) bekezdésének 1. pontja, (6) (új) és (7) (új) bekezdés

„(1)   »független költségvetési tanács«: a tagállam költségvetési hatóságaival szemben működési autonómiával rendelkező szerv, amelynek feladata a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringja;”

„(1)   »független költségvetési tanács«: a tagállam költségvetési hatóságaival szemben működési autonómiával rendelkező szerv, amelynek feladata a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringja és értékelése, és megbízása kiterjed a költségvetési politika kialakításával kapcsolatos [a Bizottság által részletezendő] technikai feladatokra;

...

(6)   »az államháztartás éves strukturális egyenlege«:

(7)   »kivételes körülmények«:

Magyarázat

Magyarázat

A Bizottságnak egyértelműen meg kell határoznia a független költségvetési tanács feladatait. A fogalommeghatározásoknak az SKGSZ-ben (a 3. cikk (3) bekezdésében) szereplőket kell tükröznie. AZ EKB javasolja e kifejezések 4. cikkben történő használatát.

A Bizottságnak egyértelműen meg kell határoznia a független költségvetési tanács feladatait. A fogalommeghatározásoknak az SKGSZ-ben (a 3. cikk (3) bekezdésében) szereplőket kell tükröznie. AZ EKB javasolja e kifejezések 4. cikkben történő használatát.

2.
     
  módosítás

2.

módosítás

4. cikk (1) bekezdés, (1a) (új), (1b) (új) és (1c) (új) bekezdés

„(1)   A tagállamok a költségvetési egyenlegre vonatkozóan számszerű költségvetési szabályokkal rendelkeznek, amelyek az 1466/97/EK rendelet 2a. cikkében meghatározott középtávú költségvetési célkitűzés végrehajtását szolgálják a tagállami költségvetési folyamatokban. Ezek a kötelező, lehetőleg alkotmányos jellegű szabályok az államháztartás egészére kiterjednek.”

„(1)   A tagállamok a költségvetési egyenlegre vonatkozóan számszerű költségvetési szabályokkal rendelkeznek, amelyek az 1466/97/EK rendelet 2a. cikkében meghatározott középtávú költségvetési célkitűzés végrehajtását szolgálják a tagállami költségvetési folyamatokban. Ezek a kötelező, lehetőleg alkotmányos jellegű szabályok az államháztartás egészére kiterjednek. A tagállamok csak kivételes körülmények esetén térhetnek ideiglenesen el a középtávú célkitűzésüktől vagy az annak irányába vezető kiigazítási pályától, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti középtávon a költségvetési fenntarthatóságot.

(1a)   A tagállamok biztosítják, hogy államháztartásuk éves költségvetési egyenlege egyensúlyban legyen vagy többletet mutasson. Ebből a célból – a tagállamok 1466/97/EK rendeleten túlmutató külön megállapodásaként – az államháztartás éves strukturális egyenlege nem haladhatja meg az országspecifikus referenciaértéket, melynek korlátja a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány. Amennyiben az államháztartás adósságszintje jelentősen a GDP 60 % alatti és a hosszútávú költségvetési fenntarthatósági kockázatok alacsonyak, az államháztartás éves strukturális hiányának országspecifikus referenciaértéke elérheti a legfeljebb a névleges GDP 1 %-ának megfelelő korlátot.

(1b)   A tagállamok korrekciós mechanizmust vezetnek be, mely automatikusan életbe lép a középtávú célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető kiigazítási pályától – beleértve azoknak az államadósság dinamikájára gyakorolt összesített hatását is – való jelentős megfigyelt eltérés korrekciója céljából. [A korrekciós mechanizmus jellegét, méretét és határidőit – a kivételes körülmények esetét is beleértve – e rendelet melléklete állapítja meg.]

(1c)   A tagállamok a Bizottság által javasolt nagyratörő és kötelező, az országspecifikus költségvetési fenntarthatósági kockázatokat figyelembe vevő határidők alapján biztosítják a középtávú célkitűzéseik gyors konvergenciáját. A javasolt határidőket közzé kell tenni.”

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezetnek tartalmaznia kell az SKGSZ (ebben az esetben a 3. cikk) fő elveit.

A rendelettervezetnek tartalmaznia kell az SKGSZ (ebben az esetben a 3. cikk) fő elveit.

3.
     
  módosítás

3.

módosítás

5. cikk (3) bekezdés g) (új) pont és (3a) (új) bekezdés

„g)

részletes információk az államadósság alakulásáról, illetve az államháztartás fenntarthatóságát fenyegető országspecifikus kockázatok értékelésében jelentőséggel bíró más adatok, különösen az állami költségvetésekre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, a 2011/85/EU rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott implicit és függő kötelezettségek áttekintése.

részletes információk az államadósság alakulásáról, illetve az államháztartás fenntarthatóságát fenyegető országspecifikus kockázatok értékelésében jelentőséggel bíró más adatok, különösen az állami költségvetésekre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, a 2011/85/EU rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott implicit és függő kötelezettségek áttekintése.

(3a)   A tagállamok előzetesen, időben beszámolnak az államháztartásra vonatkozó államadósság-kibocsátási terveikről a Bizottságnak és az eurocsoportnak, a tervek megfelelőbb koordinálása és monitoringja céljából.”

(3a)

A tagállamok előzetesen, időben beszámolnak az államháztartásra vonatkozó államadósság-kibocsátási terveikről a Bizottságnak és az eurocsoportnak, a tervek megfelelőbb koordinálása és monitoringja céljából.

Magyarázat

Magyarázat

A monitoringkövetelmények között kell lennie az államadósságra, valamint az implicit és függő kötelezettségekre való utalásnak is, annak érdekében, hogy meg lehessen ragadni a hosszú távú költségvetési fenntarthatósági kockázatokat. Továbbá a rendelettervezetnek utalnia kellene az államadósság-kibocsátási tervekről való előzetes beszámolásra is, amint az az SKGSZ 6. cikkében és (8) preambulumbekezdésében is szerepel.

A monitoringkövetelmények között kell lennie az államadósságra, valamint az implicit és függő kötelezettségekre való utalásnak is, annak érdekében, hogy meg lehessen ragadni a hosszú távú költségvetési fenntarthatósági kockázatokat. Továbbá a rendelettervezetnek utalnia kellene az államadósság-kibocsátási tervekről való előzetes beszámolásra is, amint az az SKGSZ 6. cikkében és (8) preambulumbekezdésében is szerepel.

4.
     
  módosítás

4.

módosítás

5. cikk (5) bekezdésének első albekezdése

„(5)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott költségvetés-politikai kötelezettségek különösen súlyos megsértésére került sor, a Bizottság az előzetes költségvetési terv benyújtását követő két héten belül módosított előzetes költségvetési terv benyújtására szólítja fel az érintett tagállamot. Ezt a felszólítást közzé kell tenni.”

„(5)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott költségvetés-politikai kötelezettségek megsértésére került sor, a Bizottság az előzetes költségvetési terv benyújtását követő két héten belül módosított előzetes költségvetési terv benyújtására szólítja fel az érintett tagállamot. Ezt a felszólítást közzé kell tenni. Ezen túlmenően aBizottság módosított előzetes költségvetési tervet kér be a tagállamoktól az előzetes költségvetési tervnek az érintett tagállam stabilitási programjában meghatározott hiány- és/vagy adósságpályának való meg nem felelése – figyelembe véve a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt –, továbbá a költségvetési fenntarthatóságra kockázatok azonosítása esetében.”

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezetnek biztosítania kell, hogy az előzetes költségvetési tervek teljes mértékben megfelelnek a következő évre az SNP-ben megállapított költségvetési politikai célkitűzéseknek, illetve a stabilitási program célszámainak, figyelembe véve a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt. Egyben a Bizottságnak a költségvetési fenntarthatóság kockázatainak azonosításakor is be kell kérnie egy módosított előzetes költségvetési tervet.

A rendelettervezetnek biztosítania kell, hogy az előzetes költségvetési tervek teljes mértékben megfelelnek a következő évre az SNP-ben megállapított költségvetési politikai célkitűzéseknek, illetve a stabilitási program célszámainak, figyelembe véve a stabilitási programról szóló tanácsi véleményt. Egyben a Bizottságnak a költségvetési fenntarthatóság kockázatainak azonosításakor is be kell kérnie egy módosított előzetes költségvetési tervet.

5.
     
  módosítás

5.

módosítás

6. cikk (1) bekezdés

„(1)   A Bizottság szükség esetén november 30-ig véleményt fogad el az előzetes költségvetési tervről.”

