# Eiropas Savienības L 164/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 164 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 29. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 164

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka spēkā stājas Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/919 (2018. gada 27. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/920 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par pārbaudēm, paziņojumiem un ikgadējo pārskatu sniegšanu un par grozījumiem POSEI programmās | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/921 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/922 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro tūbīšu (Gymnammodytes cicerelus un G. semisquamatus) un jūrasgrunduļu (Aphia minuta un Crystalogobius linearis) zvejā ar laivas velkamajiem vadiem noteiktos Spānijas (Katalonijas) teritoriālajos ūdeņos | 39 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/923 (2018. gada 22. jūnijs), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra Ieteikumu | 42 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/924 (2018. gada 22. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2009/414/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Francijā | 44 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/925 (2018. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) | 46 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/926 (2018. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste | 48 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/927 (2018. gada 27. jūnijs), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3972) | 49 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/928 (2018. gada 28. jūnijs), ar kuru izbeidz izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P saistībā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un saistībā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam | 51 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka spēkā stājas Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

PRIMA

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/919 (2018. gada 27. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/920 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par pārbaudēm, paziņojumiem un ikgadējo pārskatu sniegšanu un par grozījumiem POSEI programmās

POSEI

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/921 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam

14

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/922 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro tūbīšu (Gymnammodytes cicerelus un G. semisquamatus) un jūrasgrunduļu (Aphia minuta un Crystalogobius linearis) zvejā ar laivas velkamajiem vadiem noteiktos Spānijas (Katalonijas) teritoriālajos ūdeņos

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

39

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/923 (2018. gada 22. jūnijs), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra Ieteikumu

42

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/924 (2018. gada 22. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2009/414/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Francijā

44

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/925 (2018. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

Atalanta

46

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/926 (2018. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

48

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/927 (2018. gada 27. jūnijs), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3972)

Xylella fastidiosa

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3972)

49

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/928 (2018. gada 28. jūnijs), ar kuru izbeidz izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P saistībā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un saistībā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam

51

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/583 (2018. gada 16. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lough Neah Pollan (ACVN)) ( OV L 98, 18.4.2018. ) | 62 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/583 (2018. gada 16. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Lough Neah Pollan (ACVN)) ( OV L 98, 18.4.2018. )

( OV L 98, 18.4.2018. )

62

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/1

---

Informācija par to, ka spēkā stājas Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (1), kas parakstīts 2018. gada 27. februārī, saskaņā ar minētā nolīguma 5. panta 2. punktu stājās spēkā 2018. gada 4. jūnijā.

PRIMA

1

---

(1)  
  OV L 79, 22.3.2018., 3. lpp.

1

---

REGULAS

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/919

(2018. gada 27. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 27. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “70 % cāļi” | 101,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “65 % cāļi” | 127,4 | 0 | AR |
| 225,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Bezkaula saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gabali | 240,2 | 18 | AR |
| 225,9 | 22 | BR |
| 333,9 | 0 | CL |
| 236,6 | 19 | TH |
| 0207 27 10 | Bezkaula, saldēti tītaru gabali | 304,7 | 0 | BR |
| 323,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 242,1 | 1 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 247,7 | 12 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “70 % cāļi”

101,3

0

AR

0207 12 90

Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “65 % cāļi”

127,4

0

AR

225,0

0

BR

0207 14 10

Bezkaula saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gabali

240,2

18

AR

225,9

22

BR

333,9

0

CL

236,6

19

TH

0207 27 10

Bezkaula, saldēti tītaru gabali

304,7

0

BR

323,1

0

CL

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

242,1

1

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

247,7

12

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/920

(2018. gada 28. jūnijs),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par pārbaudēm, paziņojumiem un ikgadējo pārskatu sniegšanu un par grozījumiem POSEI programmās

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulu (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu, 8. panta otro daļu, 12. panta 3. punktu un 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 (2) piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka daži noteikumi, kas attiecas uz pārbaudēm, paziņojumiem un ikgadējo pārskatu sniegšanu, ir jāpadara skaidrāki un vienkāršāki. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 (2) piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka daži noteikumi, kas attiecas uz pārbaudēm, paziņojumiem un ikgadējo pārskatu sniegšanu, ir jāpadara skaidrāki un vienkāršāki.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 2., 3. un 5. pantā ir izklāstīti noteikumi par importa licencēm, atbrīvojuma sertifikātiem, atbalsta sertifikātiem un maksājumu, kas attiecas uz produktiem, kurus importē no trešām valstīm vai piegādā no Savienības. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (3) 4. panta 1. punkts nosaka, ka importa licencēs obligāti jālieto komersanta reģistrācijas un identifikācijas numurs (“EORI numurs”). Ir lietderīgi tādu pašu prasību noteikt attiecībā uz importa licencēm, atbrīvojuma sertifikātiem un atbalsta sertifikātiem, ko aptver attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 2., 3. un 5. pants. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 2., 3. un 5. pantā ir izklāstīti noteikumi par importa licencēm, atbrīvojuma sertifikātiem, atbalsta sertifikātiem un maksājumu, kas attiecas uz produktiem, kurus importē no trešām valstīm vai piegādā no Savienības. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (3) 4. panta 1. punkts nosaka, ka importa licencēs obligāti jālieto komersanta reģistrācijas un identifikācijas numurs (“EORI numurs”). Ir lietderīgi tādu pašu prasību noteikt attiecībā uz importa licencēm, atbrīvojuma sertifikātiem un atbalsta sertifikātiem, ko aptver attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 2., 3. un 5. pants.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 8. pantā ir iekļauti noteikumi par dokumentiem, ko uzrāda ekonomikas dalībnieki, un par licenču un sertifikātu derīgumu. Ir lietderīgi atvieglot licenču un sertifikātu pavaddokumentu elektronisku nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 8. pantā ir iekļauti noteikumi par dokumentiem, ko uzrāda ekonomikas dalībnieki, un par licenču un sertifikātu derīgumu. Ir lietderīgi atvieglot licenču un sertifikātu pavaddokumentu elektronisku nosūtīšanu.

| (4) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 16. pantā ir izklāstīti noteikumi par administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm, ko veic, kad tiek importēti, ievesti, eksportēti un nosūtīti lauksaimniecības produkti. Fiziskās pārbaudes, ko veic importēšanas un ievešanas gadījumā, ir lietderīgi nošķirt no fiziskajām pārbaudēm, ko veic eksportēšanas un nosūtīšanas gadījumā. Minētajā pantā būtu skaidri jānosaka pienākums izmantot reprezentatīvu izlasi, kad tiek veiktas minētās regulas 5. iedaļā paredzēto eksporta un nosūtīšanas darbību pārbaudes. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 16. pantā ir izklāstīti noteikumi par administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm, ko veic, kad tiek importēti, ievesti, eksportēti un nosūtīti lauksaimniecības produkti. Fiziskās pārbaudes, ko veic importēšanas un ievešanas gadījumā, ir lietderīgi nošķirt no fiziskajām pārbaudēm, ko veic eksportēšanas un nosūtīšanas gadījumā. Minētajā pantā būtu skaidri jānosaka pienākums izmantot reprezentatīvu izlasi, kad tiek veiktas minētās regulas 5. iedaļā paredzēto eksporta un nosūtīšanas darbību pārbaudes.

| (5) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 22. pantā ir noteikti vispārīgie principi, kas piemērojami pārbaudēm, kurās pārbauda pieteikumus uz atbalstu par pasākumiem, ko veic, lai atbalstītu vietējos lauksaimniecības produktus. Ņemot vērā pasākumos ietilpstošo darbību neviendabīgumu un atšķirīgo sarežģītības pakāpi un tiecoties arī turpmāk nodrošināt, ka izlasē ir aptvertas un pārstāvētas visas izdevumu jomas, ir jānosaka, ka kompetentajām iestādēm pārbaudes uz vietas par katru darbību jāveic, atlasot vismaz 5 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlasei būtu jāaptver vismaz 5 % no summām, kas piešķirtas kā atbalsts par katru darbību. |
| --- | --- |

(5)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 22. pantā ir noteikti vispārīgie principi, kas piemērojami pārbaudēm, kurās pārbauda pieteikumus uz atbalstu par pasākumiem, ko veic, lai atbalstītu vietējos lauksaimniecības produktus. Ņemot vērā pasākumos ietilpstošo darbību neviendabīgumu un atšķirīgo sarežģītības pakāpi un tiecoties arī turpmāk nodrošināt, ka izlasē ir aptvertas un pārstāvētas visas izdevumu jomas, ir jānosaka, ka kompetentajām iestādēm pārbaudes uz vietas par katru darbību jāveic, atlasot vismaz 5 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlasei būtu jāaptver vismaz 5 % no summām, kas piešķirtas kā atbalsts par katru darbību.

| (6) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 24. pantā ir paredzēti noteikumi par to, kā jāatlasa uz vietas pārbaudāmie atbalsta pieteikuma iesniedzēji. Attālākajos reģionos pieteikuma iesniedzēju skaits var būt neliels, tāpēc būtu jāparedz dalībvalstīm iespēja atlasīt tikai vienu pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(6)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 24. pantā ir paredzēti noteikumi par to, kā jāatlasa uz vietas pārbaudāmie atbalsta pieteikuma iesniedzēji. Attālākajos reģionos pieteikuma iesniedzēju skaits var būt neliels, tāpēc būtu jāparedz dalībvalstīm iespēja atlasīt tikai vienu pieteikuma iesniedzēju.

| (7) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 38. panta 1. punkts nosaka, ka konkrēti dati, kas saistīti ar īpašā piegādes režīma bilanci, ir jāpaziņo katra ceturkšņa beigās. Minētais periodiskums ir apgrūtinošs, un paziņošana vienu reizi gadā tiek uzskatīta par pietiekamu. |
| --- | --- |

(7)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 38. panta 1. punkts nosaka, ka konkrēti dati, kas saistīti ar īpašā piegādes režīma bilanci, ir jāpaziņo katra ceturkšņa beigās. Minētais periodiskums ir apgrūtinošs, un paziņošana vienu reizi gadā tiek uzskatīta par pietiekamu.

| (8) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 39. pantā ir noteikti elementi, kas jāiekļauj ikgadējos pārskatos par pasākumu īstenošanu. Komisija 2016. gada 15. decembra ziņojumā (4) secināja, ka ziņošana par POSEI programmu īstenošanu būtu jāuzlabo, īpaši tādēļ, lai labāk novērtētu atbilstību mērķiem, to vidū īpašā piegādes režīma mērķiem, un lai labāk raksturotu lauksaimniecības nozares stāvokli un tā attīstību, tostarp cenu uzraudzību un vietējās produkcijas konkurētspēju salīdzinājumā ar importu. Tā kā ir lietderīgi arī precizēt ziņošanas pienākumus un noteikt jaunu ikgadējā pārskata struktūru, attiecīgās ziņas būtu jānorāda jaunā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 39. pantā ir noteikti elementi, kas jāiekļauj ikgadējos pārskatos par pasākumu īstenošanu. Komisija 2016. gada 15. decembra ziņojumā (4) secināja, ka ziņošana par POSEI programmu īstenošanu būtu jāuzlabo, īpaši tādēļ, lai labāk novērtētu atbilstību mērķiem, to vidū īpašā piegādes režīma mērķiem, un lai labāk raksturotu lauksaimniecības nozares stāvokli un tā attīstību, tostarp cenu uzraudzību un vietējās produkcijas konkurētspēju salīdzinājumā ar importu. Tā kā ir lietderīgi arī precizēt ziņošanas pienākumus un noteikt jaunu ikgadējā pārskata struktūru, attiecīgās ziņas būtu jānorāda jaunā Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 pielikumā.

| (9) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. pantā ir noteiktas POSEI programmu grozīšanas procedūras. Ņemot vērā tā piemērošanā gūto pieredzi, minētās procedūras ir jāvienkāršo, lai tādā veidā nodrošinātu elastīgāku un raitāku pielāgošanos faktiskajiem apstākļiem, kas saistīti ar piegādes režīmu, un vietējiem lauksaimnieciskajiem apstākļiem. Tāpēc ir lietderīgi prasīt, lai grozījumi, kurus aptver minētās regulas 40. panta 1. un 2. punkts, tiktu iesniegti vienlaikus, proti, līdz 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(9)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. pantā ir noteiktas POSEI programmu grozīšanas procedūras. Ņemot vērā tā piemērošanā gūto pieredzi, minētās procedūras ir jāvienkāršo, lai tādā veidā nodrošinātu elastīgāku un raitāku pielāgošanos faktiskajiem apstākļiem, kas saistīti ar piegādes režīmu, un vietējiem lauksaimnieciskajiem apstākļiem. Tāpēc ir lietderīgi prasīt, lai grozījumi, kurus aptver minētās regulas 40. panta 1. un 2. punkts, tiktu iesniegti vienlaikus, proti, līdz 31. jūlijam.

| (10) | Visā visumā POSEI programmu grozījumiem nav nepieciešams oficiāls Komisijas apstiprinājums. Lai minēto principu izteiktu skaidrāk, ir lietderīgi pārskatīt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 1. punkta formulējumu. |
| --- | --- |

(10)

Visā visumā POSEI programmu grozījumiem nav nepieciešams oficiāls Komisijas apstiprinājums. Lai minēto principu izteiktu skaidrāk, ir lietderīgi pārskatīt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 1. punkta formulējumu.

| (11) | Tomēr nozīmīgiem programmu grozījumiem, kurus aptver Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 2. punkts, oficiāls Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar minēto procedūru, apstiprināšanas termiņš ir jāpagarina līdz pieciem mēnešiem pēc grozījuma paziņošanas. Turklāt, lai vienkāršotu procedūru, oficiālais Komisijas apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz pirmajiem diviem gadījumiem, kurus minētā tiesību norma aptver patlaban. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr nozīmīgiem programmu grozījumiem, kurus aptver Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 2. punkts, oficiāls Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar minēto procedūru, apstiprināšanas termiņš ir jāpagarina līdz pieciem mēnešiem pēc grozījuma paziņošanas. Turklāt, lai vienkāršotu procedūru, oficiālais Komisijas apstiprinājums būtu jāattiecina tikai uz pirmajiem diviem gadījumiem, kurus minētā tiesību norma aptver patlaban.

| (12) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 3. punkts attiecas uz maznozīmīgiem grozījumiem. Lai atvieglotu finanšu korekciju procedūru dalībvalstīs, termiņš, kādā jāpaziņo korekcijas, kas nepārsniedz 20 % no finanšu piešķīruma, būtu jāpagarina līdz 31. maijam. |
| --- | --- |