„(1)   A Bizottság értékeli az előzetes költségvetési terveket, figyelembe véve az új intézkedések középtávú költségvetési kihatásait, és értékeli a költségvetési stabilitás tekintetében jelentkező kihatásokat. Az értékelés során fel kell mérnie az alapul szolgáló adatok összegyűjtési folyamatának minőségét is. A Bizottság szükség esetén november 30-ig véleményt fogad el az előzetes költségvetési tervről. Véleményt kell minden esetben elfogadni az alábbi esetek bármelyikében: ha az előzetes költségvetési terv a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított kötelezettségeknek való meg nem felelést és a tagállam stabilitási programjában betervezettnél magasabb strukturális hiányt eredményezne; b) ha az előzetes költségvetési terv következtében az államadóság a GDP 60 %-a fölé emelkedne és nem csökkenne a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott megfelelő ütemben; c) ha a Bizottság a költségvetési fenntarthatóság kockázatait azonosítja.”

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezet hatékonysága érdekében fontos azon körülmények meghatározása, melyek fennállása eseténa Bizottságnak véleményt kell elfogadnia.

A rendelettervezet hatékonysága érdekében fontos azon körülmények meghatározása, melyek fennállása eseténa Bizottságnak véleményt kell elfogadnia.

6.
     
  módosítás

6.

módosítás

6. cikk (4) bekezdése

„(4)   Az eurocsoport a Bizottság által a (3) bekezdésnek megfelelően adott általános értékelés alapján megvitatja a nemzeti költségvetési tervekről, valamint az euroövezet egészének költségvetési helyzetéről és kilátásairól alkotott bizottsági véleményeket. Az értékelést közzé kell tenni.”

„(4)   Az eurocsoport és a tagállam ismételt meg nem felelése esetében a Tanács megvitatja a Bizottság nemzeti költségvetési tervekről szóló véleményét. Az eurocsoport és a tagállam ismételt meg nem felelése esetében az Európai Tanács a Bizottság által a (3) bekezdésnek megfelelően adott általános értékelés alapján megvitatja a nemzeti költségvetési tervekről, valamint az euroövezet egészének költségvetési helyzetéről és kilátásairól alkotott bizottsági véleményeket. Az értékelést közzé kell tenni.”

Magyarázat

Magyarázat

A módosítás a többi tagállam részéről érkező nyomás erősítését szolgálja a tagállamok ismételt meg nem felelése esetére.

A módosítás a többi tagállam részéről érkező nyomás erősítését szolgálja a tagállamok ismételt meg nem felelése esetére.

7.
     
  módosítás

7.

módosítás

7. cikk (1) bekezdés, (1a) (új) bekezdés és (2) bekezdés

„(1)   Amennyiben a Tanács a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, az érintett tagállamra a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséig e cikk (2)–(5) bekezdése alkalmazandó.

(2)   A fokozott monitoring alá vont tagállam haladéktalanul elvégzi a költségvetés év közbeni végrehajtásának átfogó értékelését az államháztartásra és alszektoraira vonatkozóan. ...”

„(1)   Amennyiben a Tanács a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, az érintett tagállamra a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséig e cikk (1a)–(6) bekezdése alkalmazandó.

(1a)   A túlzott hiány esetén követendő eljárás alá vont tagállam költségvetési és gazdasági partnerségi programot léptet életbe, beleértve a túlzott hiány hathatós és tartós korrekciójának biztosításához szükséges strukturális reformok részletes ismertetését.

2.   A fokozott monitoring alá vont tagállamok haladéktalanul elvégzik a költségvetés év közbeni végrehajtásának átfogó értékelését az államháztartásra és alszektoraira vonatkozóan.”

Magyarázat

Magyarázat

A rendelettervezetnek tartalmaznia kell az SKGSZ (ebben az esetben az 5. cikk) fő elveit.

A rendelettervezetnek tartalmaznia kell az SKGSZ (ebben az esetben az 5. cikk) fő elveit.

8.
     
  módosítás

8.

módosítás

7. cikk (3) bekezdésének első albekezdése

„(3)   A tagállam rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak vagy az általa e célból kijelölt albizottságnak az államháztartásról és annak alszektorairól, a költségvetés év közbeni végrehajtásáról, a kiadási és bevételi oldalon tett diszkrecionális intézkedések költségvetési hatásáról, az államháztartási kiadásokra és bevételekre vonatkozó célokról, valamint tájékoztatást ad a célok elérése érdekében hozott intézkedésekről és az e célból tervezett intézkedések jellegéről. A jelentést közzé kell tenni.”

„(3)   A tagállam rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak vagy az általa e célból kijelölt albizottságnak az államháztartásról és annak alszektorairól, a költségvetés év közbeni végrehajtásáról, a kiadási és bevételi oldalon tett diszkrecionális intézkedések költségvetési hatásáról, az államháztartási kiadásokra és bevételekre vonatkozó célokról, valamint tájékoztatást ad a célok elérése érdekében hozott intézkedésekről és az e célból tervezett intézkedések jellegéről. A tagállam jelentést tesz a költségvetési és gazdasági partnerségi program és a túlzott hiány hathatós és tartós korrekciójának biztosításához szükséges strukturális reformok végrehajtásáról is. A jelentést közzé kell tenni.”

Magyarázat

Magyarázat

A 7. módosítással összhangban.

A 7. módosítással összhangban.

9.
     
  módosítás

9.

módosítás

8. cikk (3a) (új) bekezdés

„(3a)   Az eurocsoport és a Tanács megvitatja a tagállam által hozott intézkedések megfelelőségét, és szükség szerint a Tanács további intézkedéseket javasol a túlzott hiány korrekciója vagy a költségvetési és gazdasági partnerségi program kiigazítása határideje betartásának biztosítására. Ha a tagállam nem hajtvégre ilyen további intézkedéseket, az Európai Tanács megvitatja a helyzetet és további, általa szükségesnek tartott intézkedéseket javasol.”

Magyarázat

Magyarázat

A módosításnak támogatnia kell az eurocsoportban és a Tanácsban a többi tagállam részéről érkező nyomást, és ismételt meg nem felelés esetére bevezeti az Európai Tanács azon lehetőségét, hogy a tagállam által megteendő további intézkedéseket javasoljon.

A módosításnak támogatnia kell az eurocsoportban és a Tanácsban a többi tagállam részéről érkező nyomást, és ismételt meg nem felelés esetére bevezeti az Európai Tanács azon lehetőségét, hogy a tagállam által megteendő további intézkedéseket javasoljon.

Szerkesztési javaslatok a felügyeleti eljárások erősítéséről szóló rendelettervezethez

Szerkesztési javaslatok a felügyeleti eljárások erősítéséről szóló rendelettervezethez

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (2) |
| --- | --- |
| 1.
     
  módosítás |
| (1) | preambulumbekezdés |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (2)

2

1.
     
  módosítás

1.

módosítás

(1)

preambulumbekezdés

| „(1) | A világot három éve sújtó, példa nélküli átfogó válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés és a pénzügyi stabilitás terén, továbbá erősen rontotta a tagállamok pozícióját az államháztartási hiány és az államadósság tekintetében, aminek következtében a tagállamok egy része kénytelen volt az uniós kereteken kívüli pénzügyi segítség után nézni.” |
| --- | --- |

„(1)

A világot három éve sújtó, példa nélküli átfogó válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés és a pénzügyi stabilitás terén, továbbá erősen rontotta a tagállamok pozícióját az államháztartási hiány és az államadósság tekintetében, aminek következtében a tagállamok egy része kénytelen volt az uniós kereteken kívüli pénzügyi segítség után nézni.”

| „(1) | A világot három éve sújtó, példa nélküli átfogó válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés és a pénzügyi stabilitás terén, továbbá erősen rontotta a tagállamok pozícióját az államháztartási hiány és az államadósság tekintetében, aminek következtében a tagállamok egy része kénytelen volt az uniós kereteken
  belüli és azon
  kívüli pénzügyi segítség után nézni.” |
| --- | --- |

„(1)

A világot három éve sújtó, példa nélküli átfogó válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés és a pénzügyi stabilitás terén, továbbá erősen rontotta a tagállamok pozícióját az államháztartási hiány és az államadósság tekintetében, aminek következtében a tagállamok egy része kénytelen volt az uniós kereteken
  belüli és azon
  kívüli pénzügyi segítség után nézni.”

Magyarázat

Magyarázat

Pénzügyi támogatást nyújtott az Európai Pénzügyi Stabilitási Mechanizmus (EFSM) is, mely egy uniós eszköz.

Pénzügyi támogatást nyújtott az Európai Pénzügyi Stabilitási Mechanizmus (EFSM) is, mely egy uniós eszköz.

2.
     
  módosítás

2.

módosítás

| (4) | preambulumbekezdés |
| --- | --- |

(4)

preambulumbekezdés

| „(4) | A hivatalos pénznemként euróval rendelkező tagállamot súlyos pénzügyi zavarok jelentkezésekor – vagy ilyeneknek való kitettség esetén – megerősített felügyeletnek kell alávetni a normális helyzethez való gyors visszatérés biztosítása, és a többi euroövezeti tagállamnak az esetleges negatív tovagyűrűző hatásoktól való megóvása érdekében. A megerősített felügyeletnek részét kell képezze a gazdasági, költségvetési és pénzügyi helyzet szigorú monitoringjához szükséges információkhoz való szélesebb körű hozzáférés, továbbá a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) vagy az általa e célra kijelölt albizottsága felé történő rendszeres jelentéstétel. Ugyanazon felügyeleti szabályokat kell alkalmazni az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF), az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény elővigyázatossági támogatását igénylő tagállamokra.” |
| --- | --- |

„(4)

A hivatalos pénznemként euróval rendelkező tagállamot súlyos pénzügyi zavarok jelentkezésekor – vagy ilyeneknek való kitettség esetén – megerősített felügyeletnek kell alávetni a normális helyzethez való gyors visszatérés biztosítása, és a többi euroövezeti tagállamnak az esetleges negatív tovagyűrűző hatásoktól való megóvása érdekében. A megerősített felügyeletnek részét kell képezze a gazdasági, költségvetési és pénzügyi helyzet szigorú monitoringjához szükséges információkhoz való szélesebb körű hozzáférés, továbbá a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) vagy az általa e célra kijelölt albizottsága felé történő rendszeres jelentéstétel. Ugyanazon felügyeleti szabályokat kell alkalmazni az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF), az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény elővigyázatossági támogatását igénylő tagállamokra.”

| „(4) | A hivatalos pénznemként euróval rendelkező tagállamot súlyos pénzügyi zavarok jelentkezésekor – vagy ilyeneknek való kitettség esetén – megerősített felügyeletnek kell alávetni a normális helyzethez való gyors visszatérés biztosítása, és a többi euroövezeti tagállamnak az esetleges negatív tovagyűrűző hatásoktól való megóvása érdekében. A megerősített felügyeletnek részét kell képezze a gazdasági, költségvetési és pénzügyi helyzet szigorú monitoringjához szükséges információkhoz való szélesebb körű hozzáférés, továbbá a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) vagy az általa e célra kijelölt albizottsága felé történő rendszeres jelentéstétel. Ugyanazon felügyeleti szabályokat kell alkalmazni az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF),
  az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus (EFSM)
  , az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény elővigyázatossági támogatását igénylő tagállamokra.” |
| --- | --- |

„(4)

A hivatalos pénznemként euróval rendelkező tagállamot súlyos pénzügyi zavarok jelentkezésekor – vagy ilyeneknek való kitettség esetén – megerősített felügyeletnek kell alávetni a normális helyzethez való gyors visszatérés biztosítása, és a többi euroövezeti tagállamnak az esetleges negatív tovagyűrűző hatásoktól való megóvása érdekében. A megerősített felügyeletnek részét kell képezze a gazdasági, költségvetési és pénzügyi helyzet szigorú monitoringjához szükséges információkhoz való szélesebb körű hozzáférés, továbbá a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) vagy az általa e célra kijelölt albizottsága felé történő rendszeres jelentéstétel. Ugyanazon felügyeleti szabályokat kell alkalmazni az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF),
  az európai pénzügyi stabilitási mechanizmus (EFSM)
  , az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény elővigyázatossági támogatását igénylő tagállamokra.”

Magyarázat

Magyarázat

Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re.

Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re.

3.
     
  módosítás

3.

módosítás

1. cikk

„(1)   E rendelet a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett és/vagy egy vagy több másik állam, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF), az Európai Pénzügyi Stabilitási Mechanizmus (EFSM), az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), vagy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és ahhoz hasonló más nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott pénzügyi támogatásban részesülő, illetveadott esetben részesülő tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítésére irányuló rendelkezéseket állapít meg.”

„(1)   E rendelet a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett és/vagy egy vagy több másik állam, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF), az Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus (EFSM), az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), vagy a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és ahhoz hasonló más nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott pénzügyi támogatást kérő vagyilyen támogatásban részesülő tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítésére irányuló rendelkezéseket állapít meg.”

Magyarázat

Magyarázat

A jogbiztonság érdekében helyesebb a rendelettervezetben mindenütt azonos terminológia használata.

A jogbiztonság érdekében helyesebb a rendelettervezetben mindenütt azonos terminológia használata.

4.
     
  módosítás

4.

módosítás

2. cikk (1) bekezdése

„(1)   A Bizottság határozhat a pénzügyi stabilitása tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról. Ezt megelőzően az érintett tagállam lehetőséget kap álláspontjának kifejtésére. A Bizottság hathavonta határozatot hoz arról, hogy meghosszabbítja-e a megerősített felügyeletet.”

„(1)   A Bizottság határoz a pénzügyi stabilitása tekintetében súlyos, más euroövezeti tagállamokra potenciálisan kedvezőtlen tovagyűrűző hatást kifejtő nehézségekkel küzdő vagy fenyegetett tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról. A bizottsági határozat meghozatalát megelőzően az érintett tagállam lehetőséget kap álláspontjának az EFC-ben vagy annak erre a célra kijelölt albizottságában való kifejtésére. A Bizottság hathavonta határozatot hoz arról, hogy meghosszabbítja-e a megerősített felügyeletet és megállapításairól beszámol az EFC-nek vagy vagy erre a célra kijelölt albizottságának. A Tanács felkérheti a Bizottságot, hogy kezdje meg, folytassa vagy fejezze be a megerősített felügyeletet.”

Magyarázat

Magyarázat

A jogbiztonság érdekében helyesebb a rendelettervezetben mindenütt azonos terminológia használata. A súlyos nehézségekkel való fenyegetettség ugyancsak indokolná a megerősített felügyeletet, korai szakaszban megelőzendő a helyzet romlását.

A jogbiztonság érdekében helyesebb a rendelettervezetben mindenütt azonos terminológia használata. A súlyos nehézségekkel való fenyegetettség ugyancsak indokolná a megerősített felügyeletet, korai szakaszban megelőzendő a helyzet romlását.

A potenciálisan súlyos tovagyűrűző hatásokra és az euroövezeti stabilitás kockázataira figyelemmel korlátozni kell a Bizottság mérlegelési jogkörét, amikor valamely tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról dönt, ami a felszólító mód használatával érhető el. Ezen túlmenően az EFC-t vagy erre kijelölt albizottságát tájékoztatni kell a tagállam megerősített felügyelet alá vonására hozott határozatról és a tagállam megerősített felügyelet alatti előrehaladásáról. Ez lehetővé tenné az EFC számára az eljárás bármely lépésére vonatkozóan tájékozott döntés előkészítését a Tanács részére. A Bizottság hatáskörének sérelme nélkül a Tanácsot fel kell hatalmazni, hogy kérje a Bizottságtól a megerősített felügyelet megkezdését vagy folytatását.

A potenciálisan súlyos tovagyűrűző hatásokra és az euroövezeti stabilitás kockázataira figyelemmel korlátozni kell a Bizottság mérlegelési jogkörét, amikor valamely tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról dönt, ami a felszólító mód használatával érhető el. Ezen túlmenően az EFC-t vagy erre kijelölt albizottságát tájékoztatni kell a tagállam megerősített felügyelet alá vonására hozott határozatról és a tagállam megerősített felügyelet alatti előrehaladásáról. Ez lehetővé tenné az EFC számára az eljárás bármely lépésére vonatkozóan tájékozott döntés előkészítését a Tanács részére. A Bizottság hatáskörének sérelme nélkül a Tanácsot fel kell hatalmazni, hogy kérje a Bizottságtól a megerősített felügyelet megkezdését vagy folytatását.

5.
     
  módosítás

5.

módosítás

2. cikk (2) bekezdése

„(2)   Az egy vagy több másik állam, az EFSF, az ESM, vagy az IMF és ahhoz hasonló más nemzetközi pénzügyi intézmény által elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásban részesülő tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról a Bizottság hoz határozatot. A Bizottság listát állít össze az elővigyázatossági pénzügyi támogatás érintett eszközeiről, és az EFSF, az ESM vagy bármely másik releváns nemzetközi pénzügyi intézmény támogatási politikájának esetleges változásait figyelembe véve naprakészen tartja azt.”

„(2)   Az egy vagy több másik állam, az EFSF, az EFSM, az ESM, vagy az IMF és ahhoz hasonló más nemzetközi pénzügyi intézmény által elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásban részesülő
  vagy azt kérő
  tagállam megerősített felügyelet alá vonásáról a Bizottság hoz határozatot. A Bizottság listát állít össze az elővigyázatossági pénzügyi támogatás érintett eszközeiről, és az EFSF, az ESM vagy bármely másik releváns nemzetközi pénzügyi intézmény támogatási politikájának esetleges változásait figyelembe véve naprakészen tartja azt.”

Magyarázat

Magyarázat

A megerősített felügyeletnek megint csak korai szakaszban kell megkezdődnie, amint a tagállam pénzügyi támogatást kért. A rendelkezésnek egyértelműbbnek kell lennie, kerülendő a tagállam támogatás kérésének pillanatában megerősített felügyelet alá vonásának automatikus jellegével kapcsolatos kétségeket. Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM által nyújtott pénzügyi támogatásra is.