(12)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 3. punkts attiecas uz maznozīmīgiem grozījumiem. Lai atvieglotu finanšu korekciju procedūru dalībvalstīs, termiņš, kādā jāpaziņo korekcijas, kas nepārsniedz 20 % no finanšu piešķīruma, būtu jāpagarina līdz 31. maijam.

| (13) | Visbeidzot, būtu jāvienkāršo jēdziena “pasākums” definīcija, kas dota Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 5. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, būtu jāvienkāršo jēdziena “pasākums” definīcija, kas dota Īstenošanas regulas (ES) Nr. 180/2014 40. panta 5. punkta a) apakšpunktā.

| (14) | Vairākas Komisijas regulas ir tikušas atceltas un aizstātas ar deleģētajām un īstenošanas regulām. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi atjaunināt atsauces uz minētajām regulām. Konkrētāk, attiecībā uz importa un eksporta licenču sistēmu atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2008 (5) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1237 (6) un Īstenošanas regulu (ES) 2016/1239. |
| --- | --- |

(14)

Vairākas Komisijas regulas ir tikušas atceltas un aizstātas ar deleģētajām un īstenošanas regulām. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi atjaunināt atsauces uz minētajām regulām. Konkrētāk, attiecībā uz importa un eksporta licenču sistēmu atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 376/2008 (5) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1237 (6) un Īstenošanas regulu (ES) 2016/1239.

| (15) | Attiecībā uz Komisijai sniedzamajiem paziņojumiem atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (7) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (8) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185 (9). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz Komisijai sniedzamajiem paziņojumiem atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 792/2009 (7) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (8) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185 (9).

| (16) | Attiecībā uz noteikumiem, kuri pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (10), atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1122/2009 (11) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014 (12) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 (13). |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz noteikumiem, kuri pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (10), atsauces uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1122/2009 (11) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 640/2014 (12) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 809/2014 (13).

| (17) | Attiecībā uz noteikumiem, kas saistīti ar Savienības Muitas kodeksu, atsauces uz Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (14) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (15), Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (16) vai Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (17). |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz noteikumiem, kas saistīti ar Savienības Muitas kodeksu, atsauces uz Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (14) būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (15), Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (16) vai Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (17).

| (18) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (19) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 180/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Importa licences sagatavo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (*1) I pielikumā sniegto paraugu.
  Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 (*2) 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

  Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.


  (*1)  Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/1239, kurā izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi, kas attiecas uz importa un eksporta licenču sistēmu (OV L 206, 30.7.2016., 44. lpp.)."


  (*2)  Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģētā regula (ES) 2016/1237, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem šādu licenču saņemšanai iemaksātā nodrošinājuma atbrīvošanai un atsavināšanai un ar ko groza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001, (EK) Nr. 1342/2003, (EK) Nr. 2336/2003, (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 341/2007 un (EK) Nr. 382/2008 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 2390/98, (EK) Nr. 1345/2005, (EK) Nr. 376/2008 un (EK) Nr. 507/2008 (OV L 206, 30.7.2016., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Importa licences sagatavo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 (*1) I pielikumā sniegto paraugu.

Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 (*2) 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.

(*1)  Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/1239, kurā izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi, kas attiecas uz importa un eksporta licenču sistēmu (OV L 206, 30.7.2016., 44. lpp.)."

*1

(*2)  Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģētā regula (ES) 2016/1237, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem šādu licenču saņemšanai iemaksātā nodrošinājuma atbrīvošanai un atsavināšanai un ar ko groza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001, (EK) Nr. 1342/2003, (EK) Nr. 2336/2003, (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 341/2007 un (EK) Nr. 382/2008 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 2390/98, (EK) Nr. 1345/2005, (EK) Nr. 376/2008 un (EK) Nr. 507/2008 (OV L 206, 30.7.2016., 1. lpp.).”;"

*2

| b) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Ievedmuitas nodokli iekasē par daudzumiem, kas pārsniedz importa licencēs norādītos. Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto pozitīvo pielaidi 5 % apmērā piemēro ar nosacījumu, ka saistītais ievedmuitas nodoklis ir nomaksāts.”; |
| --- | --- |

b)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Ievedmuitas nodokli iekasē par daudzumiem, kas pārsniedz importa licencēs norādītos. Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto pozitīvo pielaidi 5 % apmērā piemēro ar nosacījumu, ka saistītais ievedmuitas nodoklis ir nomaksāts.”;

| 2) | regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Atbrīvojuma sertifikātu sagatavo pēc importa licences parauga, kas sniegts Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 I pielikumā.
  Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

  Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Atbrīvojuma sertifikātu sagatavo pēc importa licences parauga, kas sniegts Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 I pielikumā.

Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.”;

| 3) | regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Atbalsta sertifikātu sagatavo pēc importa licences parauga, kas sniegts Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 I pielikumā.
  Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

  Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Atbalsta sertifikātu sagatavo pēc importa licences parauga, kas sniegts Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 I pielikumā.

Neskarot šo regulu, mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 4. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 2. un 3. pantu, 4. panta 1. punktu, 5., 7. un 13.–16. pantu.

Mutatis mutandis piemēro Deleģētās regulas (ES) 2016/1237 5. panta 4. punktā un Īstenošanas regulas (ES) 2016/1239 8. panta 1. punktā paredzēto negatīvo pielaidi.”;

| (4) | regulas 8. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | pirmo daļu groza šādi:






  i) | tās ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “Ievērojot 2. panta 5. punktu, 3. panta 6. punktu, 5. panta 7. punktu, 11. un 12. pantu, kompetentās iestādes pieņem importa licences, atbrīvojuma sertifikāta vai atbalsta sertifikāta pieteikumu, ko ekonomikas dalībnieki iesniedz par katru sūtījumu. Minētajiem pieteikumiem ir pievienots pirkuma rēķina oriģināls vai apliecināta kopija, kā arī turpmāk nosaukto dokumentu oriģināls, apliecināta kopija vai autentificēts elektronisks ekvivalents:”; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

regulas 8. panta 1. punktu groza šādi:

a)

pirmo daļu groza šādi:

i)

tās ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Ievērojot 2. panta 5. punktu, 3. panta 6. punktu, 5. panta 7. punktu, 11. un 12. pantu, kompetentās iestādes pieņem importa licences, atbrīvojuma sertifikāta vai atbalsta sertifikāta pieteikumu, ko ekonomikas dalībnieki iesniedz par katru sūtījumu. Minētajiem pieteikumiem ir pievienots pirkuma rēķina oriģināls vai apliecināta kopija, kā arī turpmāk nosaukto dokumentu oriģināls, apliecināta kopija vai autentificēts elektronisks ekvivalents:”;

| ii) | tās b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | atbalsta sertifikātam:






  i) | Savienības preču muitas statusa apliecinājuma līdzeklis, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*3) 199. panta 1. punkta b) apakšpunktā; vai |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

tās b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

atbalsta sertifikātam:

i)

Savienības preču muitas statusa apliecinājuma līdzeklis, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*3) 199. panta 1. punkta b) apakšpunktā; vai

*3

| ii) | CO tipa deklarācija atbilstīgi Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (*4) VIII sadaļas 2. un 3. nodaļai saskaņā ar datu elementiem Nr. 1/1, 1/2 un 1/3, kas norādīti minētās regulas B pielikuma I sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļā iekļautajā datu prasību tabulā. |
| --- | --- |

ii)

CO tipa deklarācija atbilstīgi Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (*4) VIII sadaļas 2. un 3. nodaļai saskaņā ar datu elementiem Nr. 1/1, 1/2 un 1/3, kas norādīti minētās regulas B pielikuma I sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļā iekļautajā datu prasību tabulā.

*4

(*3)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.)."

*3

(*4)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).”;"

*4

| b) | tās otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Minētos pavaddokumentus drīkst iesniegt elektroniskas ziņas veidā. Ja kompetentajai verificētājai iestādei nav piekļuves IT sistēmai, ko izmanto šāda elektroniska dokumenta pārvaldībai un izveidei, to aizstāj ar pienācīgi apliecinātu patiesu kopiju vai tās autentificēta elektroniska ekvivalenta izdruku.”; |
| --- | --- |

b)

tās otro daļu aizstāj ar šādu:

“Minētos pavaddokumentus drīkst iesniegt elektroniskas ziņas veidā. Ja kompetentajai verificētājai iestādei nav piekļuves IT sistēmai, ko izmanto šāda elektroniska dokumenta pārvaldībai un izveidei, to aizstāj ar pienācīgi apliecinātu patiesu kopiju vai tās autentificēta elektroniska ekvivalenta izdruku.”;

| 5) | regulas 12. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Šajā pantā minēto paziņojumu sniedz saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (*5) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185 (*6).

  (*5)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2017/1183, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai (OV L 171, 4.7.2017., 100. lpp.)."


  (*6)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2017/1185, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai, un ar ko groza un atceļ vairākas Komisijas regulas (OV L 171, 4.7.2017., 113. lpp.).”;" |
| --- | --- |

5)

regulas 12. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Šajā pantā minēto paziņojumu sniedz saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (*5) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185 (*6).

*5

*6

(*5)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2017/1183, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai (OV L 171, 4.7.2017., 100. lpp.)."

*5

(*6)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2017/1185, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai, un ar ko groza un atceļ vairākas Komisijas regulas (OV L 171, 4.7.2017., 113. lpp.).”;"

*6

| 6) | regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Fiziskās pārbaudes, ko attiecīgajā attālākajā reģionā veic, kad tiek importēti vai ievesti lauksaimniecības produkti, attiecas uz reprezentatīvu izlasi, kas aptver vismaz 5 % no licencēm un sertifikātiem, kuri uzrādīti saskaņā ar 9. pantu.
  Fiziskās pārbaudes, ko attiecīgajā attālākajā reģionā veic, kad notiek 5. iedaļā paredzētais eksports vai nosūtīšana, attiecas uz reprezentatīvu izlasi, kas aptver vismaz 5 % no darbībām un pamatojas uz dalībvalstu izveidotajiem riska profiliem.
  Minētajām fiziskajām pārbaudēm mutatis mutandis piemēro Komisijas Regulu (EK) Nr. 1276/2008 (*7).
  Turklāt īpašos gadījumos Komisija var prasīt, lai fiziskās pārbaudes aptvertu citādu procentuālo daļu.


  (*7)  Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1276/2008 par pārraudzību, eksporta laikā fiziski pārbaudot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pienākas kompensācijas vai citas summas (OV L 339, 18.12.2008., 53. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Fiziskās pārbaudes, ko attiecīgajā attālākajā reģionā veic, kad tiek importēti vai ievesti lauksaimniecības produkti, attiecas uz reprezentatīvu izlasi, kas aptver vismaz 5 % no licencēm un sertifikātiem, kuri uzrādīti saskaņā ar 9. pantu.

Fiziskās pārbaudes, ko attiecīgajā attālākajā reģionā veic, kad notiek 5. iedaļā paredzētais eksports vai nosūtīšana, attiecas uz reprezentatīvu izlasi, kas aptver vismaz 5 % no darbībām un pamatojas uz dalībvalstu izveidotajiem riska profiliem.

Minētajām fiziskajām pārbaudēm mutatis mutandis piemēro Komisijas Regulu (EK) Nr. 1276/2008 (*7).

Turklāt īpašos gadījumos Komisija var prasīt, lai fiziskās pārbaudes aptvertu citādu procentuālo daļu.

(*7)  Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 1276/2008 par pārraudzību, eksporta laikā fiziski pārbaudot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pienākas kompensācijas vai citas summas (OV L 339, 18.12.2008., 53. lpp.).”;"

*7

| 7) | regulas 22. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar šīs regulas 24. panta 1. punktu, kompetentās iestādes pārbaudes uz vietas par katru darbību veic, atlasot vismaz 5 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlase aptver vismaz 5 % no summām, kas piešķirtas kā atbalsts par katru darbību.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 22. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar šīs regulas 24. panta 1. punktu, kompetentās iestādes pārbaudes uz vietas par katru darbību veic, atlasot vismaz 5 % atbalsta pieteikumu. Turklāt izlase aptver vismaz 5 % no summām, kas piešķirtas kā atbalsts par katru darbību.”;

| 8) | regulas 24. panta 1. punkta otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

  “Ja uz vietas pārbaudāmo atbalsta pieteikuma iesniedzēju minimālais skaits ir mazāks par 12, dalībvalstis pēc nejaušības principa atlasa vismaz vienu pieteikuma iesniedzēju.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 24. panta 1. punkta otrajā daļā pievieno šādu teikumu:

“Ja uz vietas pārbaudāmo atbalsta pieteikuma iesniedzēju minimālais skaits ir mazāks par 12, dalībvalstis pēc nejaušības principa atlasa vismaz vienu pieteikuma iesniedzēju.”;

| 9) | regulas 28. un 29. pantu aizstāj ar šādiem:

  “28. pants
  Nepamatotu maksājumu atgūšana un sodi

  1.   Ja maksājums bijis nepamatots, mutatis mutandis piemēro Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (*8) 7. pantu.


  2.   Ja nepamatotais maksājums ir veikts nepatiesu ziņu, viltotu dokumentu vai atbalsta pieteikuma iesniedzēja rupjas nolaidības dēļ, piemēro sodu, kura summa ir vienāda ar nepamatoti veiktā maksājuma summu, kam pieskaitīti procenti, kurus aprēķina saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 7. panta 2. punktu.



  29. pants
  Nepārvarama vara un ārkārtas apstākļi
  Nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumos Regulas (ES) Nr. 1306/2013 2. panta 2. punkta nozīmē mutatis mutandis piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (*9) 4. pantu.


  (*8)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.)."


  (*9)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).”;" |
| --- | --- |

9)

regulas 28. un 29. pantu aizstāj ar šādiem:

“28. pants

Nepamatotu maksājumu atgūšana un sodi

1.   Ja maksājums bijis nepamatots, mutatis mutandis piemēro Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 (*8) 7. pantu.

2.   Ja nepamatotais maksājums ir veikts nepatiesu ziņu, viltotu dokumentu vai atbalsta pieteikuma iesniedzēja rupjas nolaidības dēļ, piemēro sodu, kura summa ir vienāda ar nepamatoti veiktā maksājuma summu, kam pieskaitīti procenti, kurus aprēķina saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 809/2014 7. panta 2. punktu.

29. pants

Nepārvarama vara un ārkārtas apstākļi

Nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumos Regulas (ES) Nr. 1306/2013 2. panta 2. punkta nozīmē mutatis mutandis piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 640/2014 (*9) 4. pantu.

(*8)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.)."