A megerősített felügyeletnek megint csak korai szakaszban kell megkezdődnie, amint a tagállam pénzügyi támogatást kért. A rendelkezésnek egyértelműbbnek kell lennie, kerülendő a tagállam támogatás kérésének pillanatában megerősített felügyelet alá vonásának automatikus jellegével kapcsolatos kétségeket. Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM által nyújtott pénzügyi támogatásra is.

6.
     
  módosítás

6.

módosítás

2. cikk (3) bekezdés

„(3)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó azon tagállamok esetében, amelyeknél az elővigyázatossági alapon kapott pénzügyi támogatás olyan hitelkeret formáját ölti, amelyhez a hitelkeret lehívásáig nem kapcsolódik az adott tagállam által meghozott szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó feltétel.”

„(3)   A (2) bekezdés nem alkalmazandó azon tagállamok esetében, amelyeknél az elővigyázatossági alapon kapott pénzügyi támogatás olyan hitelkeret formáját ölti, amelyhez a hitelkeret lehívásáig nem kapcsolódik az adott tagállam által meghozott szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó feltétel. A Bizottság figyelemmel kíséri az uniós vagy kormányközi pénzügyi támogatási eszközi jogosultsági feltételeinek való folyamatos megfelelést azt követően, hogy az említett pénzügyi támogatást megadták.”

Magyarázat

Magyarázat

Azon tagállamok mentesítésének, melyek elővigyázatossági alapon olyan hitelkeret formájában megjelenő pénzügyi támogatást kapnak, amelyhez a hitelkeret lehívásáig nem kapcsolódik az adott tagállam által meghozott szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó feltétel, nem szabad mentesítést kapniuk a jogosultsági feltételek betartása tekintetében történő monitoring alól.

Azon tagállamok mentesítésének, melyek el

h

7.
     
  módosítás

7.

módosítás

3. cikk (3) bekezdés

„(3)   A Bizottság felszólítására a megerősített felügyelet alatt álló tagállam:

...”

„(3)   A Bizottság felszólítására a megerősített felügyelet alatt álló tagállam:

...

A Tanács felkérheti az Európai Bizottságot, hogy kérje a megerősített felügyelet alatt álló tagállamtól az a), b) és d) pontban meghatározott intézkedések elvégzését és/vagy vesse magát alá a c) pontban meghatározott követelménynek.”

Magyarázat

Magyarázat

Az esetlegesen jelentős tovagyűrűző hatások miatt hasznos lenne, ha a Tanács kérhetne a Bizottság közvetítésével további információkat vagy a 3. cikk (3) bekezdésében felsorolt konkrét intézkedéseket.

Az esetlegesen jelentős tovagyűrűző hatások miatt hasznos lenne, ha a Tanács kérhetne a Bizottság közvetítésével további információkat vagy a 3. cikk (3) bekezdésében felsorolt konkrét intézkedéseket.

8.
     
  módosítás

8.

módosítás

3. cikk (5) bekezdés

„(5)   Amennyiben – a (4) bekezdésben előírt vizsgálat alapján – arra a következtetésre jutnak, hogy további intézkedésekre van szükség, és az érintett tagállam pénzügyi helyzete jelentős kedvezőtlen hatásokkal jár az euroövezet pénzügyi stabilitására nézve, a Tanács a Bizottság javaslataalapján, minősített többséggel pénzügyi támogatás igénybevételét és makrogazdasági kiigazítási program készítését ajánlhatja az érintett tagállam részére. A Tanács úgy határozhat, hogy az ajánlását nyilvánosságra hozza.”

„(5)   Amennyiben – a (4) bekezdésben előírt vizsgálat alapján – arra a következtetésre jutnak, hogy további intézkedésekre van szükség, és az érintett tagállam pénzügyi helyzete jelentős kedvezőtlen hatásokkal jár az euroövezet pénzügyi stabilitására nézve, a Tanács a Bizottság javaslataalapján, minősített többséggel pénzügyi támogatás igénybevételét és makrogazdasági kiigazítási program készítését ajánlja az érintett tagállam részére. A Tanács úgy határozhat, hogy az ajánlását nyilvánosságra hozza.”

Magyarázat

Magyarázat

A 3. cikk (5) bekezdését meg kell erősíteni azzal, hogy kötelezik a Tanácsot a pénzügyi támogatás kérésére vonatkozó ajánlás meghozatalára, ha az érintett tagállam helyzete jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolt az euroövezet pénzügyi stabilitására, ami valóban igen erős indokot biztosít.

A 3. cikk (5) bekezdését meg kell erősíteni azzal, hogy kötelezik a Tanácsot a pénzügyi támogatás kérésére vonatkozó ajánlás meghozatalára, ha az érintett tagállam helyzete jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolt az euroövezet pénzügyi stabilitására, ami valóban igen erős indokot biztosít.

9.
     
  módosítás

9.

módosítás

4. cikk

„Az egy vagy több másik állam, az EFSF, az ESM, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy az uniós kereteken kívüli másik intézmény által nyújtott pénzügyi támogatást igénybe venni szándékozó tagállam a szándékáról haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKB-t. Az EFC vagy az általa e célra kijelölt albizottság a Bizottság értékelésének megismerését követően megvitatja a tervezett kérelmet.”

„Az egy vagy több másik állam, az EFSF, az EFSM, az ESM, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vagy az uniós kereteken kívüli másik intézmény által nyújtott pénzügyi támogatást kérni szándékozó tagállam a szándékáról haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKB-t. Az EFC vagy az általa e célra kijelölt albizottság a Bizottság értékelésének megismerését követően megvitatja a tervezett kérelmet, azzal a céllal, hogy megvizsgálják többek között a létező uniós vagy euroövezeti pénzügyi instrumentumok és a nemzetközi pénzügyi intézmények és hitelezők eszközei alapján rendelkezésre álló lehetőségeket, mielőtt a tagállam megkeresné a potenciális hitelezőket.”

Magyarázat

Magyarázat

Az euroövezeti tagállamok kötelezettségeinek az európai partnerek puszta tájékoztatásánál többre kell kiterjednie, és azokba kifejezetten bele kel tartoznia az európai és nemzetközi szinten rendelkezésre álló, különféle pénzügyi támogatási eszközök igénybevétele megvitatásának is. Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re is.

Az euroövezeti tagállamok kötelezettségeinek az európai partnerek puszta tájékoztatásánál többre kell kiterjednie, és azokba kifejezetten bele kel tartoznia az európai és nemzetközi szinten rendelkezésre álló, különféle pénzügyi támogatási eszközök igénybevétele megvitatásának is. Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re is.

10.
     
  módosítás

10.

módosítás

5. cikk

„Amennyiben az EFSF-ből vagy az ESM-ből nyújtott pénzügyi támogatást kívánják igénybe venni, a Bizottság – az EKB, és amikor csak lehetséges, az IMF közreműködésével – elemzést készít az érintett tagállam államadósságának fenntarthatóságáról, amelyben kitér a tagállamnak a kilátásba helyezett pénzügyi támogatás visszafizetésére vonatkozó képességére is, és eljuttatja az elemzést az EFC-hez vagy az utóbbi által e célra kijelölt albizottsághoz.”

„Amennyiben az EFSF-ből vagy az ESM-ből nyújtott pénzügyi támogatást kívánják igénybe venni, a Bizottság – az EKB, és amikor helyénvaló, az IMF közreműködésével – elemzést készít az érintett tagállam államadósságának fenntarthatóságáról, amelyben kitér a tagállamnak a kilátásba helyezett pénzügyi támogatás visszafizetésére vonatkozó képességére is, és eljuttatja az elemzést az EFC-hez vagy az utóbbi által e célra kijelölt albizottsághoz.”

Magyarázat

Magyarázat

Az aktuális gyakorlatnak megfelelően az IMF-et be kell vonni az államadósság fenntarthatóságának vizsgálatába. Jogbiztonsági okokból a teljes szövegben ugyanazt a terminológiát kell használni.

Az aktuális gyakorlatnak megfelelően az IMF-et be kell vonni az államadósság fenntarthatóságának vizsgálatába. Jogbiztonsági okokból a teljes szövegben ugyanazt a terminológiát kell használni.

11.
     
  módosítás

11.

módosítás

6. cikk

„(1)   Az egy vagy több másik állam, az IMF, az EFSF vagy az ESM által nyújtott pénzügyi támogatásban részesülő tagállam – az EKB közreműködésével eljáró – Bizottsággal egyetértésben elkészíti a stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet visszaállítására és a tagállamnak teljeskörűen a pénzügyi piacokról való finanszírozhatóságának helyreállítására irányuló kiigazítási program tervezetét. A kiigazítási program tervezete a Szerződés 121., 126. és/vagy 148. cikke alapján az érintett tagállamnak címzett, hatályos ajánlásokat – és a tagállam által az ajánlásnak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket – kellő mértékben figyelembe veszi, és egyúttal az előírt szakpolitikai intézkedések szélesítésének, erősítésének és mélyítésének célkitűzésével dolgozzák ki.

(2)   A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva határoz a kiigazítási programról.