*8

(*9)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).”;"

*9

| 10) | regulas 32. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šajā pantā minēto paziņojumu sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 32. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šajā pantā minēto paziņojumu sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”;

| 11) | regulas 35. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai VII pielikumā uzskaitītie produkti tiktu izmantoti saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (*10) 211., 214., 215., 218., 219. un 254. pantu, Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 161.–164., 171.–175., 178., 179. un 239. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 260.–269. pantu.


  (*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

11)

regulas 35. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kompetentās iestādes nodrošina, lai VII pielikumā uzskaitītie produkti tiktu izmantoti saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (*10) 211., 214., 215., 218., 219. un 254. pantu, Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 161.–164., 171.–175., 178., 179. un 239. pantu un Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 260.–269. pantu.

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).”;"

*10

| 12) | regulas 38. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “Attiecībā uz īpašo piegādes režīmu kompetentās iestādes katru gadu ne vēlāk kā 31. maijā paziņo Komisijai turpmāk norādītos datus, kas saistīti ar darbībām, kuras iepriekšējā gadā veiktas attiecībā uz atsauces kalendārā gada piegādes bilanci, un sadalīti pēc produkta un KN koda un attiecīgā gadījumā pēc individuālā galamērķa:”, |
| --- | --- | --- | --- |

12)

regulas 38. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

pirmās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz īpašo piegādes režīmu kompetentās iestādes katru gadu ne vēlāk kā 31. maijā paziņo Komisijai turpmāk norādītos datus, kas saistīti ar darbībām, kuras iepriekšējā gadā veiktas attiecībā uz atsauces kalendārā gada piegādes bilanci, un sadalīti pēc produkta un KN koda un attiecīgā gadījumā pēc individuālā galamērķa:”,

| ii) | otrās daļas otro teikumu svītro; |
| --- | --- |

ii)

otrās daļas otro teikumu svītro;

| b) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Šajā pantā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.


  4.   Arī Regulas (ES) Nr. 228/2013 23. panta 3. punktā un 32. panta 1. punktā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Šajā pantā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.

4.   Arī Regulas (ES) Nr. 228/2013 23. panta 3. punktā un 32. panta 1. punktā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”;

| 13) | regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

  “39. pants
  Ikgadējs pārskats

  1.   Regulas (ES) Nr. 228/2013 32. panta 2. punktā minētā ikgadējā pārskata struktūra un saturs ir izklāstīti šīs regulas IX pielikumā.


  2.   Pārskatu, kas minēts 1. punktā, Komisijai iesniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 39. pantu aizstāj ar šādu:

“39. pants

Ikgadējs pārskats

1.   Regulas (ES) Nr. 228/2013 32. panta 2. punktā minētā ikgadējā pārskata struktūra un saturs ir izklāstīti šīs regulas IX pielikumā.

2.   Pārskatu, kas minēts 1. punktā, Komisijai iesniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”;

| 14) | regulas 40. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtas apstākļus, katrā POSEI programmā izdarītos grozījumus dalībvalstis iesniedz Komisijai vienu reizi kalendārajā gadā attiecībā uz katru programmu. Grozījumus nosūta Komisijai ne vēlāk kā tā gada 31. jūlijā, kas ir pirms to piemērošanas gada. Grozījumus pienācīgi pamato, jo īpaši norādot šādu informāciju:






  a) | īstenošanas problēmu iemesli, kas pamato grozījuma izdarīšanu programmā; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

regulas 40. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtas apstākļus, katrā POSEI programmā izdarītos grozījumus dalībvalstis iesniedz Komisijai vienu reizi kalendārajā gadā attiecībā uz katru programmu. Grozījumus nosūta Komisijai ne vēlāk kā tā gada 31. jūlijā, kas ir pirms to piemērošanas gada. Grozījumus pienācīgi pamato, jo īpaši norādot šādu informāciju:

a)

īstenošanas problēmu iemesli, kas pamato grozījuma izdarīšanu programmā;

| b) | grozījuma paredzamā ietekme; |
| --- | --- |

b)

grozījuma paredzamā ietekme;

| c) | ietekme uz finansējumu un atbalsttiesīguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

ietekme uz finansējumu un atbalsttiesīguma nosacījumiem.

Ja Komisija uzskata, ka grozījumi neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulas (ES) Nr. 228/2013 4. pantam, neskarot Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. un 52. pantu, Komisija par to informē dalībvalsti.

Grozījumus piemēro no tā gada 1. janvāra, kas seko grozījumu paziņošanas gadam. Ja par vajadzīgu tiek uzskatīta agrāka piemērošana, šādus grozījumus drīkst piemērot agrāk, ja Komisija pret to neiebilst.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, turpmāk nosauktos grozījumus, ko ierosinājušas dalībvalstis, Komisija izvērtē atsevišķi un vēlākais piecu mēnešu laikā pēc to iesniegšanas pieņem lēmumu par apstiprināšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 228/2013 34. panta 2. punktā minēto procedūru:

| a) | jauna attālākā reģiona pievienošanās; |
| --- | --- |

a)

jauna attālākā reģiona pievienošanās;

| b) | vispārīgās programmas papildināšana ar jaunām produktu grupām, kas jāatbalsta saskaņā ar īpašo piegādes režīmu, vai ar jauniem pasākumiem, kas iecerēti vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam. |
| --- | --- |

b)

vispārīgās programmas papildināšana ar jaunām produktu grupām, kas jāatbalsta saskaņā ar īpašo piegādes režīmu, vai ar jauniem pasākumiem, kas iecerēti vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam.

Šādi apstiprinātus grozījumus piemēro no tā gada 1. janvāra, kas seko grozījuma priekšlikuma iesniegšanas gadam, vai no dienas, kas skaidri norādīta apstiprināšanas lēmumā.”;

| b) | panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | attiecībā uz visiem pasākumiem – līdz 20 % koriģēt finanšu piešķīrumu katram atsevišķam pasākumam, neskarot Regulas (ES) Nr. 228/2013 30. pantā noteiktos finanšu līdzekļu maksimālos apjomus, ar nosacījumu, ka šādas korekcijas tiek paziņotas ne vēlāk kā tā gada 31. maijā, kas seko kalendārajam gadam, uz kuru attiecas grozītais finanšu piešķīrums;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

attiecībā uz visiem pasākumiem – līdz 20 % koriģēt finanšu piešķīrumu katram atsevišķam pasākumam, neskarot Regulas (ES) Nr. 228/2013 30. pantā noteiktos finanšu līdzekļu maksimālos apjomus, ar nosacījumu, ka šādas korekcijas tiek paziņotas ne vēlāk kā tā gada 31. maijā, kas seko kalendārajam gadam, uz kuru attiecas grozītais finanšu piešķīrums;”;

| c) | panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | “pasākums” ir darbību kopums, kas vajadzīgs, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus, un atbilst vienai produktu līnijai, kurai finanšu piešķīrums noteikts Regulas (ES) Nr. 228/2013 5. panta a) punktā minētajā finansējuma tabulā;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

“pasākums” ir darbību kopums, kas vajadzīgs, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus, un atbilst vienai produktu līnijai, kurai finanšu piešķīrums noteikts Regulas (ES) Nr. 228/2013 5. panta a) punktā minētajā finansējuma tabulā;”;

| d) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Šajā pantā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”; |
| --- | --- |

d)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Šajā pantā minētos paziņojumus sniedz saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185.”;

| 15) | pievieno IX pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

15)

pievieno IX pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 20. februāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 180/2014, ar kuru nosaka piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 63, 4.3.2014., 13. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/1239, kurā izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi, kas attiecas uz importa un eksporta licenču sistēmu (OV L 206, 30.7.2016., 44. lpp.).

3

(4)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par īpašu pasākumu shēmas īstenošanu lauksaimniecībā par labu Savienības tālākajiem reģioniem (POSEI) (COM(2016) 797 final).

4

POSEI

(5)  Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 376/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģētā regula (ES) 2016/1237, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem šādu licenču saņemšanai iemaksātā nodrošinājuma atbrīvošanai un atsavināšanai un ar ko groza Komisijas Regulas (EK) Nr. 2535/2001, (EK) Nr. 1342/2003, (EK) Nr. 2336/2003, (EK) Nr. 951/2006, (EK) Nr. 341/2007 un (EK) Nr. 382/2008 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 2390/98, (EK) Nr. 1345/2005, (EK) Nr. 376/2008 un (EK) Nr. 507/2008 (OV L 206, 30.7.2016., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2009. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 792/2009, ar ko nosaka kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai paziņo informāciju un dokumentus, kas pieprasīti, īstenojot tirgu kopīgo organizāciju, tiešo maksājumu režīmu, lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumus, kā arī režīmus, ko piemēro attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām (OV L 228, 1.9.2009., 3. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Deleģētā regula (ES) 2017/1183, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai (OV L 171, 4.7.2017., 100. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2017/1185, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz informācijas un dokumentu paziņošanu Komisijai, un ar ko groza un atceļ vairākas Komisijas regulas (OV L 171, 4.7.2017., 113. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1122/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 640/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, maksājumu atteikšanas vai atsaukšanas nosacījumiem un administratīvajiem sodiem, kas piemērojami tiešo maksājumu, lauku attīstības atbalsta un savstarpējās atbilstības kontekstā (OV L 181, 20.6.2014., 48. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2014. gada 17. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 809/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu, lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību (OV L 227, 31.7.2014., 69. lpp.).

13

(14)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

17

---

PIELIKUMS

“IX PIELIKUMS

39. pantā minētā ikgadējā pārskata struktūra un saturs

Pārskatam par iepriekšējo gadu ir šāda struktūra un saturs.

1.   VISPĀRĪGAIS KONTEKSTS IEPRIEKŠĒJĀ GADĀ

| 1.1. | Sociālekonomiskais konteksts. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lauksaimniecības stāvoklis un tā attīstība. |
| --- | --- |

1.2.

2.   PASĀKUMU UN DARBĪBU FIZISKĀ UN FINANSIĀLĀ ĪSTENOŠANA

| 2.1. | Pārskata tabula, kurā norādīti finanšu dati par atbalstu vietējai ražošanai un īpašo piegādes režīmu, arī sākotnējais piešķīrums katram pasākumam un darbībai, kā arī faktiskie izdevumi un attiecīgā gadījumā valsts atbalsts, kas sniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 228/2013 23. pantu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Plašs apraksts par katra programmā ietvertā pasākuma un darbības fizisko un finansiālo īstenošanu, arī par tehnisko palīdzību:






  a) | attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – attiecīgā reģiona gada piegādes bilances dati un analīze; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – attiecīgā reģiona gada piegādes bilances dati un analīze;

| b) | attiecībā uz atbalstu vietējai ražošanai – katra programmā norādītā pasākuma un darbības fiziskās un finansiālās īstenošanas dati un analīze, to vidū tādi dati kā saņēmēju skaits, maksājuma aptverto dzīvnieku skaits, atbalsttiesīgā platība un/vai attiecīgo saimniecību skaits. Vajadzības gadījumā datiem jāpievieno tās nozares apskats un analīze, uz kuru attiecas pasākums. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atbalstu vietējai ražošanai – katra programmā norādītā pasākuma un darbības fiziskās un finansiālās īstenošanas dati un analīze, to vidū tādi dati kā saņēmēju skaits, maksājuma aptverto dzīvnieku skaits, atbalsttiesīgā platība un/vai attiecīgo saimniecību skaits. Vajadzības gadījumā datiem jāpievieno tās nozares apskats un analīze, uz kuru attiecas pasākums.

3.   PROGRAMMAS DARBĪBAS RĀDĪTĀJI IEPRIEKŠĒJĀ GADĀ

| 3.1. | Pasākumu un darbību virzība uz programmas konkrētajiem mērķiem un prioritātēm un Regulas (ES) Nr. 228/2013 2. pantā noteiktajiem vispārīgajiem mērķiem:






  a) | to nacionālo rādītāju dinamika un analīze, ar kuriem programmas konkrētos mērķus izsaka kvantitatīvi, un novērtējums par to, kādā mērā ir sasniegti konkrētie mērķi, kas izvirzīti katram programmā ietvertajam pasākumam; |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

to nacionālo rādītāju dinamika un analīze, ar kuriem programmas konkrētos mērķus izsaka kvantitatīvi, un novērtējums par to, kādā mērā ir sasniegti konkrētie mērķi, kas izvirzīti katram programmā ietvertajam pasākumam;

| b) | attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – informācija par to, kādā veidā piešķirtās priekšrocības ir nodotas tālāk, kā arī to, kādi pasākumi un kādas pārbaudes ir veiktas, lai pārliecinātos par priekšrocību nodošanu tālāk saskaņā ar šīs regulas 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – informācija par to, kādā veidā piešķirtās priekšrocības ir nodotas tālāk, kā arī to, kādi pasākumi un kādas pārbaudes ir veiktas, lai pārliecinātos par priekšrocību nodošanu tālāk saskaņā ar šīs regulas 6. pantu;

| c) | attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – atbalsta samērīguma analīze salīdzinājumā ar papildu izmaksām par transportēšanu uz attālākajiem reģioniem, un attiecībā uz pārstrādei paredzētiem produktiem un lauksaimniecībā izmantojamām vielām [resursiem] – papildu izmaksas, ko rada izolētais un attālais ģeogrāfiskais novietojums; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz īpašo piegādes režīmu – atbalsta samērīguma analīze salīdzinājumā ar papildu izmaksām par transportēšanu uz attālākajiem reģioniem, un attiecībā uz pārstrādei paredzētiem produktiem un lauksaimniecībā izmantojamām vielām [resursiem] – papildu izmaksas, ko rada izolētais un attālais ģeogrāfiskais novietojums;

| d) | gada dati par kopējiem darbības rādītājiem, kas minēti šīs regulas 37. pantā, un to analīze, jo īpaši attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 228/2013 2. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

d)

gada dati par kopējiem darbības rādītājiem, kas minēti šīs regulas 37. pantā, un to analīze, jo īpaši attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 228/2013 2. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanu.

Minētajā analīzē īpaša uzmanība jāpievērš cenu uzraudzībai, vietējās lauksaimniecības attīstībai un vietējo produktu konkurētspējai salīdzinājumā ar importu no trešām valstīm un piegādēm no Savienības.

| 3.2. | Secinājumi par pasākumu stratēģijas piemērotību programmas mērķu sasniegšanai un tās iespējamiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

3.2.

4.   PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA

| 4.1. | Īss apskats par galvenajām problēmām, kas attiecīgajā gadā radušās pasākumu pārvaldīšanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Statistika par kompetento iestāžu veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem sodiem. Jebkāda papildu informācija, kas varētu noderēt, lai saprastu iesniegtos datus. |
| --- | --- |

4.2.

5.   GROZĪJUMI

Visu attiecīgajā gadā iesniegto programmas grozījumu un to pamatojumu īss kopsavilkums.

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/921

(2018. gada 28. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), pirms tā tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) Regulu (ES) 2017/2321 (2) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2006. gadā ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”) Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vīnskābes importam. Šos pasākumus noteica individuālās maksājuma likmes veidā 0 %–10,1 % apmērā trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tika piemērots tirgus ekonomikas režīms (“TER”), un 34,9 % apmērā visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 150/2008 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, tika grozīti sākotnējie pasākumi un precizēta ražojuma definīcija. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gadā ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu (“sākotnējie pasākumi”) Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”, “Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vīnskābes importam. Šos pasākumus noteica individuālās maksājuma likmes veidā 0 %–10,1 % apmērā trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tika piemērots tirgus ekonomikas režīms (“TER”), un 34,9 % apmērā visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 150/2008 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, tika grozīti sākotnējie pasākumi un precizēta ražojuma definīcija.

3

4

| (2) | Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) 2012. gada aprīlī, t. i., pēc tam, kad tika publicēts PTO Apelācijas institūcijas ziņojums par liellopu gaļu un rīsiem (6), Padome izslēdza Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (“Hangzhou Bioking”) – proti, ražotāja eksportētāja, kam tika piemērota 0 % maksājuma likme, – eksportu no pasākumu piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) 2012. gada aprīlī, t. i., pēc tam, kad tika publicēts PTO Apelācijas institūcijas ziņojums par liellopu gaļu un rīsiem (6), Padome izslēdza Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (“Hangzhou Bioking”) – proti, ražotāja eksportētāja, kam tika piemērota 0 % maksājuma likme, – eksportu no pasākumu piemērošanas jomas.

5

6

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

Hangzhou Bioking

| (3) | Padome 2012. gada aprīlī pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012 (7) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”) pagarināja pasākumu piemērošanas termiņu par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2012. gada aprīlī pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012 (7) (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”) pagarināja pasākumu piemērošanas termiņu par pieciem gadiem.

7

| (4) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, 2012. gada jūlijā ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012 (8) sākotnējie pasākumi tika grozīti. Padome atcēla TER abiem pārējiem uzņēmumiem – Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (“Changmao Biochemical”) un Ninghai Organic Chemical Factory (“Ninghai Organic”) – un, izmantojot viņu pašu eksporta cenas, noteica šiem uzņēmumiem individuālu antidempinga starpību, attiecīgi 13,1 % un 8,3 %. |
| --- | --- |

(4)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas bija veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, 2012. gada jūlijā ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012 (8) sākotnējie pasākumi tika grozīti. Padome atcēla TER abiem pārējiem uzņēmumiem – Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (“Changmao Biochemical”) un Ninghai Organic Chemical Factory (“Ninghai Organic”) – un, izmantojot viņu pašu eksporta cenas, noteica šiem uzņēmumiem individuālu antidempinga starpību, attiecīgi 13,1 % un 8,3 %.

8

TER

Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd

Changmao Biochemical

Ninghai Organic Chemical Factory

Ninghai Organic

| (5) | Antidempinga izmeklēšana, kas tika sākta 2014. gada 4. decembrī (9) attiecībā uz ĶTR izcelsmes vīnskābes importu Savienībā un kas, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, attiecās tikai uz Hangzhou Bioking, tika izbeigta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/176 (10), nepiemērojot pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Antidempinga izmeklēšana, kas tika sākta 2014. gada 4. decembrī (9) attiecībā uz ĶTR izcelsmes vīnskābes importu Savienībā un kas, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, attiecās tikai uz Hangzhou Bioking, tika izbeigta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/176 (10), nepiemērojot pasākumus.

9

Hangzhou Bioking

10

| (6) | Ar 2017. gada 1. jūnija spriedumu lietā T-442/12 Changmao Biochemical Engineering/Padome (11) Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) Nr. 626/2012, ciktāl tā attiecas uz Changmao Biochemical. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2017. gada 1. jūnija spriedumu lietā T-442/12 Changmao Biochemical Engineering/Padome (11) Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) Nr. 626/2012, ciktāl tā attiecas uz Changmao Biochemical.

Changmao Biochemical Engineering

11

Changmao Biochemical

| (7) | Komisija 2017. gada 7. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par 2017. gada 1. jūnija spriedumu lietā T-442/12. Attiecībā uz ĶTR izcelsmes vīnskābes importu Komisija nolēma atsākt antidempinga izmeklēšanu, kas bija par pamatu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 626/2012 pieņemšanai, ciktāl tā attiecas uz attiecīgo ražotāju eksportētāju, un atsāka to tajā posmā, kurā izdarīts pārkāpums. Minētā atsākšana attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Atsākšana neattiecas uz citām izmeklēšanām. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2017. gada 7. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par 2017. gada 1. jūnija spriedumu lietā T-442/12. Attiecībā uz ĶTR izcelsmes vīnskābes importu Komisija nolēma atsākt antidempinga izmeklēšanu, kas bija par pamatu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 626/2012 pieņemšanai, ciktāl tā attiecas uz attiecīgo ražotāju eksportētāju, un atsāka to tajā posmā, kurā izdarīts pārkāpums. Minētā atsākšana attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Atsākšana neattiecas uz citām izmeklēšanām.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (8) | Kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (12), Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“pārskatīšanas pieprasījums”). |
| --- | --- |

(8)

Kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (12), Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“pārskatīšanas pieprasījums”).

12

| (9) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2017. gada 24. janvārī iesniedza Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA un Comercial Química Sarasa SL (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības vīnskābes kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(9)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2017. gada 24. janvārī iesniedza Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA un Comercial Química Sarasa SL (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības vīnskābes kopējā ražošanas apjoma.

Distillerie Bonollo S.r.l.

Caviro Distillerie S.r.l.

Industria Chimica Valenzana S.p.a.

Alvinesa Alcoholera Vinicola SA

Comercial Química Sarasa SL

| (10) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(10)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (11) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2017. gada 19. aprīlī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (13) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2017. gada 19. aprīlī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (13) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

13

4.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (12) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(12)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas periodam no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (13) | Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus. |
| --- | --- |

(13)

Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.

| (14) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(14)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

4.3.   Atlase

Atlase

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

4.3.1.   Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

| (16) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

| (17) | Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt tai minētajā paziņojumā prasīto informāciju. Prasītā informācija ietvēra ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Turklāt Komisija aicināja ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā iecelt pārstāvi, kurš varētu sadarboties ar Komisiju izlases veidošanā. |
| --- | --- |

(17)

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā aicināja visus zināmos ražotājus eksportētājus pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt tai minētajā paziņojumā prasīto informāciju. Prasītā informācija ietvēra ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Turklāt Komisija aicināja ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā iecelt pārstāvi, kurš varētu sadarboties ar Komisiju izlases veidošanā.

| (18) | Ne kāds no 22 apzinātajiem Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, ne kāds cits Ķīnas eksportētājs/ražotājs nepieteicās un nesniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Ne kāds no 22 apzinātajiem Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, ne kāds cits Ķīnas eksportētājs/ražotājs nepieteicās un nesniedza prasīto informāciju.

4.3.2.   Savienības ražotāju atlase

| (19) | Pirms atlases sākšanas Komisija sazinājās ar pārskatīšanas pieteikumā norādītajiem Savienības ražotājiem un Savienības ražotāju apvienībām, lai pārbaudītu, vai Savienības ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu, ir pietiekami reprezentatīvi. Komisija vāca arī informāciju, kas nepieciešama, lai lemtu par iespējamo atlasi, kura paredzēta paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Pirms atlases sākšanas Komisija sazinājās ar pārskatīšanas pieteikumā norādītajiem Savienības ražotājiem un Savienības ražotāju apvienībām, lai pārbaudītu, vai Savienības ražotāji, kas iesnieguši pieteikumu, ir pietiekami reprezentatīvi. Komisija vāca arī informāciju, kas nepieciešama, lai lemtu par iespējamo atlasi, kura paredzēta paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3. punktā.

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja provizorisku izlasi no sešiem Savienības ražotājiem, kam no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim bija lielākie pārdošanas apjomi Savienībā. Šie seši uzņēmumi pārstāvēja 86 % no kopējā Savienības ražošanas nozares vīnskābes pārdošanas apjoma. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja provizorisku izlasi no sešiem Savienības ražotājiem, kam no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim bija lielākie pārdošanas apjomi Savienībā. Šie seši uzņēmumi pārstāvēja 86 % no kopējā Savienības ražošanas nozares vīnskābes pārdošanas apjoma. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi.

| (21) | Viens Savienības eksportētājs, kas nebija iekļauts provizoriskajā izlasē, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa labākai atspoguļošanai viņš būtu jāiekļauj galīgajā izlasē. Šo uzņēmumu atbalstīja Itālijas tirdzniecības apvienība, kurā darbojas Savienības vīnskābes ražotāji. Cits Savienības ražotājs norādīja, ka nevēlas piedalīties termiņbeigu pārskatīšanā. Citas piezīmes netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(21)

Viens Savienības eksportētājs, kas nebija iekļauts provizoriskajā izlasē, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa labākai atspoguļošanai viņš būtu jāiekļauj galīgajā izlasē. Šo uzņēmumu atbalstīja Itālijas tirdzniecības apvienība, kurā darbojas Savienības vīnskābes ražotāji. Cits Savienības ražotājs norādīja, ka nevēlas piedalīties termiņbeigu pārskatīšanā. Citas piezīmes netika iesniegtas.

| (22) | Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Savienības ražotāju atlase vairs nav lietderīga. |
| --- | --- |

(22)

Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Savienības ražotāju atlase vairs nav lietderīga.

4.3.3.   Nesaistīto importētāju atlase

| (23) | Lai lemtu par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Ieinteresētas personas tika aicinātas pieteikties, iesniedzot Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikumā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(23)

Lai lemtu par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Ieinteresētas personas tika aicinātas pieteikties, iesniedzot Komisijai paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikumā prasīto informāciju.

| (24) | Turklāt sākumposmā Komisija sazinājās ar 10 pieprasījumā norādītajiem importētājiem un aicināja tos sniegt skaidrojumu par to darbību un sniegt atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikuma jautājumiem. Atbildes uz nesaistīto importētāju atlases veidlapas jautājumiem sniedza pieci uzņēmumi. Tomēr tie netika atzīti par pārskatāmā ražojuma importētājiem, bet tika uzskatīti par lietotājiem. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt sākumposmā Komisija sazinājās ar 10 pieprasījumā norādītajiem importētājiem un aicināja tos sniegt skaidrojumu par to darbību un sniegt atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikuma jautājumiem. Atbildes uz nesaistīto importētāju atlases veidlapas jautājumiem sniedza pieci uzņēmumi. Tomēr tie netika atzīti par pārskatāmā ražojuma importētājiem, bet tika uzskatīti par lietotājiem.

4.4.   Anketas

Anketas

| (25) | Komisija nosūtīja anketas visiem deviņiem Savienības ražotājiem un sešiem lietotājiem. Anketas tika nosūtītas arī 10 ražotājiem iespējamajās tirgus ekonomikas trešās valstīs, proti, Argentīnā, Austrālijā, Brazīlijā, Čīlē un Indijā. |
| --- | --- |

(25)

Komisija nosūtīja anketas visiem deviņiem Savienības ražotājiem un sešiem lietotājiem. Anketas tika nosūtītas arī 10 ražotājiem iespējamajās tirgus ekonomikas trešās valstīs, proti, Argentīnā, Austrālijā, Brazīlijā, Čīlē un Indijā.

| (26) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, četriem lietotājiem Savienībā un viena ražotāja iespējamajā tirgus ekonomikas trešā valstī Austrālijā. |
| --- | --- |

(26)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, četriem lietotājiem Savienībā un viena ražotāja iespējamajā tirgus ekonomikas trešā valstī Austrālijā.

| (27) | Neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās. |
| --- | --- |

(27)

Neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās.

4.5.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (28) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un lai novērtētu, vai pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un lai novērtētu, vai pasākumu noteikšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Spānija,

Alvinesa Alcoholera Vinicola SA

Daimiel

| — | Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Itālija, |
| --- | --- |

—

Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Itālija,

Caviro Distillerie S.r.l.

Faenza

| — | Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spānija, |
| --- | --- |

—

Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spānija,

Comercial Química Sarasa S.L.

Girona

| — | Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Itālija, |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Itālija,

Distillerie Bonollo S.p.A

Formigine

| — | Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Itālija, |
| --- | --- |

—

Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Itālija,

Giovanni Randi S.p.a

Faenza

| — | ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Itālija, |
| --- | --- |

—

ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Itālija,

ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova

| — | Villapana S.p.A, Faenza, Itālija; |
| --- | --- |

—

Villapana S.p.A, Faenza, Itālija;

Villapana S.p.A

Faenza

| b) | lietotāji:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Copenhagen, Dānija, |
| --- | --- | --- |

b)

lietotāji:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Copenhagen, Dānija,

DuPont Nutrition Biosciences ApS

Copenhagen

| — | Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Apvienotā Karaliste.

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd

Leicestershire

B.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (29) | Pārskatāmais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mērī ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir ĶTR un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (“pārskatāmais ražojums”). |
| --- | --- |

(29)

Pārskatāmais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mērī ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir ĶTR un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (“pārskatāmais ražojums”).

Taric

| (30) | Pārskatāmo ražojumu izmanto vīnā, dzērienu un pārtikas piedevās, par uguns kavētāju ģipsī un daudzos citos izstrādājumos. To var iegūt vai nu no vīndarības blakusproduktiem, kā to dara Savienības ražotāji (“dabiskā ražošana”), vai ķīmiskas sintēzes ceļā no petroķīmiskiem savienojumiem, kā to dara ĶTR ražotāji (“sintētiskā ražošana”). No vīndarības blakusproduktiem tiek ražota tikai L+ vīnskābe. Ražošana sintēzes ceļā ļauj iegūt gan L+ vīnskābi, gan DL vīnskābi. Abi ražojuma veidi ir pārskatāmais ražojums, un to lietojums pārklājas. |
| --- | --- |

(30)

Pārskatāmo ražojumu izmanto vīnā, dzērienu un pārtikas piedevās, par uguns kavētāju ģipsī un daudzos citos izstrādājumos. To var iegūt vai nu no vīndarības blakusproduktiem, kā to dara Savienības ražotāji (“dabiskā ražošana”), vai ķīmiskas sintēzes ceļā no petroķīmiskiem savienojumiem, kā to dara ĶTR ražotāji (“sintētiskā ražošana”). No vīndarības blakusproduktiem tiek ražota tikai L+ vīnskābe. Ražošana sintēzes ceļā ļauj iegūt gan L+ vīnskābi, gan DL vīnskābi. Abi ražojuma veidi ir pārskatāmais ražojums, un to lietojums pārklājas.