(3)   A Bizottság az EKB közreműködésével nyomon követi a kiigazítási program végrehajtása terén elért előrehaladást, és erről három havonta tájékoztatja az EFC-t vagy az utóbbi által e célra kijelölt albizottságot, valamint az Európai Parlament illetékes bizottságát. Az érintett tagállam teljeskörűen együttműködik a Bizottsággal. Az érintett tagállam minden olyan információt közöl a Bizottsággal, amelyet ez utóbbi a program monitoringjához szükségesnek talál. A 3. cikk (3) bekezdése alkalmazandó.

(4)   A Bizottság – az EKB közreműködésével – az érintett tagállammal közösen megvizsgálja a kiigazítási program esetleg szükséges módosításait. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva határoz a kiigazítási program esetleges módosításairól.

...

(6)   Amennyiben egy kiigazítási programot végrehajtó tagállam úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal vagy súlyos problémákat tapasztal a kiigazítási programjának végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet.”

„(1)   Az egy vagy több másik tagállam, az IMF, az EFSF, az EFSM vagy az ESM által nyújtott pénzügyi támogatást
  kérő tagállam – az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével eljáró – Bizottsággal egyetértésben elkészíti a stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet visszaállítására és a tagállamnak teljeskörűen a pénzügyi piacokról való finanszírozhatóságának helyreállítására irányuló kiigazítási program tervezetét. A kiigazítási program tervezetében kellő módon figyelembe kell vennie a Szerződés 121., 126., 136. és/vagy 148. cikke alapján az érintett tagállamnak címzett ajánlásokat, a tagállam által az ajánlásnak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal törekedni kell az előírt szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére.

(2)   A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva határoz a kiigazítási programról. Amennyiben a pénzügyi támogatás forrása az EFSM, az EFSF vagy az ESM, a bizottsági javaslat feltételeinek teljes egészében meg kell felelniük a fent említett uniós és kormányközi eszközökhöz való hozzáférés megadásával összefüggésben megállapított feltételeknek.

(3)   A Bizottság az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével nyomon követi a kiigazítási program végrehajtása terén elért előrehaladást.Erről három havonta tájékoztatja az EFC-t vagy az utóbbi által e célra kijelölt albizottságot. Az érintett tagállam teljeskörűen együttműködik a Bizottsággal. Az érintett tagállam minden olyan információt közöl a Bizottsággal, amelyet ez utóbbi a program monitoringjához szükségesnek talál. A 3. cikk (3) bekezdése alkalmazandó. Nem megfelelő együttműködés esetében a Tanács a Bizottság javaslatára nyilvános felkérést intézhet az érintett tagállamhoz, megállapítva az adott tagállam által megteendő intézkedéseket.

(4)   A Bizottság az EKB és – adott esetben – az IMF közreműködésével az érintett tagállammal közösen megvizsgálja a kiigazítási programban esetleg szükségesnek bizonyuló változtatásokat. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva határoz a kiigazítási program esetleges módosításairól.

...

(6)   Amennyiben egy kiigazítási programot végrehajtó tagállam úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal vagy súlyos problémákat tapasztal a kiigazítási programjának végrehajtásával kapcsolatban, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, mely állhat a tagállamok, más európai uniós és/vagy illetékes nemzetközi szervezetek e célra létrehozott szakértői csoportjaiból. A technikai segítségnyújtás kiterjedhet az uniós intézmények részéről az adott tagállamban állandóan ott tartózkodó tanácsadó éstámogató személyzet telepítésére, akik tanácsot nyújtanak a tagállam hatóságainak a kiigazítási program végrehajtása tekintetében és koordinálnak az érintett intézmények között.”

Magyarázat

Magyarázat

Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re. A javasolt megfogalmazásnak célja egyben az érintett intézmények feladatainak pontosítása is.

Az 1. cikk szerint a rendelettervezet hatálya kiterjed az EFSM-re. A javasolt megfogalmazásnak célja egyben az érintett intézmények feladatainak pontosítása is.

A (2) bekezdés annak pontosítására törekszik, hogy az EFSM-mel, az EFSF-fel és az ESM-mel való megállapodással pénzügyi támogatást igénybe venni kívánó tagállamokat ne kérjék fel két különböző makrogazdasági kiigazítási program elkészítésére, hanem ehelyett a e cikk szerinti makrogazdasági kiigazítási tervben teljes mértékben tartsák be az EFSM-hez, az EFSF-hez és az ESM-hez való hozzáférés megadásával összefüggésben megállapított összes gazdaságpolitikai feltételt.

A (2) bekezdés annak pontosítására törekszik, hogy az EFSM-mel, az EFSF-fel és az ESM-mel való megállapodással pénzügyi támogatást igénybe venni kívánó tagállamokat ne kérjék fel két különböző makrogazdasági kiigazítási program elkészítésére, hanem ehelyett a e cikk szerinti makrogazdasági kiigazítási tervben teljes mértékben tartsák be az EFSM-hez, az EFSF-hez és az ESM-hez való hozzáférés megadásával összefüggésben megállapított összes gazdaságpolitikai feltételt.

A (3) bekezdésben a nem együttműködő tagállamok esetében a nyilvánosságra hozatallal való fenyegetés ösztönzést adhat a tagállamnak a további intézkedések meghozatalára.

A (3) bekezdésben a nem együttműködő tagállamok esetében a nyilvánosságra hozatallal való fenyegetés ösztönzést adhat a tagállamnak a további intézkedések meghozatalára.

Az idevágó tapasztalatokkal rendelkező más intézmények és tagállamok hasznos technikai segítséget tudnak nyújtani, a Bizottság mellett. Az állandóan ott tartózkodó tanácsadó jelentősen növelné a megfelelő programvégrehajtás valószínűségét.

Az idevágó tapasztalatokkal rendelkező más intézmények és tagállamok hasznos technikai segítséget tudnak nyújtani, a Bizottság mellett. Az állandóan ott tartózkodó tanácsadó jelentősen növelné a megfelelő programvégrehajtás valószínűségét.

12.
     
  módosítás

12.

módosítás

11. cikk (1), (5) (új) és (6) (új) bekezdése

„(1)   Az egy vagy több másik tagállam, az EFSM, az EFSF vagy az ESM által nyújtott támogatás legalább 75 %-ának visszafizetéséig a tagállam a programot követő utólagos felügyelet alatt van. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel meghosszabbíthatja a programot követő utólagos felügyelet időtartamát.”

„(1)   Az egy vagy több másik állam, az EFSM, az EFSF, az ESM vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény
  által nyújtott támogatás legalább 75 %-ának visszafizetéséig a tagállam a programot követő utólagos felügyelet alatt van. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel meghosszabbíthatja a programot követő utólagos felügyelet időtartamát.

...

(5)   Az Európai Parlament illetékes bizottsága eszmecserére hívhatja meg az érintett tagállam képviselőit a program utáni monitoringgal kapcsolatban.

(6)   Az érintett tagállam parlamentje eszmecserére hívhatja meg a Bizottság képviselőit a program utáni monitoringgal kapcsolatban.”

Magyarázat

Magyarázat

Az első észrevétel célja e cikk megfogalmazásának az 1. cikk (1) bekezdésével való összehangolása.

Az első észrevétel célja e cikk megfogalmazásának az 1. cikk (1) bekezdésével való összehangolása.

Az európai és nemzeti parlamentekre a nyilvánosság részéről gyakorolt, fokozódó nyomás további ösztönzőt jelent az érintett tagállamoknak a megfelelő politika folytatására. Ez a részvétel a program utáni felügyeletben is előírható, amint az a megerősített felügyelettel (3. cikk) és a makrogazdasági kiigazítási programokkal (6. cikk) kapcsolatban is megtörtént.

Az európai és nemzeti parlamentekre a nyilvánosság részéről gyakorolt, fokozódó nyomás további ösztönzőt jelent az érintett tagállamoknak a megfelelő politika folytatására. Ez a részvétel a program utáni felügyeletben is előírható, amint az a megerősített felügyelettel (3. cikk) és a makrogazdasági kiigazítási programokkal (6. cikk) kapcsolatban is megtörtént.

13.
     
  módosítás

13.

módosítás

12. cikk

„A 2. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikkben, a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett intézkedések esetében a Tanács csak azon tagállamokat képviselő tagjai szavaznak, amelyek pénzneme az euro, és a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatának figyelembevétele nélkül jár el.

A Tanács tagjainak az első bekezdésben említett minősített többsége a Szerződés 238. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint számítandó.”

„A 2. cikk (1) bekezdésében, a 3. cikk(5) bekezdésében, a 6. cikk (2), (4) és (5) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében és a 11. cikk (4) bekezdésében említett intézkedések esetében a Tanács csak azon tagállamokat képviselő tagjai szavaznak, amelyek pénzneme az euro, és a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatának figyelembevétele nélkül jár el.

A Tanács tagjainak az első bekezdésben említett minősített többsége a Szerződés 238. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint számítandó.”

Magyarázat

Magyarázat

A 12. cikknek utalnia kell a Tanács által meghozandó összes határozatra.