2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (31) | Tika uzskatīts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Savienību:






  — | ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū, |
| --- | --- | --- |

(31)

Tika uzskatīts, ka pārskatāmajam ražojumam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Savienību:

—

ražojumam, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod analogajā valstī, |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod analogajā valstī,

| — | ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā,

ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi pamatlietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (33) | Uzņēmuma Hangzhou Bioking eksports tika izslēgts no dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīzes atbilstīgi 2. apsvērumā minētajai Īstenošanas regulai (ES) Nr. 332/2012. Turpmākā analīze pamatojās tikai uz pārskatāmā ražojuma eksportu, ko veic eksportētāji/ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(33)

Uzņēmuma Hangzhou Bioking eksports tika izslēgts no dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīzes atbilstīgi 2. apsvērumā minētajai Īstenošanas regulai (ES) Nr. 332/2012. Turpmākā analīze pamatojās tikai uz pārskatāmā ražojuma eksportu, ko veic eksportētāji/ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi.

Hangzhou Bioking

| (34) | Kā jau minēts 27. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens no Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes par to, ka Ķīnas eksportētāju/ražotāju nesadarbošanās dēļ tā attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai. |
| --- | --- |

(34)

Kā jau minēts 27. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens no Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes par to, ka Ķīnas eksportētāju/ražotāju nesadarbošanās dēļ tā attiecībā uz konstatējumiem par ĶTR var piemērot pamatregulas 18. pantu. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

| (35) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga esību un dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamiem faktiem, proti:






  i) | pieprasījumā iekļauto informāciju; |
| --- | --- | --- |

(35)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempinga esību un dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamiem faktiem, proti:

i)

pieprasījumā iekļauto informāciju;

| ii) | datiem, kurus dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”); |
| --- | --- |

ii)

datiem, kurus dalībvalstis paziņojušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”);

| iii) | Ķīnas Eksporta statistikas datubāzes (“Ķīnas datubāze”) statistiku; |
| --- | --- |

iii)

Ķīnas Eksporta statistikas datubāzes (“Ķīnas datubāze”) statistiku;

| iv) | Global Trade Atlas (“GTA”) datubāzi; |
| --- | --- |

iv)

Global Trade Atlas (“GTA”) datubāzi;

Global Trade Atlas

GTA

| v) | tādu publiski pieejamu informāciju kā uzņēmumu tīmekļvietnes un tirgus izpētes uzņēmumu publikāciju izvilkumi, kas pieejami internetā; |
| --- | --- |

v)

tādu publiski pieejamu informāciju kā uzņēmumu tīmekļvietnes un tirgus izpētes uzņēmumu publikāciju izvilkumi, kas pieejami internetā;

| vi) | iepriekšējās izmeklēšanās (14) savākto informāciju. |
| --- | --- |

vi)

iepriekšējās izmeklēšanās (14) savākto informāciju.

14

2.   Dempings

Dempings

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izraudzīties Argentīnu par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes par to netika saņemtas. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno izraudzīties Argentīnu par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par šo izvēli. Piezīmes par to netika saņemtas.

| (37) | Komisija sazinājās ar Argentīnas iestādēm un diviem zināmajiem pārskatāmā ražojuma ražotājiem Argentīnā un aicināja tos sadarboties. Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viens Argentīnas ražotājs ir izbeidzis ražot pārskatāmo ražojumu un cits ir atteicies sadarboties. |
| --- | --- |

(37)

Komisija sazinājās ar Argentīnas iestādēm un diviem zināmajiem pārskatāmā ražojuma ražotājiem Argentīnā un aicināja tos sadarboties. Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viens Argentīnas ražotājs ir izbeidzis ražot pārskatāmo ražojumu un cits ir atteicies sadarboties.

| (38) | Līdztekus Komisija meklēja iespējas sadarboties ar astoņiem zināmajiem ražotājiem un divām ražotāju apvienībām citās iespējamās analogajās valstīs (Austrālijā, Brazīlijā, Čīlē un Indijā) un sazinājās arī ar attiecīgajām iestādēm šajās valstīs, aicinot tās sniegt to ražotāju apvienību un ražotāju kontaktinformāciju, par kuriem zināms, ka tie ražo un pārdod pārskatāmo ražojumu savā tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Līdztekus Komisija meklēja iespējas sadarboties ar astoņiem zināmajiem ražotājiem un divām ražotāju apvienībām citās iespējamās analogajās valstīs (Austrālijā, Brazīlijā, Čīlē un Indijā) un sazinājās arī ar attiecīgajām iestādēm šajās valstīs, aicinot tās sniegt to ražotāju apvienību un ražotāju kontaktinformāciju, par kuriem zināms, ka tie ražo un pārdod pārskatāmo ražojumu savā tirgū.

| (39) | Viens Austrālijas ražotājs sākumā piekrita sadarboties, bet galu galā iesniedza nepilnīgu atbildi, kurā nebija ietverti kvantitatīvi dati un kuru nācās atstāt bez ievērības. |
| --- | --- |

(39)

Viens Austrālijas ražotājs sākumā piekrita sadarboties, bet galu galā iesniedza nepilnīgu atbildi, kurā nebija ietverti kvantitatīvi dati un kuru nācās atstāt bez ievērības.

| (40) | Neviens cits ražotājs kādā iespējamā analogā valstī nepieteicās. |
| --- | --- |

(40)

Neviens cits ražotājs kādā iespējamā analogā valstī nepieteicās.

| (41) | Neviens analogās valsts ražotājs nesadarbojās, tāpēc Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, izmantojot citu pienācīgu pamatojumu. |
| --- | --- |

(41)

Neviens analogās valsts ražotājs nesadarbojās, tāpēc Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, izmantojot citu pienācīgu pamatojumu.

| (42) | Tāpēc Komisija noteica normālo vērtību, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju, t. i., uz viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītajām pārskatāmā ražojuma cenām. Argentīnas izmantošana par normālās vērtības noteikšanas avotu atbilst Argentīnas izmantošanai par analogo valsti iepriekšējās izmeklēšanās (15). Šī metodika tika uzskatīta par vispiemērotāko, ņemot vērā to, ka nesadarbošanās dēļ trūka ticamākas informācijas. |
| --- | --- |

(42)

Tāpēc Komisija noteica normālo vērtību, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju, t. i., uz viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītajām pārskatāmā ražojuma cenām. Argentīnas izmantošana par normālās vērtības noteikšanas avotu atbilst Argentīnas izmantošanai par analogo valsti iepriekšējās izmeklēšanās (15). Šī metodika tika uzskatīta par vispiemērotāko, ņemot vērā to, ka nesadarbošanās dēļ trūka ticamākas informācijas.

15

| (43) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatāmais ražojums Argentīnā ir ražots, izmantojot dabisko procesu, savukārt Ķīnā tika izmantots lētākais sintētiskais process. Tāpēc Argentīnā izmantoto izejvielu izmaksas tika koriģētas, lai ņemtu vērā ražošanas metožu izmaksu atšķirības. |
| --- | --- |

(43)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatāmais ražojums Argentīnā ir ražots, izmantojot dabisko procesu, savukārt Ķīnā tika izmantots lētākais sintētiskais process. Tāpēc Argentīnā izmantoto izejvielu izmaksas tika koriģētas, lai ņemtu vērā ražošanas metožu izmaksu atšķirības.

| (44) | Pēc informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šajā pārskatīšanā izmantotā analogās valsts metodika neatbilst ES saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (“PTO”). Konkrēti tas atsaucās uz to, ka 2016. gada 11. decembrī zaudējis spēku Protokola par Ķīnas Tautas Republikas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai 15. punkts un ka pēc minētā datuma analogās valsts metodika nav pamatota. |
| --- | --- |

(44)

Pēc informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šajā pārskatīšanā izmantotā analogās valsts metodika neatbilst ES saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (“PTO”). Konkrēti tas atsaucās uz to, ka 2016. gada 11. decembrī zaudējis spēku Protokola par Ķīnas Tautas Republikas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai 15. punkts un ka pēc minētā datuma analogās valsts metodika nav pamatota.

| (45) | Komisija atgādināja, ka saskaņā ar piemērojamās pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts datiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(45)

Komisija atgādināja, ka saskaņā ar piemērojamās pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts datiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

2.1.   Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

2.1.1.   Normālā vērtība

| (46) | Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs, konkrēti, Changmao Biochemical, kam piemērota individuāla maksājuma likme, nesadarbojās, tāpēc normālās vērtības noteikšanai nebija pieejama informācija par to pārdošanas cenām vai izmaksām Ķīnas iekšējā tirgū. Tāpēc, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, tā tika noteikta, izmantojot pieejamos faktus, kā minēts 34. apsvērumā. |
| --- | --- |

(46)

Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs, konkrēti, Changmao Biochemical, kam piemērota individuāla maksājuma likme, nesadarbojās, tāpēc normālās vērtības noteikšanai nebija pieejama informācija par to pārdošanas cenām vai izmaksām Ķīnas iekšējā tirgū. Tāpēc, pamatojoties uz pamatregulas 18. pantu, tā tika noteikta, izmantojot pieejamos faktus, kā minēts 34. apsvērumā.

Changmao Biochemical

| (47) | Šajā sakarā Komisija vispirms pārbaudīja, vai normālo vērtību var noteikt pēc Changmao Biochemical eksporta cenām uz trešām valstīm, piemērojot pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu šādas eksporta cenas, tika ņemta vērā Ķīnas eksporta datubāzē reģistrētā informācija. Tomēr, lai gan informāciju par Ķīnas uzņēmumu eksporta pārdošanas apjomiem reģistrē Ķīnas datubāzē, minētajā datubāzē tiek norādīts tikai katra uzņēmuma eksportētais apjoms, nevis atbilstošās vērtības. Šā iemesla dēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, nebija iespējams aprēķināt Changmao Biochemical eksporta cenas. |
| --- | --- |

(47)

Šajā sakarā Komisija vispirms pārbaudīja, vai normālo vērtību var noteikt pēc Changmao Biochemical eksporta cenām uz trešām valstīm, piemērojot pamatregulas 2. panta 3. punktu. Lai noteiktu šādas eksporta cenas, tika ņemta vērā Ķīnas eksporta datubāzē reģistrētā informācija. Tomēr, lai gan informāciju par Ķīnas uzņēmumu eksporta pārdošanas apjomiem reģistrē Ķīnas datubāzē, minētajā datubāzē tiek norādīts tikai katra uzņēmuma eksportētais apjoms, nevis atbilstošās vērtības. Šā iemesla dēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, nebija iespējams aprēķināt Changmao Biochemical eksporta cenas.

Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

| (48) | Tāpēc, tā kā nebija pieejama ticamāka informācija, Komisija noteica normālo vērtību, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju, t. i., uz viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītajām pārskatāmā ražojuma cenām. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc, tā kā nebija pieejama ticamāka informācija, Komisija noteica normālo vērtību, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju, t. i., uz viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītajām pārskatāmā ražojuma cenām.

2.1.2.   Eksporta cenas

| (49) | Tā kā Changmao Biochemical nesadarbojās, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā Changmao Biochemical nesadarbojās, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju.

Changmao Biochemical

2.1.3.   Salīdzinājums

| (50) | EXW līmenī noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pamatotos gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(50)

EXW līmenī noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pamatotos gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (51) | Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma datiem, eksporta cenas korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras vedmaksu (0,07 EUR/kg), kravas apstrādi (0,007 EUR/kg) un iekšzemes vedmaksu (0,014 EUR/kg). |
| --- | --- |

(51)

Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma datiem, eksporta cenas korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras vedmaksu (0,07 EUR/kg), kravas apstrādi (0,007 EUR/kg) un iekšzemes vedmaksu (0,014 EUR/kg).

| (52) | Importa un eksporta muitas tarifi, ko publicējuši Ķīnas muitas dienesti, liecina, ka Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportam piemērojamais pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai daļēji atmaksājams – eksportam tika piemērots nodoklis 17 % apmērā, no kura 9 % pēc tam tika atmaksāti. Tāpēc Komisija izmantoja normālās vērtības un eksporta cenas ar PVN un vajadzības gadījumā koriģēja normālo vērtību, lai to pielāgotu PVN likmei, kas piemērojama eksportam pēc atmaksāšanas. Normālā vērtība tika attiecīgi koriģēta par 8 %. |
| --- | --- |

(52)

Importa un eksporta muitas tarifi, ko publicējuši Ķīnas muitas dienesti, liecina, ka Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportam piemērojamais pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai daļēji atmaksājams – eksportam tika piemērots nodoklis 17 % apmērā, no kura 9 % pēc tam tika atmaksāti. Tāpēc Komisija izmantoja normālās vērtības un eksporta cenas ar PVN un vajadzības gadījumā koriģēja normālo vērtību, lai to pielāgotu PVN likmei, kas piemērojama eksportam pēc atmaksāšanas. Normālā vērtība tika attiecīgi koriģēta par 8 %.

| (53) | Pārskats par 2016. gadu (16) liecina, ka Changmao Biochemical ražojis pārskatāmo ražojumu, izmantojot “sintētiskās” ražošanas metodi, savukārt Argentīnas ražotājs izmantojis “dabiskās” ražošanas metodi. Tirgus informācijas pētījums (17), kas publicēts neilgi pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, liecina, ka sintētiskā vīnskābe ir “daudz lētāks variants” nekā dabīgā vīnskābe. Šajā izmeklēšanā nebija pieejama sīkāka informācija par ražošanas izmaksām. Tādēļ, lai ņemtu vērā ražošanas metožu atšķirības, normālā vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, tika pazemināta par [30 %–40 %] (18), lai atspoguļotu dabiskā un sintētiskā procesa izmaksu atšķirības, pamatojoties uz tās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumiem, kas pabeigta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012. Šajā sakarā atšķirība starp pārskatāmā ražojuma pārdošanas cenu un salikto vērtību Argentīnā, kura noteikta daļējā starpposma pārskatīšanā, tika piemērota normālajai vērtībai, kas noteikta šajā pārskatīšanā, kā izklāstīts 48. apsvērumā. Saliktā vērtība, kas noteikta daļējā starpposma pārskatīšanā, tika balstīta uz ražošanas izmaksām Argentīnā, aizstājot Argentīnā izmantoto izejvielu izmaksas ar benzola (ko izmanto sintētiskās ražošanas metodē) vidējo tirgus cenu un pieskaitot pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu un peļņas attiecību. |
| --- | --- |

(53)

Pārskats par 2016. gadu (16) liecina, ka Changmao Biochemical ražojis pārskatāmo ražojumu, izmantojot “sintētiskās” ražošanas metodi, savukārt Argentīnas ražotājs izmantojis “dabiskās” ražošanas metodi. Tirgus informācijas pētījums (17), kas publicēts neilgi pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, liecina, ka sintētiskā vīnskābe ir “daudz lētāks variants” nekā dabīgā vīnskābe. Šajā izmeklēšanā nebija pieejama sīkāka informācija par ražošanas izmaksām. Tādēļ, lai ņemtu vērā ražošanas metožu atšķirības, normālā vērtība, kas noteikta, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumu, tika pazemināta par [30 %–40 %] (18), lai atspoguļotu dabiskā un sintētiskā procesa izmaksu atšķirības, pamatojoties uz tās daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumiem, kas pabeigta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012. Šajā sakarā atšķirība starp pārskatāmā ražojuma pārdošanas cenu un salikto vērtību Argentīnā, kura noteikta daļējā starpposma pārskatīšanā, tika piemērota normālajai vērtībai, kas noteikta šajā pārskatīšanā, kā izklāstīts 48. apsvērumā. Saliktā vērtība, kas noteikta daļējā starpposma pārskatīšanā, tika balstīta uz ražošanas izmaksām Argentīnā, aizstājot Argentīnā izmantoto izejvielu izmaksas ar benzola (ko izmanto sintētiskās ražošanas metodē) vidējo tirgus cenu un pieskaitot pārdošanas, vispārējo un administratīvo (PVA) izmaksu un peļņas attiecību.