A 12. cikknek utalnia kell a Tanács által meghozandó összes határozatra.

14.
     
  módosítás

14.

módosítás

13. cikk

„Az 5. és 6. cikk rendelkezései nem alkalmazandók az elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásokra és a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez nyújtott kölcsönökre.”

„A 6. cikk (1)-(5) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók az elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásokra és a pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez nyújtott kölcsönökre. Ez nem érinti a vonatkozó uniós vagy kormányközi pénzügyi támogatási eszközök alapján az ilyen típusú eszközökhöz fűzött feltételeket.”

Magyarázat

Magyarázat

A makrogazdasági kiigazítási program alóli mentesség (6. cikk) mérsékelendő annak érdekében, hogy ne kerüljön kizárásra a technikai támogatás és a parlamentek részvétele. Ennek csak az elővigyázatossági program és a pénzügyi intézmények feltőkésítésére adott hitelek sajátos esetére kell vonatkoznia, és nem érinti az EFS-Keretmegállapodás, az ESM-Szerződés és az ilyen pénzügyi támogatást végrehajtó pénzügyi támogatási eszközök vonatkozó rendelkezéseit. Van értelme nyitva hagyni az államadósság fenntarthatósága értékelésének lehetőségét abban az esetben, ha a tagállam elővigyázatossági programot kap, a programra való jogosultsági feltételei értékelése céljából. Ugyanígy, a pénzügyi intézmények támogatása esetében indokolt az államadósság fenntarthatóságának értékelése, tekintve a költségvetési fenntarthatóság és a pénzügyi szektor instabilitása közötti szoros kapcsolatot. Másik megoldásként a bekezdést a 6. cikkhez lehet csatolni a nagyobb egyértelműség érdekében és a 13. cikket el lehet hagyni.

A makrogazdasági kiigazítási program alóli mentesség (6. cikk) mérsékelendő annak érdekében, hogy ne kerüljön kizárásra a technikai támogatás és a parlamentek részvétele. Ennek csak az elővigyázatossági program és a pénzügyi intézmények feltőkésítésére adott hitelek sajátos esetére kell vonatkoznia, és nem érinti az EFS-Keretmegállapodás, az ESM-Szerződés és az ilyen pénzügyi támogatást végrehajtó pénzügyi támogatási eszközök vonatkozó rendelkezéseit. Van értelme nyitva hagyni az államadósság fenntarthatósága értékelésének lehetőségét abban az esetben, ha a tagállam elővigyázatossági programot kap, a programra való jogosultsági feltételei értékelése céljából. Ugyanígy, a pénzügyi intézmények támogatása esetében indokolt az államadósság fenntarthatóságának értékelése, tekintve a költségvetési fenntarthatóság és a pénzügyi szektor instabilitása közötti szoros kapcsolatot. Másik megoldásként a bekezdést a 6. cikkhez lehet csatolni a nagyobb egyértelműség érdekében és a 13. cikket el lehet hagyni.

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

(2)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

2

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/25

---

Az Európai Unió 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezete a 2012-es pénzügyi évre – A Tanács álláspontja

2012/C 141/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett 314. cikkére,

tekintettel a legutóbb a 2010. november 24-i 1081/2010/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 37. cikkére,

mivel:

| — | 2011. december 1-jén sor került az Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (3). |
| --- | --- |

—

2011. december 1-jén sor került az Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (3).

| — | A Bizottság 2012. március 16-án benyújtotta a 2012-es pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát, |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2012. március 16-án benyújtotta a 2012-es pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács 2012. május 15-én elfogadta az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó 2. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.

A Tanács honlapján a teljes szöveg megtekinthető vagy onnan letölthető: http://www.consilium.europa.eu/

Kelt Brüsszelben, 2012. május 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. VESTAGER

---

(1)  HL L 311., 2010.11.26., 9. o.

1

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o., helyesbítések: HL L 25., 2003.1.30., 43. o. és HL L 99., 2007.4.14., 18. o.

2

(3)  HL L 56., 2012.2.29., 1. o., helyesbítés: HL L 79., 2012.3.19.

3

---

Európai Bizottság

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/26

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. május 16.

2012/C 141/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2738 |
| JPY | Japán yen | 102,53 |
| DKK | Dán korona | 7,4331 |
| GBP | Angol font | 0,79925 |
| SEK | Svéd korona | 9,0970 |
| CHF | Svájci frank | 1,2011 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6210 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,460 |
| HUF | Magyar forint | 294,32 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6976 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3500 |
| RON | Román lej | 4,4400 |
| TRY | Török líra | 2,3180 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2813 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,2832 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,8959 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6601 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6136 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 488,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5861 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,0527 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5440 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 772,46 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,9689 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,786 |
| RUB | Orosz rubel | 39,3562 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,048 |
| BRL | Brazil real | 2,5355 |
| MXN | Mexikói peso | 17,5848 |
| INR | Indiai rúpia | 69,4160 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2738

JPY

Japán yen

102,53

DKK

Dán korona

7,4331

GBP

Angol font

0,79925

SEK

Svéd korona

9,0970

CHF

Svájci frank

1,2011

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6210

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,460

HUF

Magyar forint

294,32

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6976

PLN

Lengyel zloty

4,3500

RON

Román lej

4,4400

TRY

Török líra

2,3180

AUD

Ausztrál dollár

1,2813

CAD

Kanadai dollár

1,2832

HKD

Hongkongi dollár

9,8959

NZD

Új-zélandi dollár

1,6601

SGD

Szingapúri dollár

1,6136

KRW

Dél-Koreai won

1 488,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5861

CNY

Kínai renminbi

8,0527

HRK

Horvát kuna

7,5440

IDR

Indonéz rúpia

11 772,46

MYR

Maláj ringgit

3,9689

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,786

RUB

Orosz rubel

39,3562

THB

Thaiföldi baht

40,048

BRL

Brazil real

2,5355

MXN

Mexikói peso

17,5848

INR

Indiai rúpia

69,4160

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/27

---

Pályázati felhívás az EK hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramjának munkaprogramja keretében

2012/C 141/06

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) munkaprogramjai alapján közzétett pályázati felhívásokról.

Az alábbi pályázati felhívás keretében várunk pályázatokat: Együttműködés egyedi program: Információs és kommunikációs technológiák FP7-2012-ICT-FI.

A felhívási dokumentáció – ideértve a határidőt és a költségvetést is – a felhívás szövegében található meg, a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/28

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) állami támogatás – neubrandenburgi lakótelepi tömbházak értékesítése és visszlízingje

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 141/07

2012. március 21-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek az észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Németországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

ELJÁRÁS

| (1) | 2007. március 30-án a Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben azt állította, hogy a Bavaria Immobiliengesellschaft ingatlanfejlesztő alap (a továbbiakban: Bavaria) jogellenes állami támogatásban részesült a panaszos és a Bavaria között kötött szerződéssorozat keretében. |
| --- | --- |

(1)

2007. március 30-án a Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, amelyben azt állította, hogy a Bavaria Immobiliengesellschaft ingatlanfejlesztő alap (a továbbiakban: Bavaria) jogellenes állami támogatásban részesült a panaszos és a Bavaria között kötött szerződéssorozat keretében.

| (2) | A panaszos 2007-ben emellett párhuzamos eljárást indított a rostocki törvényszéken a szerződések érvénytelenítése céljából. 2008. november 28-án a rostocki törvényszék elutasította a panaszt azon indoklással, hogy a szerződések sem a tisztességes szerződésekről szóló német törvényt, sem pedig az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat nem sértik. |
| --- | --- |

(2)

A panaszos 2007-ben emellett párhuzamos eljárást indított a rostocki törvényszéken a szerződések érvénytelenítése céljából. 2008. november 28-án a rostocki törvényszék elutasította a panaszt azon indoklással, hogy a szerződések sem a tisztességes szerződésekről szóló német törvényt, sem pedig az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályokat nem sértik.

| (3) | A Bizottság az előzetes értékelést 2009. július 29-én küldte meg a panaszosnak, amelyben – az akkoriban rendelkezésére álló információk alapján – arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az előzetes értékelést 2009. július 29-én küldte meg a panaszosnak, amelyben – az akkoriban rendelkezésére álló információk alapján – arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| (4) | 2009. október 9-én a panaszos a Törvényszéken keresetet indított a Bizottság előzetes értékelése ellen. A panaszos ezen túlmenően az EUMSZ 265. cikke alapján mulasztás megállapítása iránti kereset indított a Bizottság ellen, mivel az nem indította meg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. 2012. január 12-én a Törvényszék elfogadhatatlanság miatt elutasította a panaszt. |
| --- | --- |

(4)

2009. október 9-én a panaszos a Törvényszéken keresetet indított a Bizottság előzetes értékelése ellen. A panaszos ezen túlmenően az EUMSZ 265. cikke alapján mulasztás megállapítása iránti kereset indított a Bizottság ellen, mivel az nem indította meg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. 2012. január 12-én a Törvényszék elfogadhatatlanság miatt elutasította a panaszt.

| (5) | 2012. január 19-én a panaszos arra kérte a Bizottságot, hogy az ügyben két hónapos határidőn belül tegyen lépéseket, ennek hiányában ugyanis a mulasztás megállapítása iránti kereset ismételt megindításával fenyegetett. |
| --- | --- |

(5)

2012. január 19-én a panaszos arra kérte a Bizottságot, hogy az ügyben két hónapos határidőn belül tegyen lépéseket, ennek hiányában ugyanis a mulasztás megállapítása iránti kereset ismételt megindításával fenyegetett.

AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

| (6) | A panaszos 1998-ban összesen 557 lakásból álló 12 neubrandenburgi lakóépület értékesítésével és visszlízingjével kapcsolatos szerződéssorozatot kötött. |
| --- | --- |

(6)

A panaszos 1998-ban összesen 557 lakásból álló 12 neubrandenburgi lakóépület értékesítésével és visszlízingjével kapcsolatos szerződéssorozatot kötött.

| (7) | Részleteit illetően az ügylet két fő elemből, egy épületlízing-szerződésből (Erbbaurechtsvertrag) és egy ingatlankezelési szerződésből (Generalverwaltervertrag) állt.






  — | Az ügylet első elemét képező épületlízing-szerződés keretében a Bavaria megvásárolja az említett épületeket és (részben tőkésített előleg formájában) meghatározott összegű bérleti díjat fizet a telek használatáért. |
| --- | --- | --- |

(7)

Részleteit illetően az ügylet két fő elemből, egy épületlízing-szerződésből (Erbbaurechtsvertrag) és egy ingatlankezelési szerződésből (Generalverwaltervertrag) állt.

—

Az ügylet első elemét képező épületlízing-szerződés keretében a Bavaria megvásárolja az említett épületeket és (részben tőkésített előleg formájában) meghatározott összegű bérleti díjat fizet a telek használatáért.

| — | Az ügylet második elemét képező ingatlankezelési szerződés az ingatlanok teljes felújítására kötelezi a Bavariát. A panaszos kötelezettséget vállal az ingatlanok havi díj ellenében történő hosszú távú bérbe vételére, mely havi díj a felújítási munkálatokat követően kétszeresére emelkedik. |
| --- | --- |

—

Az ügylet második elemét képező ingatlankezelési szerződés az ingatlanok teljes felújítására kötelezi a Bavariát. A panaszos kötelezettséget vállal az ingatlanok havi díj ellenében történő hosszú távú bérbe vételére, mely havi díj a felújítási munkálatokat követően kétszeresére emelkedik.

A PANASZOS ÁLLÁSPONTJA

| (8) | A panaszos állítása szerint a közte és a Bavaria között kötött szerződések utóbbit jogtalan gazdasági előnyhöz juttatták. A panaszos állítása szerint a két szerződés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének és az állami támogatási szabályokat figyelmen kívül hagyva kerültek megkötésre. A szerződéseket emellett regionális politikai célkitűzések és nyomások ösztönzik, hogy érvényesíthessék az Altschuldenhilfegesetzben
   (1) előírt állami adósságelengedést. |
| --- | --- |

(8)

A panaszos állítása szerint a közte és a Bavaria között kötött szerződések utóbbit jogtalan gazdasági előnyhöz juttatták. A panaszos állítása szerint a két szerződés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének és az állami támogatási szabályokat figyelmen kívül hagyva kerültek megkötésre. A szerződéseket emellett regionális politikai célkitűzések és nyomások ösztönzik, hogy érvényesíthessék az Altschuldenhilfegesetzben
   (1) előírt állami adósságelengedést.

| (9) | A panaszos azzal érvel, hogy számára mindkét szerződésből jelentős veszteségek származnak. Az ingatlankezelési szerződést illetően a panaszos arra hivatkozik, hogy a szerződésben megállapított, fix összegű lízingrészletek jóval magasabbak az ingatlanok után általa realizálható bevételeknél. Az épületlízing-szerződés kapcsán a panaszosnak az a véleménye, hogy az épületet jóval a tényleges érték alatti áron adták el, ami számára további veszteségeket eredményez. |
| --- | --- |

(9)

A panaszos azzal érvel, hogy számára mindkét szerződésből jelentős veszteségek származnak. Az ingatlankezelési szerződést illetően a panaszos arra hivatkozik, hogy a szerződésben megállapított, fix összegű lízingrészletek jóval magasabbak az ingatlanok után általa realizálható bevételeknél. Az épületlízing-szerződés kapcsán a panaszosnak az a véleménye, hogy az épületet jóval a tényleges érték alatti áron adták el, ami számára további veszteségeket eredményez.

NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA ÉS A NÉMET BÍRÓSÁGOK ELŐTTI PÁRHUZAMOS ELJÁRÁSOK

| (10) | Németország az eljárási rendelet (2) 20. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva megállapítja, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene attól, hogy az ügyben állást foglaljon, mivel nem rendelkezik elegendő nyilvánosan hozzáférhető információval. Németország kiemelte, hogy csakis a panaszos rendelkezhet egy ilyen vizsgálathoz szükséges anyagokkal. |
| --- | --- |

(10)

Németország az eljárási rendelet (2) 20. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva megállapítja, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene attól, hogy az ügyben állást foglaljon, mivel nem rendelkezik elegendő nyilvánosan hozzáférhető információval. Németország kiemelte, hogy csakis a panaszos rendelkezhet egy ilyen vizsgálathoz szükséges anyagokkal.

| (11) | A panaszos a Bizottság értesítésével egyidejűleg nemzeti szinten is eljárást indított a rostocki törvényszéken az ügylet részben vagy egészben történő érvénytelenítése céljából, mivel szerinte a szerződések sértik 1) a német polgári törvénykönyv 138. §-ában említett, tisztességes szerződéskötésről szóló törvényt és 2) az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

(11)

A panaszos a Bizottság értesítésével egyidejűleg nemzeti szinten is eljárást indított a rostocki törvényszéken az ügylet részben vagy egészben történő érvénytelenítése céljából, mivel szerinte a szerződések sértik 1) a német polgári törvénykönyv 138. §-ában említett, tisztességes szerződéskötésről szóló törvényt és 2) az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdését.

| (12) | A rostocki törvényszék 2008. novemberben egészében elutasította a panaszt és helybenhagyta a szerződésekben rögzített feltételeket. Az első jogalap kapcsán megállapította, hogy a szerződések nem tartalmaznak a felperes és az alperes szerződéses kötelezettségei közötti olyan különbséget, amely meghaladná a panaszos által kapott áruk vagy szolgáltatások tényleges piaci értékének (3) a német jogszabályokban rögzített 200 %-os felső határát (4). A második jogalap kapcsán a rostocki törvényszék az állami támogatás értékelésekor hasonlóképpen érvelt, és arra a következtetésre jutott, hogy a szerződések a Bavariát nem juttatják a piacgazdasági befektető elvét sértő előnyökhöz. |
| --- | --- |

(12)

A rostocki törvényszék 2008. novemberben egészében elutasította a panaszt és helybenhagyta a szerződésekben rögzített feltételeket. Az első jogalap kapcsán megállapította, hogy a szerződések nem tartalmaznak a felperes és az alperes szerződéses kötelezettségei közötti olyan különbséget, amely meghaladná a panaszos által kapott áruk vagy szolgáltatások tényleges piaci értékének (3) a német jogszabályokban rögzített 200 %-os felső határát (4). A második jogalap kapcsán a rostocki törvényszék az állami támogatás értékelésekor hasonlóképpen érvelt, és arra a következtetésre jutott, hogy a szerződések a Bavariát nem juttatják a piacgazdasági befektető elvét sértő előnyökhöz.