16

Changmao Biochemical

17

18

| (54) | Jānorāda, ka šajā izmeklēšanā, atšķirībā no Īstenošanas regulā (ES) Nr. 626/2012 aprakstītās izmeklēšanas, dempinga starpības aprēķināšanā netika ņemtas vērā 30. apsvērumā minētās ražojuma veidu L+ un DL iespējamās atšķirības. Tas ir tādēļ, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās un tādējādi nebija nekādas informācijas par eksportētajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(54)

Jānorāda, ka šajā izmeklēšanā, atšķirībā no Īstenošanas regulā (ES) Nr. 626/2012 aprakstītās izmeklēšanas, dempinga starpības aprēķināšanā netika ņemtas vērā 30. apsvērumā minētās ražojuma veidu L+ un DL iespējamās atšķirības. Tas ir tādēļ, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās un tādējādi nebija nekādas informācijas par eksportētajiem ražojuma veidiem.

2.1.4.   Dempinga starpība

| (55) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. |
| --- | --- |

(55)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

| (56) | Šādi iegūtā uzņēmuma Changmao Biochemical vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (“CIF”) cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, pārsniedz 70 %. |
| --- | --- |

(56)

Šādi iegūtā uzņēmuma Changmao Biochemical vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (“CIF”) cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, pārsniedz 70 %.

Changmao Biochemical

| (57) | Ja nebūtu veiktas normālās vērtības korekcijas saistībā ar ražošanas atšķirībām, normālā vērtība, kas noteikta uzņēmumam Changmao Biochemical, pamatotos tikai uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju. Šajā gadījumā, salīdzinot šādi noteikto normālo vērtību ar eksporta cenu, dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Kā jau minēts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga aprēķina pamatā bija salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. Tomēr, kā jau minēts 53. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ir pamatoti koriģēt normālo vērtību. |
| --- | --- |

(57)

Ja nebūtu veiktas normālās vērtības korekcijas saistībā ar ražošanas atšķirībām, normālā vērtība, kas noteikta uzņēmumam Changmao Biochemical, pamatotos tikai uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā norādīto informāciju. Šajā gadījumā, salīdzinot šādi noteikto normālo vērtību ar eksporta cenu, dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Kā jau minēts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga aprēķina pamatā bija salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. Tomēr, kā jau minēts 53. apsvērumā, Komisija uzskata, ka ir pamatoti koriģēt normālo vērtību.

Changmao Biochemical

| (58) | Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzēji un ES ražotāju apvienība, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2018. gada 3. maija spriedumu lietā T-431/12 Distillerie Bonollo SpA un citi/Padome (19), apstrīdēja Komisijas pieeju. Tomēr, tā kā vēl nav beidzies termiņš apelācijas sūdzības iesniegšanai pret šo spriedumu, tad pašlaik galīgos konstatējumus nevar izdarīt. |
| --- | --- |

(58)

Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzēji un ES ražotāju apvienība, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2018. gada 3. maija spriedumu lietā T-431/12 Distillerie Bonollo SpA un citi/Padome (19), apstrīdēja Komisijas pieeju. Tomēr, tā kā vēl nav beidzies termiņš apelācijas sūdzības iesniegšanai pret šo spriedumu, tad pašlaik galīgos konstatējumus nevar izdarīt.

Distillerie Bonollo SpA un citi/Padome

19

2.2.   Ninghai Organic

Ninghai Organic

| (59) | Lai gan, kā paskaidrots 4. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012 uzņēmumam Ninghai Organic tika atcelts TER, tam joprojām tiek piemērota individuāla maksājuma likme. Kā norādīts 18. apsvērumā, Ninghai Organic nesadarbojās šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(59)

Lai gan, kā paskaidrots 4. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012 uzņēmumam Ninghai Organic tika atcelts TER, tam joprojām tiek piemērota individuāla maksājuma likme. Kā norādīts 18. apsvērumā, Ninghai Organic nesadarbojās šajā izmeklēšanā.

Ninghai Organic

Ninghai Organic

2.2.1.   Normālā vērtība

| (60) | Kā norādīts 41. un 42. apsvērumā, neviens analogās valsts ražotājs nesadarbojās, tāpēc Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, izmantojot citu pienācīgu pamatojumu, t. i., viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītās pārskatāmā ražojuma cenas, kas norādītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā |
| --- | --- |

(60)

Kā norādīts 41. un 42. apsvērumā, neviens analogās valsts ražotājs nesadarbojās, tāpēc Komisija atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, izmantojot citu pienācīgu pamatojumu, t. i., viena Argentīnas ražotāja iekšzemes rēķinos norādītās pārskatāmā ražojuma cenas, kas norādītas termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā

2.2.2.   Eksporta cenas

| (61) | Ninghai Organic nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenas attiecībā uz šo uzņēmumu tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju par importu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(61)

Ninghai Organic nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenas attiecībā uz šo uzņēmumu tika noteiktas, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju par importu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

Ninghai Organic

2.2.3.   Salīdzinājums

| (62) | EXW līmenī noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pamatotos gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(62)

EXW līmenī noteikto normālo vērtību Komisija salīdzināja ar EXW līmenī noteikto eksporta cenu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pamatotos gadījumos, kad vajadzēja nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cena un normālā vērtība tika koriģētas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (63) | Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma datiem, eksporta cenas korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras vedmaksu (0,07 EUR/kg), kravas apstrādi (0,007 EUR/kg) un iekšzemes vedmaksu (0,014 EUR/kg). |
| --- | --- |

(63)

Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma datiem, eksporta cenas korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras vedmaksu (0,07 EUR/kg), kravas apstrādi (0,007 EUR/kg) un iekšzemes vedmaksu (0,014 EUR/kg).

| (64) | Importa un eksporta muitas tarifi, ko publicējuši Ķīnas muitas dienesti, liecina, ka pārskatāmā ražojuma eksportam no Ķīnas piemērojamais PVN pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijušas tikai daļēji atmaksājams – eksportam tika piemērots nodoklis 17 % apmērā, no kura pēc tam 9 % tika atmaksāti. Tāpēc Komisija izmantoja normālās vērtības un eksporta cenas ar PVN un vajadzības gadījumā koriģēja normālo vērtību, lai to pielāgotu PVN likmei, kas piemērojama eksportam pēc atmaksāšanas. Tādēļ normālo vērtību koriģēja par 8 %. |
| --- | --- |

(64)

Importa un eksporta muitas tarifi, ko publicējuši Ķīnas muitas dienesti, liecina, ka pārskatāmā ražojuma eksportam no Ķīnas piemērojamais PVN pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bijušas tikai daļēji atmaksājams – eksportam tika piemērots nodoklis 17 % apmērā, no kura pēc tam 9 % tika atmaksāti. Tāpēc Komisija izmantoja normālās vērtības un eksporta cenas ar PVN un vajadzības gadījumā koriģēja normālo vērtību, lai to pielāgotu PVN likmei, kas piemērojama eksportam pēc atmaksāšanas. Tādēļ normālo vērtību koriģēja par 8 %.

| (65) | Pieprasījums un iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšana liecina, ka Ninghai Organic ir ražojis pārskatāmo ražojumu, izmantojot “sintētiskās” ražošanas metodi, savukārt Argentīnas ražotājs izmantojis “dabiskās” ražošanas metodi. Tādēļ, kā aprakstīts 53. apsvērumā, tika veikta normālās vērtības korekcija. |
| --- | --- |

(65)

Pieprasījums un iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšana liecina, ka Ninghai Organic ir ražojis pārskatāmo ražojumu, izmantojot “sintētiskās” ražošanas metodi, savukārt Argentīnas ražotājs izmantojis “dabiskās” ražošanas metodi. Tādēļ, kā aprakstīts 53. apsvērumā, tika veikta normālās vērtības korekcija.

Ninghai Organic

| (66) | Savukārt 54. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ korekcija attiecībā uz ražojuma veidiem L+ un DL netika veikta. |
| --- | --- |

(66)

Savukārt 54. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ korekcija attiecībā uz ražojuma veidiem L+ un DL netika veikta.

2.2.4.   Dempinga starpība

| (67) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. |
| --- | --- |

(67)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

| (68) | Šādi iegūtā Ninghai Organic vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, pārsniedz 70 %. |
| --- | --- |

(68)

Šādi iegūtā Ninghai Organic vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, pārsniedz 70 %.

Ninghai Organic

| (69) | Ja normālā vērtība nebūtu jākoriģē, lai ņemtu vērā ražošanas procesa atšķirības, tad 60. apsvērumā noteikto normālo vērtību varētu salīdzināt ar 61. apsvērumā noteikto eksporta cenu un tās atbilstīgi koriģēt, kā izklāstīts 62.–64. apsvērumā. Šādi aprēķinātā dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Tomēr, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka normālās vērtības korekcija ir pamatota. |
| --- | --- |

(69)

Ja normālā vērtība nebūtu jākoriģē, lai ņemtu vērā ražošanas procesa atšķirības, tad 60. apsvērumā noteikto normālo vērtību varētu salīdzināt ar 61. apsvērumā noteikto eksporta cenu un tās atbilstīgi koriģēt, kā izklāstīts 62.–64. apsvērumā. Šādi aprēķinātā dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Tomēr, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka normālās vērtības korekcija ir pamatota.

| (70) | Kā jau minēts, abos gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga aprēķina pamatā varētu būt salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos. |
| --- | --- |

(70)

Kā jau minēts, abos gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga aprēķina pamatā varētu būt salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, kas noteiktas iepriekšējos apsvērumos.

| (71) | Šīs regulas 58. apsvērumā aprakstītais pieprasījuma iesniedzēju un ES ražotāju apvienību apgalvojums attiecībā uz Changmao Biochemical, ka nebūtu veicamas ar ražošanas metožu atšķirībām saistītās korekcijas, tika izteikts arī attiecībā uz 65. apsvērumā aprakstītajām ražošanas metodes atšķirību korekcijām uzņēmumam Ninghai Organic. Tāpēc minētās persona apstrīdēja arī 68. apsvērumā noteiktās dempinga starpības pareizību. Šis apgalvojums tika noraidīts to pašu iemeslu dēļ, kuri jau minēti 58. apsvērumā. |
| --- | --- |

(71)

Šīs regulas 58. apsvērumā aprakstītais pieprasījuma iesniedzēju un ES ražotāju apvienību apgalvojums attiecībā uz Changmao Biochemical, ka nebūtu veicamas ar ražošanas metožu atšķirībām saistītās korekcijas, tika izteikts arī attiecībā uz 65. apsvērumā aprakstītajām ražošanas metodes atšķirību korekcijām uzņēmumam Ninghai Organic. Tāpēc minētās persona apstrīdēja arī 68. apsvērumā noteiktās dempinga starpības pareizību. Šis apgalvojums tika noraidīts to pašu iemeslu dēļ, kuri jau minēti 58. apsvērumā.

Changmao Biochemical

Ninghai Organic

2.3.   Visi pārējie ražotāji eksportētāji

Visi pārējie ražotāji eksportētāji

| (72) | Spriežot pēc 14. panta 6. punkta datubāzes, Ķīnas ražotāji, kam piemēro atlikušo maksājumu, eksportēja mazāk nekā septiņas tonnas pārskatāmā ražojuma. Ņemot vērā šo nelielo daudzumu, kas ir tikai 0,4 % no to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kuriem tiek piemēroti pasākumi, pārējiem Ķīnas uzņēmumiem dempinga starpība netika aprēķināta. |
| --- | --- |

(72)

Spriežot pēc 14. panta 6. punkta datubāzes, Ķīnas ražotāji, kam piemēro atlikušo maksājumu, eksportēja mazāk nekā septiņas tonnas pārskatāmā ražojuma. Ņemot vērā šo nelielo daudzumu, kas ir tikai 0,4 % no to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kuriem tiek piemēroti pasākumi, pārējiem Ķīnas uzņēmumiem dempinga starpība netika aprēķināta.

2.4.   Secinājums par dempingu

Secinājums par dempingu

| (73) | Attiecībā uz abiem uzņēmumiem, kam noteikta individuālā dempinga starpība, 56. un 68. apsvērumā ir konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies dempings. Abiem uzņēmumiem konstatētais dempinga līmenis pārsniedz 70 %. Abi šie uzņēmumi kopā pārstāvēja vairāk nekā 99 % no Ķīnas eksporta, kam tiek piemēroti pasākumi, tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas īstenotais dempings ir turpinājies. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz abiem uzņēmumiem, kam noteikta individuālā dempinga starpība, 56. un 68. apsvērumā ir konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies dempings. Abiem uzņēmumiem konstatētais dempinga līmenis pārsniedz 70 %. Abi šie uzņēmumi kopā pārstāvēja vairāk nekā 99 % no Ķīnas eksporta, kam tiek piemēroti pasākumi, tāpēc tiek secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas īstenotais dempings ir turpinājies.