ÉRTÉKELÉS

| (13) | Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, bizonyítani kell, hogy az intézkedés 1) valamely vállalkozást előnyben részesít, 2) állami forrásból származó állami finanszírozásban részesül, 3) torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, mégpedig oly módon, hogy 4) az ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(13)

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, bizonyítani kell, hogy az intézkedés 1) valamely vállalkozást előnyben részesít, 2) állami forrásból származó állami finanszírozásban részesül, 3) torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, mégpedig oly módon, hogy 4) az ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (14) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előny meglétének megállapítása érdekében bizonyítani kell, hogy az intézkedés kedvezményezettje olyan előnyben részesült, amelyhez rendes piaci feltételek mellett nem juthatott volna, amely javítja pénzügyi helyzetét vagy egyéb körülmények között általa viselendő teher alól mentesíti őt (5). Amennyiben az állítólagos állami támogatási intézkedés köztulajdonban lévő vállalkozás által végzett kereskedelmi tevékenységből áll, az előny megállapításának megfelelő kritériuma a piacgazdasági befektető elve, amely alapján egy intézkedés akkor minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak, ha a megállapodás feltételei engedékenyebbek annál, amit egy magánbefektető – rendes piacgazdasági feltételek mellett, a rendelkezésre álló információk és szerződés megkötésekor előrelátható események figyelembe vételével – elfogadott volna (6). |
| --- | --- |

(14)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti előny meglétének megállapítása érdekében bizonyítani kell, hogy az intézkedés kedvezményezettje olyan előnyben részesült, amelyhez rendes piaci feltételek mellett nem juthatott volna, amely javítja pénzügyi helyzetét vagy egyéb körülmények között általa viselendő teher alól mentesíti őt (5). Amennyiben az állítólagos állami támogatási intézkedés köztulajdonban lévő vállalkozás által végzett kereskedelmi tevékenységből áll, az előny megállapításának megfelelő kritériuma a piacgazdasági befektető elve, amely alapján egy intézkedés akkor minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak, ha a megállapodás feltételei engedékenyebbek annál, amit egy magánbefektető – rendes piacgazdasági feltételek mellett, a rendelkezésre álló információk és szerződés megkötésekor előrelátható események figyelembe vételével – elfogadott volna (6).

| (15) | Következésképpen, ahhoz, hogy bizonyítható legyen a piacgazdasági befektető elvének megsértése, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az állítólagos állami támogatási intézkedés tárgyát képező két szerződés engedékenyebb volt annál, amit egy magánbefektető 1998-ban elfogadott volna. |
| --- | --- |

(15)

Következésképpen, ahhoz, hogy bizonyítható legyen a piacgazdasági befektető elvének megsértése, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az állítólagos állami támogatási intézkedés tárgyát képező két szerződés engedékenyebb volt annál, amit egy magánbefektető 1998-ban elfogadott volna.

| (16) | Az intézkedések hatályát illetően a Bizottság a panaszossal ellentétben és a rostocki törvényszékkel egyetértésben úgy véli, hogy az épületlízing-szerződés és az ingatlankezelési szerződés egyetlen gazdasági egységnek tekintendő, mivel egyik szerződést sem kötötték volna meg a másik nélkül. Az állami támogatás értékelésekor tehát a megállapodás egyes elemeinek külön-külön történő vizsgálata helyett az értékesítési és visszlízing-megállapodás egészére kell összpontosítani. Ennek során az Altschuldenhilfegesetzben előírt állami adósságelengedés révén szerzett előnyt is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(16)

Az intézkedések hatályát illetően a Bizottság a panaszossal ellentétben és a rostocki törvényszékkel egyetértésben úgy véli, hogy az épületlízing-szerződés és az ingatlankezelési szerződés egyetlen gazdasági egységnek tekintendő, mivel egyik szerződést sem kötötték volna meg a másik nélkül. Az állami támogatás értékelésekor tehát a megállapodás egyes elemeinek külön-külön történő vizsgálata helyett az értékesítési és visszlízing-megállapodás egészére kell összpontosítani. Ennek során az Altschuldenhilfegesetzben előírt állami adósságelengedés révén szerzett előnyt is meg kell vizsgálni.

| (17) | Az 1998-as piaci feltételeket illetően a Bizottság álláspontja szerint – annak megállapítása céljából, hogy a panaszos és a Bavaria között kötött megállapodás feltételei engedékenyebbek-e a hasonló megállapodások feltételeinél – az állítólagos támogatási intézkedést akkoriban kötött hasonló szerződésekkel kell összehasonlítani. |
| --- | --- |

(17)

Az 1998-as piaci feltételeket illetően a Bizottság álláspontja szerint – annak megállapítása céljából, hogy a panaszos és a Bavaria között kötött megállapodás feltételei engedékenyebbek-e a hasonló megállapodások feltételeinél – az állítólagos támogatási intézkedést akkoriban kötött hasonló szerződésekkel kell összehasonlítani.

| (18) | A Bizottság a Bíróság ítélkezési gyakorlatából (7) keresett olyan hasonló szerződéseket, amelyeket hozzávetőleg azonos időben kötöttek Kelet-Németországban. A hasonló szerződések előzetes értékelése alapján a Bizottság jelen szakaszban úgy tartja, hogy a szóban forgó értékesítési és visszlízing-megállapodásban foglalt feltételek megfelelnek a piaci feltételeknek. A panaszos ennek ellenére továbbra is kiáll amellett, hogy a két szerződésben foglalt feltételek nyilvánvalóan engedékenyebbek a hasonló ügyletekben kötött szerződések feltételeinél. A neubrandenburgi ingatlanpiac sajátosságaira (pl. a városoktól való távoli elhelyezkedés és a lakosság életkori megoszlása) tekintettel egyben megkérdőjelezi a Bizottság összehasonlításon alapuló megközelítésének helytállóságát. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a Bíróság ítélkezési gyakorlatából (7) keresett olyan hasonló szerződéseket, amelyeket hozzávetőleg azonos időben kötöttek Kelet-Németországban. A hasonló szerződések előzetes értékelése alapján a Bizottság jelen szakaszban úgy tartja, hogy a szóban forgó értékesítési és visszlízing-megállapodásban foglalt feltételek megfelelnek a piaci feltételeknek. A panaszos ennek ellenére továbbra is kiáll amellett, hogy a két szerződésben foglalt feltételek nyilvánvalóan engedékenyebbek a hasonló ügyletekben kötött szerződések feltételeinél. A neubrandenburgi ingatlanpiac sajátosságaira (pl. a városoktól való távoli elhelyezkedés és a lakosság életkori megoszlása) tekintettel egyben megkérdőjelezi a Bizottság összehasonlításon alapuló megközelítésének helytállóságát.

| (19) | Következésképpen, annak érdekében, hogy a Bizottság átfogó képet kaphasson az 1998-as kelet-németországi lakótelepi tömbházak értékesítési és visszlízing-szerződéseinek szóban forgó piacáról, felhívja az érdekelteket a fenti vizsgálattal kapcsolatos észrevételeik, illetve valamennyi releváns információ (különösen az 1998-ban rendelkezésre álló piaci információk) benyújtására. |
| --- | --- |

(19)

Következésképpen, annak érdekében, hogy a Bizottság átfogó képet kaphasson az 1998-as kelet-németországi lakótelepi tömbházak értékesítési és visszlízing-szerződéseinek szóban forgó piacáról, felhívja az érdekelteket a fenti vizsgálattal kapcsolatos észrevételeik, illetve valamennyi releváns információ (különösen az 1998-ban rendelkezésre álló piaci információk) benyújtására.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Az Altschuldenhilfegesetz egy olyan lex specialis, amelyet a kelet-németországi önkormányzatok korábbi NDK-s időkre visszavezethető strukturális örökségéből fakadó adósságának részleges elengedése céljából hoztak létre az ingatlanágazatban. E törvény értelmében az önkormányzatnak adóssága elengedéséhez egy bizonyos időpontig privatizálnia kell portfóliójának egy meghatározott részét. (Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986)).

1

Altschuldenhilfegesetz

lex specialis

(2)  A 659/1999/EK rendelet.

2

(3)  Lásd például: Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6th Ed) „§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft;Wucher” (113)–(115) pont.

3

(4)  A német polgári törvénykönyv 138. §.

4

(5)  A C-379/98. sz., Preussen Elektra ügyben hozott ítélet alapján és tekintettel a C-482/99. sz., Francia Köztársaság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletre (EBHT 2002., I-4397. o.).

5

Preussen Elektra

Francia Köztársaság

az Európai Közösségek Bizottsága

(6)  Lásd például: a C-234/84. sz., Belgium kontra Bizottság (Muera) ügyben hozott ítéletet (EBHT 1986., 2263. o.), a C-301/87. sz. Frnaciaország kontra Bizottság (Boussac) ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-307) 39. pontját, a C-303/88. sz., Olaszország kontra Bizottság (ENI Lanerrossi) ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-1433) 21–24. pontját és a C-42/93. sz., Spanyolország kontra Bizottság (Merco) ügyben hozott ítéletet (EBHT 1994., I-4125).

6

Belgium

Bizottság (Muera)

Frnaciaország

Bizottság (Boussac)

Olaszország

Bizottság (ENI Lanerrossi)

Spanyolország

Bizottság (Merco)

(7)  C-83/01. P. sz., Chronopost kontra UFEX és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-06993. o.).

7

Chronopost

UFEX és társai

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Helyesbítések

| 17.5.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 141/38

---

Helyesbítés a MEDIA 2007 – Fejlesztés, terjesztés, promóció és szakképzés – Ajánlattételi felhívás – EACEA/7/12 – Európai filmek nemzetközi forgalmazásának támogatása – az automatikus forgalmazás program 2012 című 2012/C 60/06 bizottsági hirdetményhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 60., 2012. február 29.
  )

2012/C 141/08

A 11. oldalon, a 6. pontban, az első bekezdésben:

a következő szövegrész:

„A lehetséges támogatási alap »létrehozására« irányuló javaslatokat 2012. április 30-án kell elküldeni (amit a postai bélyegző igazol).”

helyesen:

„A lehetséges támogatási alap »létrehozására« irányuló javaslatokat 2012. június 18-án kell elküldeni (amit a postai bélyegző igazol).”

---