3.   Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

| (74) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempingu, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnā, Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(74)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempingu, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Tika analizēti šādi elementi: ražošanas apjoms un neizmantotā jauda Ķīnā, Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums.

| (75) | Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamiem faktiem, proti, 35. apsvērumā minētajiem avotiem. |
| --- | --- |

(75)

Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamiem faktiem, proti, 35. apsvērumā minētajiem avotiem.

| (76) | Kā jau izklāstīts 33. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamības analīze pamatojās uz datiem, kas attiecas tikai uz “ražotājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi”, t. i., visiem Ķīnas ražotājiem, izņemot Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(76)

Kā jau izklāstīts 33. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamības analīze pamatojās uz datiem, kas attiecas tikai uz “ražotājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi”, t. i., visiem Ķīnas ražotājiem, izņemot Hangzhou Bioking.

Hangzhou Bioking

3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

| (77) | Pamatojoties uz datiem, kas iegūti no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma un attiecīgā gadījumā salīdzināti un papildināti, izmantojot Ķīnas ražotāju uzņēmumu tīmekļvietnes, un iepriekšējās izmeklēšanās (20) savākto informāciju, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to Ķīnas ražotāju kopējā ražošanas jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija 54 000 tonnu. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties uz datiem, kas iegūti no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma un attiecīgā gadījumā salīdzināti un papildināti, izmantojot Ķīnas ražotāju uzņēmumu tīmekļvietnes, un iepriekšējās izmeklēšanās (20) savākto informāciju, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to Ķīnas ražotāju kopējā ražošanas jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija 54 000 tonnu.

20

| (78) | Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas iekšzemes patēriņš ir bijis aptuveni 8 500 tonnu gadā (21). Ņemot vērā Ķīnas pārskatāmā ražojuma importu, kas reģistrēts GTA datubāzē (t. i., aptuveni 300 tonnu), tiek lēsts, ka kopējais Ķīnas iekšzemes pārdošanas apjoms (ieskaitot Hangzhou Bioking) ir sasniedzis apmēram 8 200 tonnu. Ticamāka informācija nebija pieejama, tāpēc tiek lēsts, ka to Ķīnas ražotāju iekšzemes pārdošanas apjoma īpatsvars, kuriem tiek piemēroti pasākumi, kopējā Ķīnas iekšzemes pārdošanas apjomā ir bijis tāds pats kā to īpatsvars kopējā Ķīnas ražošanas jaudā. Saskaņā ar šo pieņēmumu tiek lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to Ķīnas ražotāju iekšzemes pārdošanas apjoms, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija [6 200–6 600] (22) tonnu. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas iekšzemes patēriņš ir bijis aptuveni 8 500 tonnu gadā (21). Ņemot vērā Ķīnas pārskatāmā ražojuma importu, kas reģistrēts GTA datubāzē (t. i., aptuveni 300 tonnu), tiek lēsts, ka kopējais Ķīnas iekšzemes pārdošanas apjoms (ieskaitot Hangzhou Bioking) ir sasniedzis apmēram 8 200 tonnu. Ticamāka informācija nebija pieejama, tāpēc tiek lēsts, ka to Ķīnas ražotāju iekšzemes pārdošanas apjoma īpatsvars, kuriem tiek piemēroti pasākumi, kopējā Ķīnas iekšzemes pārdošanas apjomā ir bijis tāds pats kā to īpatsvars kopējā Ķīnas ražošanas jaudā. Saskaņā ar šo pieņēmumu tiek lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to Ķīnas ražotāju iekšzemes pārdošanas apjoms, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija [6 200–6 600] (22) tonnu.

21

GTA

Hangzhou Bioking

22

| (79) | Ķīnas datubāze liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Ķīnas eksports (ieskaitot Hangzhou Bioking) ir sasniedzis 33 300 tonnu, savukārt to Ķīnas ražotāju eksports, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir sasniedzis [20 000–25 000] tonnu. Tātad, ņemot vērā iekšzemes pārdošanas apjomu, kas jau noteikts iepriekš, kopējais Ķīnas ražošanas apjoms ir apmēram 41 500 tonnu, no kurām [26 000–30 000] tonnu ražo Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(79)

Ķīnas datubāze liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Ķīnas eksports (ieskaitot Hangzhou Bioking) ir sasniedzis 33 300 tonnu, savukārt to Ķīnas ražotāju eksports, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir sasniedzis [20 000–25 000] tonnu. Tātad, ņemot vērā iekšzemes pārdošanas apjomu, kas jau noteikts iepriekš, kopējais Ķīnas ražošanas apjoms ir apmēram 41 500 tonnu, no kurām [26 000–30 000] tonnu ražo Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi.

Hangzhou Bioking

| (80) | To ražotāju neizmantotā jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir [24 000–28 000] tonnu. |
| --- | --- |

(80)

To ražotāju neizmantotā jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir [24 000–28 000] tonnu.

| (81) | Pamatojoties uz 77. –80. apsvērumā minētajiem konstatējumiem par Ķīnas iekšzemes patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanas apjomu un Ķīnas eksportu, tiek izdarīti šādi secinājumi:






  — | Ķīnas iekšzemes patēriņš atbilst tikai 16 % no to Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas jaudas, kuriem tiek piemēroti pasākumi, |
| --- | --- | --- |

(81)

Pamatojoties uz 77. –80. apsvērumā minētajiem konstatējumiem par Ķīnas iekšzemes patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanas apjomu un Ķīnas eksportu, tiek izdarīti šādi secinājumi:

—

Ķīnas iekšzemes patēriņš atbilst tikai 16 % no to Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas jaudas, kuriem tiek piemēroti pasākumi,

| — | Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir ļoti orientēti uz eksportu, un to apliecina tas, ka tie ir eksportējuši vairāk nekā 75 % no sava ražošanas apjoma, |
| --- | --- |

—

Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir ļoti orientēti uz eksportu, un to apliecina tas, ka tie ir eksportējuši vairāk nekā 75 % no sava ražošanas apjoma,

| — | pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums tiem ražotājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, nepārsniedza 55 %. Ņemot vērā nelielo iekšzemes tirgu, jebkurš mēģinājums palielināt šo zemo izmantojuma līmeni nozīmēs eksporta pieaugumu, |
| --- | --- |

—

pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums tiem ražotājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, nepārsniedza 55 %. Ņemot vērā nelielo iekšzemes tirgu, jebkurš mēģinājums palielināt šo zemo izmantojuma līmeni nozīmēs eksporta pieaugumu,

| — | to ražotāju neizmantotā jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, atbilst [110 %–120 %] no Savienības patēriņa. |
| --- | --- |

—

to ražotāju neizmantotā jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, atbilst [110 %–120 %] no Savienības patēriņa.

| (82) | Tirgus informācija (23) liecina, ka no 2014. gada līdz 2020. gadam attiecībā uz pārskatāmo ražojumu gaidāmais Āzijas un Klusā okeāna reģiona iekšzemes pieprasījuma pieauguma temps gadā būs 6,8 %. Ekstrapolācija, kuras pamatā ir minētie rādītāji un Ķīnas iekšzemes pieprasījums, kas noteikts pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, ļauj lēst, ka līdz 2022. gadam Ķīnas iekšējais patēriņš varētu būt 13 500 tonnu. Tas joprojām būtu ievērojami mazāks nekā Ķīnas ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(82)

Tirgus informācija (23) liecina, ka no 2014. gada līdz 2020. gadam attiecībā uz pārskatāmo ražojumu gaidāmais Āzijas un Klusā okeāna reģiona iekšzemes pieprasījuma pieauguma temps gadā būs 6,8 %. Ekstrapolācija, kuras pamatā ir minētie rādītāji un Ķīnas iekšzemes pieprasījums, kas noteikts pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, ļauj lēst, ka līdz 2022. gadam Ķīnas iekšējais patēriņš varētu būt 13 500 tonnu. Tas joprojām būtu ievērojami mazāks nekā Ķīnas ražošanas jauda pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

23

| (83) | Turklāt tiek norādīts, ka pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda uzņēmums Hangzhou Bioking ir palielinājis jaudu par [8 000–13 000] tonnām gadā. Tas ir aizstājis ražotni ar jaunu ražošanas līniju, kas spēj saražot 25 000 tonnu gadā (24). Ķīnas iekšzemes tirgū tas vēl vairāk palielinās nelīdzsvarotību starp ražošanas jaudu un pieprasījumu. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt tiek norādīts, ka pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda uzņēmums Hangzhou Bioking ir palielinājis jaudu par [8 000–13 000] tonnām gadā. Tas ir aizstājis ražotni ar jaunu ražošanas līniju, kas spēj saražot 25 000 tonnu gadā (24). Ķīnas iekšzemes tirgū tas vēl vairāk palielinās nelīdzsvarotību starp ražošanas jaudu un pieprasījumu.

Hangzhou Bioking

24

| (84) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir stimuls saglabāt vai paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(84)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir stimuls saglabāt vai paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.

3.2.   Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs

Ķīnas eksporta prakse citās trešās valstīs

| (85) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, nesadarbojās, nebija iespējams analizēt cenas Ķīnas eksportam uz trešām valstīm pilnīgi izolēti no Hangzhou Bioking. Tam par iemeslu ir tas, ka Ķīnas Eksporta statistikas datubāzē ir norādīts tikai katra uzņēmuma eksportētais apjoms, nevis atbilstošās vērtības. Tomēr, tā kā Ķīnas Eksporta statistikas datubāze liecina, ka uzņēmuma Hangzhou Bioking eksports uz trešām valstīm ir atbildis mazāk nekā piektajai daļai no kopējā Ķīnas eksporta uz šīm valstīm, tad tiek uzskatīts, ka konstatējumi par kopējo Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm tik un tā ir reprezentatīvi attiecībā uz to Ķīnas ražotāju eksportētāju praksi, kuriem tiek piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(85)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, nesadarbojās, nebija iespējams analizēt cenas Ķīnas eksportam uz trešām valstīm pilnīgi izolēti no Hangzhou Bioking. Tam par iemeslu ir tas, ka Ķīnas Eksporta statistikas datubāzē ir norādīts tikai katra uzņēmuma eksportētais apjoms, nevis atbilstošās vērtības. Tomēr, tā kā Ķīnas Eksporta statistikas datubāze liecina, ka uzņēmuma Hangzhou Bioking eksports uz trešām valstīm ir atbildis mazāk nekā piektajai daļai no kopējā Ķīnas eksporta uz šīm valstīm, tad tiek uzskatīts, ka konstatējumi par kopējo Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm tik un tā ir reprezentatīvi attiecībā uz to Ķīnas ražotāju eksportētāju praksi, kuriem tiek piemēroti pasākumi.

Hangzhou Bioking

Hangzhou Bioking

| (86) | Salīdzinot vidējo cenu eksportam no Ķīnas uz citām pasaules valstīm, kura norādīta Ķīnas datubāzē un koriģēta EXW līmenī, ar normālo vērtību, kas šajā regulā jau noteikta uzņēmumiem Changmao Biochemical un Ninghai Organic, tika iegūta dempinga starpība, kas pēc 53. apsvērumā aprakstītās ražošanas metodes atšķirību korekcijas varētu pārsniegt 70 %. Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju pieciem galvenajiem trešo valstu tirgiem, proti, Indijas, Krievijas, ASV, Turcijas un Austrālijas (svarīguma secībā) tirgiem, kas atbilst 69 % no Ķīnas kopējā eksporta uz citām trešām valstīm, aprēķinātās dempinga starpības katrā tirgū arī pārsniedz 70 % (aptuveni 72 %–87 %). |
| --- | --- |

(86)

Salīdzinot vidējo cenu eksportam no Ķīnas uz citām pasaules valstīm, kura norādīta Ķīnas datubāzē un koriģēta EXW līmenī, ar normālo vērtību, kas šajā regulā jau noteikta uzņēmumiem Changmao Biochemical un Ninghai Organic, tika iegūta dempinga starpība, kas pēc 53. apsvērumā aprakstītās ražošanas metodes atšķirību korekcijas varētu pārsniegt 70 %. Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju pieciem galvenajiem trešo valstu tirgiem, proti, Indijas, Krievijas, ASV, Turcijas un Austrālijas (svarīguma secībā) tirgiem, kas atbilst 69 % no Ķīnas kopējā eksporta uz citām trešām valstīm, aprēķinātās dempinga starpības katrā tirgū arī pārsniedz 70 % (aptuveni 72 %–87 %).

Changmao Biochemical

Ninghai Organic

| (87) | Ja normālās vērtības pamatā būtu tā normālā vērtība, kas iekļauta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bez ražošanas procesu atšķirību korekcijas, tad dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Tomēr, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka normālās vērtības korekcija ir pamatota. |
| --- | --- |

(87)

Ja normālās vērtības pamatā būtu tā normālā vērtība, kas iekļauta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bez ražošanas procesu atšķirību korekcijas, tad dempinga starpība pārsniegtu 170 %. Tomēr, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka normālās vērtības korekcija ir pamatota.

| (88) | Tādēļ tika secināts, ka Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, veic eksportu uz trešo valstu tirgiem par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Tādēļ tika secināts, ka Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, veic eksportu uz trešo valstu tirgiem par dempinga cenām.

3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (89) | Ķīnas iekšzemes tirgū ir būtisks jaudas pārpalikums, kura dēļ Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, varētu meklēt alternatīvus tirgus savai neizmantotajai jaudai. |
| --- | --- |

(89)

Ķīnas iekšzemes tirgū ir būtisks jaudas pārpalikums, kura dēļ Ķīnas ražotāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, varētu meklēt alternatīvus tirgus savai neizmantotajai jaudai.

| (90) | Tirgus informācija (25) liecina, ka Savienības tirgus ir pats lielākais pasaulē un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 35 % no pārskatāmā ražojuma pasaules patēriņa. GTA datubāze arī liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā FOB cena Ķīnas eksportam uz Savienību ir bijusi par 6 %–8 % augstāka nekā vidējā cena Ķīnas eksportam uz citām pasaules valstīm (26) tajā pašā laikposmā. Tāpēc Komisija secina, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas eksportam, jo pārdošana Savienības tirgū var dot lielāku peļņu nekā pārdošana citos eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(90)

Tirgus informācija (25) liecina, ka Savienības tirgus ir pats lielākais pasaulē un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 35 % no pārskatāmā ražojuma pasaules patēriņa. GTA datubāze arī liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā FOB cena Ķīnas eksportam uz Savienību ir bijusi par 6 %–8 % augstāka nekā vidējā cena Ķīnas eksportam uz citām pasaules valstīm (26) tajā pašā laikposmā. Tāpēc Komisija secina, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas eksportam, jo pārdošana Savienības tirgū var dot lielāku peļņu nekā pārdošana citos eksporta tirgos.

25

GTA

26

| (91) | Turklāt, lai gan ir noteikti antidempinga pasākumi, Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir turpinājuši eksportēt ievērojamus daudzumus uz Savienību, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – 8 % no Savienības patēriņa, tātad tiem joprojām ir lielas intereses Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(91)

Turklāt, lai gan ir noteikti antidempinga pasākumi, Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem tiek piemēroti pasākumi, ir turpinājuši eksportēt ievērojamus daudzumus uz Savienību, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – 8 % no Savienības patēriņa, tātad tiem joprojām ir lielas intereses Savienības tirgū.

| (92) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību novirzīts mazāk nekā 30 % no to abu Ķīnas ražotāju eksporta, kuriem tiek piemēroti individuāli pasākumi. Paredzams, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, abi ražotāji, kam patlaban piemēro individuālos maksājumus, palielinātu savu eksporta apjomu uz Savienību. Paredzams arī, ka pārējie Ķīnas ražotāji, kas patlaban augstā atlikušā maksājuma dēļ eksportē uz Savienības tirgu ļoti maz (pārskatīšanas izmeklēšanas periodā 7 tonnas), sāktu eksportēt uz Savienību ievērojamus daudzumus. |
| --- | --- |

(92)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību novirzīts mazāk nekā 30 % no to abu Ķīnas ražotāju eksporta, kuriem tiek piemēroti individuāli pasākumi. Paredzams, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, abi ražotāji, kam patlaban piemēro individuālos maksājumus, palielinātu savu eksporta apjomu uz Savienību. Paredzams arī, ka pārējie Ķīnas ražotāji, kas patlaban augstā atlikušā maksājuma dēļ eksportē uz Savienības tirgu ļoti maz (pārskatīšanas izmeklēšanas periodā 7 tonnas), sāktu eksportēt uz Savienību ievērojamus daudzumus.

3.4.   Secinājumi

Secinājumi

| (93) | Secināms, ka dempinga starpības, kas tika noteiktas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lielā ražošanas jauda, lielā neizmantotā jauda kopā ar Ķīnas eksporta praksi citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību varētu ievērojami palielināties. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētās dempinga starpības, ir arī iespējams, ka nākotnē eksports turpinātos par izteiktām dempinga cenām. Tāpēc Komisija secina – pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(93)

Secināms, ka dempinga starpības, kas tika noteiktas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lielā ražošanas jauda, lielā neizmantotā jauda kopā ar Ķīnas eksporta praksi citās trešās valstīs un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību varētu ievērojami palielināties. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētās dempinga starpības, ir arī iespējams, ka nākotnē eksports turpinātos par izteiktām dempinga cenām. Tāpēc Komisija secina – pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings turpinātos.

D.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (94) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. No šiem deviņiem ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Tika konstatēts, ka šie septiņi ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 60 %. Tie šajā regulā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. No šiem deviņiem ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Tika konstatēts, ka šie septiņi ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 60 %. Tie šajā regulā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (95) | Savienības ražošanas apjoms ir noteikts 18 900 tonnu apmērā, t. i., 64 % apmērā no aplēstā kopējā Savienības ražošanas apjoma, kurā ietverti arī abi pārējie Savienības ražotāji (kopumā – 29 661 tonna (27)). |
| --- | --- |

(95)

Savienības ražošanas apjoms ir noteikts 18 900 tonnu apmērā, t. i., 64 % apmērā no aplēstā kopējā Savienības ražošanas apjoma, kurā ietverti arī abi pārējie Savienības ražotāji (kopumā – 29 661 tonna (27)).

27

| (96) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, kaitējuma rādītāji tika novērtēti Savienības ražošanas apjoma lielākās daļas līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas savākta no ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(96)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, kaitējuma rādītāji tika novērtēti Savienības ražošanas apjoma lielākās daļas līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas savākta no ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā.

| (97) | Savienības pārskatāmā ražojuma tirgum ir raksturīgs samērā neliels skaits ražotāju – galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. Izņemot vienu ražotāju, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā darbības joma ir alkohola ražošana no vīna nogulsnēm, bet pārskatāmais ražojums šajā procesā ir blakusprodukts. |
| --- | --- |

(97)

Savienības pārskatāmā ražojuma tirgum ir raksturīgs samērā neliels skaits ražotāju – galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. Izņemot vienu ražotāju, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā darbības joma ir alkohola ražošana no vīna nogulsnēm, bet pārskatāmais ražojums šajā procesā ir blakusprodukts.

| (98) | Attiecīgais šīs izmeklēšanas periods daļēji pārklājas ar vienu izmeklēšanu, kas minēta 5. apsvērumā un attiecas uz 2013. gadu un daļēji 2014. gadu. Kā minēts 96. apsvērumā, kaitējuma aspekti šajā izmeklēšanā tika novērtēti Savienības ražošanas apjoma lielākās daļas līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas savākta no ražotājiem, kuri sadarbojās. Izmeklēšanā, kas minēta 5. apsvērumā, tādi makroekonomiskie kaitējuma rādītāji kā ražošanas un pārdošanas apjoms un tirgus daļa tika novērtēti, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju datiem. Tāpēc šajā izmeklēšanā un 5. apsvērumā minētajā izmeklēšanā atsevišķu rādītāju vērtības atšķiras. |
| --- | --- |

(98)

Attiecīgais šīs izmeklēšanas periods daļēji pārklājas ar vienu izmeklēšanu, kas minēta 5. apsvērumā un attiecas uz 2013. gadu un daļēji 2014. gadu. Kā minēts 96. apsvērumā, kaitējuma aspekti šajā izmeklēšanā tika novērtēti Savienības ražošanas apjoma lielākās daļas līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas savākta no ražotājiem, kuri sadarbojās. Izmeklēšanā, kas minēta 5. apsvērumā, tādi makroekonomiskie kaitējuma rādītāji kā ražošanas un pārdošanas apjoms un tirgus daļa tika novērtēti, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju datiem. Tāpēc šajā izmeklēšanā un 5. apsvērumā minētajā izmeklēšanā atsevišķu rādītāju vērtības atšķiras.

2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (99) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, importa apjomiem no trešām valstīm Savienībā (izmantojot 14. panta 6. punkta datubāzi), importu no Ķīnas (izmantojot 14. panta 6. punkta datubāzi) un citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem (izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju). |
| --- | --- |

(99)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, importa apjomiem no trešām valstīm Savienībā (izmantojot 14. panta 6. punkta datubāzi), importu no Ķīnas (izmantojot 14. panta 6. punkta datubāzi) un citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem (izmantojot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju).

| (100) | Patēriņš Savienībā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 11 %. No 2013. gada līdz 2014. gadam pieprasījums samazinājās par 10 % un pēc tam saglabājās 2014. gada līmenī. Principā pieprasījums pēc pārskatāmā ražojuma ir atkarīgs no tādiem ārējiem elementiem kā klimatiskajiem apstākļiem, kas ietekmē pārskatāmā ražojuma patēriņu vīna nozarē. Būvniecības nozarē patēriņš var atšķirties atkarībā no būvniecības izlaides apjoma kopumā, kā arī no aizstājējproduktu izmantošanas.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš (t) | 25 455 | 22 931 | 23 767 | 22 610 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 90 | 93 | 89 |
| Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(100)

Patēriņš Savienībā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 11 %. No 2013. gada līdz 2014. gadam pieprasījums samazinājās par 10 % un pēc tam saglabājās 2014. gada līmenī. Principā pieprasījums pēc pārskatāmā ražojuma ir atkarīgs no tādiem ārējiem elementiem kā klimatiskajiem apstākļiem, kas ietekmē pārskatāmā ražojuma patēriņu vīna nozarē. Būvniecības nozarē patēriņš var atšķirties atkarībā no būvniecības izlaides apjoma kopumā, kā arī no aizstājējproduktu izmantošanas.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2013

2014

2015

PIP

Kopējais patēriņš (t)

25 455

22 931

23 767

22 610

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

90

90

93

93

89

89

Avots: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

3.   Importa no Ķīnas apjoms, tirgus daļa un cenas

Importa no Ķīnas apjoms, tirgus daļa un cenas

3.1.   Apjoms un tirgus daļa

Apjoms un tirgus daļa

i)   
  Viss imports no Ķīnas

Viss imports no Ķīnas

| (101) | Lai novērtētu kopējo situāciju Savienības tirgū, Komisija aplēsa arī visa pārskatāmā ražojuma importa apjomu (ieskaitot importu no uzņēmuma, kam netiek piemēroti pasākumi, t. i., Hangzhou Bioking). Konstatēts, ka visa no Ķīnas veiktā importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā ir samazinājies par 47 %. Tas samazinājies no [9 000–11 000] tonnām 2013. gadā līdz [5 000–6 000] tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tas atbilda tirgus daļai [20–30] %. Ņemot vērā to, ka tikai vienam ražotājam eksportētājam netika piemēroti pasākumus, kopējie skaitļi un arī tie, kas attiecas uz eksportētājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, konfidencialitātes dēļ jānorāda diapazonos vai ar indeksiem.

  2. tabula


  Visa no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Ķīnas (t) | [9 000 –11 000 ] | [8 000 –9 000 ] | [6 000 –8 000 ] | [5 000 –6 000 ] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 82 | 65 | 53 |
| No Ķīnas veiktā importa tirgus daļa (%) | [40–50] | [30–40] | [25–35] | [20–30] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(101)

Lai novērtētu kopējo situāciju Savienības tirgū, Komisija aplēsa arī visa pārskatāmā ražojuma importa apjomu (ieskaitot importu no uzņēmuma, kam netiek piemēroti pasākumi, t. i., Hangzhou Bioking). Konstatēts, ka visa no Ķīnas veiktā importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā ir samazinājies par 47 %. Tas samazinājies no [9 000–11 000] tonnām 2013. gadā līdz [5 000–6 000] tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tas atbilda tirgus daļai [20–30] %. Ņemot vērā to, ka tikai vienam ražotājam eksportētājam netika piemēroti pasākumus, kopējie skaitļi un arī tie, kas attiecas uz eksportētājiem, kuriem tiek piemēroti pasākumi, konfidencialitātes dēļ jānorāda diapazonos vai ar indeksiem.

Hangzhou Bioking

2. tabula

2. tabula

Visa no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

Visa no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa

2013

2014

2015

PIP

Importa apjoms no Ķīnas (t)

[9 000 –11 000 ]

[8 000 –9 000 ]

[6 000 –8 000 ]

[5 000 –6 000 ]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

82

82

65

65

53

53

No Ķīnas veiktā importa tirgus daļa (%)

[40–50]

[30–40]

[25–35]

[20–30]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

ii)   
  Tas imports no Ķīnas, kuram tiek piemēroti pasākumi

Tas imports no Ķīnas, kuram tiek piemēroti pasākumi

| (102) | Līdzīgi to Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā importa apjoms, kuriem Savienībā tiek piemēroti antidempinga pasākumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 49 % un sasniedza [1 600–1 900] tonnu, kas atbilst tirgus daļai [7–10] % un liecina par sarukumu salīdzinājumā ar [11–14] % attiecīgā perioda sākumā.

  3. tabula


  Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms, kuram tiek piemēroti pasākumi (t) | [3 100 –3 700 ] | [2 300 –2 800 ] | [1 900 –2 300 ] | [1 600 –1 900 ] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 82 | 66 | 51 |
| Tā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi (%) | [11–14] | [10–13] | [8–11] | [7–10] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 91 | 70 | 58 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(102)

Līdzīgi to Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā importa apjoms, kuriem Savienībā tiek piemēroti antidempinga pasākumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās par 49 % un sasniedza [1 600–1 900] tonnu, kas atbilst tirgus daļai [7–10] % un liecina par sarukumu salīdzinājumā ar [11–14] % attiecīgā perioda sākumā.

3. tabula

3. tabula

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi

2013

2014

2015

PIP

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms, kuram tiek piemēroti pasākumi (t)

[3 100 –3 700 ]

[2 300 –2 800 ]

[1 900 –2 300 ]

[1 600 –1 900 ]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

82

82

66

66

51

51

Tā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi (%)

[11–14]

[10–13]

[8–11]

[7–10]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

91

91

70

70

58

58

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

iii)   
  Tas imports no Ķīnas, kuram netiek piemēroti pasākumi

Tas imports no Ķīnas, kuram netiek piemēroti pasākumi

| (103) | Attiecīgajā periodā tā no Ķīnas Savienībā veiktā importa apjomam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram netiek piemēroti pasākumi | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms, kuram netiek piemēroti pasākumi (t) | [7 000 –8 000 ] | [6 000 –7 000 ] | [4 000 –5 000 ] | [3 000 –4 000 ] |
| Importa apjoms | | | | |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 82 | 65 | 54 |
| Tā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa, kuram netiek piemēroti pasākumi (%) | [25–35] | [20–30] | [20–30] | [10–20] |
| Tirgus daļa | | | | |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(103)

Attiecīgajā periodā tā no Ķīnas Savienībā veiktā importa apjomam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram netiek piemēroti pasākumi

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms un tirgus daļa, kuram netiek piemēroti pasākumi

2013

2014

2015

PIP

Tā no Ķīnas veiktā importa apjoms, kuram netiek piemēroti pasākumi (t)

[7 000 –8 000 ]

[6 000 –7 000 ]

[4 000 –5 000 ]

[3 000 –4 000 ]

Importa apjoms

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

82

82

65

65

54

54

Tā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa, kuram netiek piemēroti pasākumi (%)

[25–35]

[20–30]

[20–30]

[10–20]

Tirgus daļa

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

| (104) | Tā importa apjoms no ĶTR, kuram netiek piemēroti pasākumi, ir lielākā daļa no Ķīnas veiktā importa. Attiecīgajā periodā tas samazinājās par 46 %, precīzi atbilstot tā importa tendencei, kuram tiek piemēroti pasākumi. Tādējādi tā īpatsvars kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību attiecīgajā periodā saglabājās stabils. |
| --- | --- |

(104)

Tā importa apjoms no ĶTR, kuram netiek piemēroti pasākumi, ir lielākā daļa no Ķīnas veiktā importa. Attiecīgajā periodā tas samazinājās par 46 %, precīzi atbilstot tā importa tendencei, kuram tiek piemēroti pasākumi. Tādējādi tā īpatsvars kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību attiecīgajā periodā saglabājās stabils.

3.2.   Cenas un cenu samazinājums

Cenas un cenu samazinājums

i)   
  Tā importa cenas un cenu samazinājums, kuram tiek piemēroti pasākumi

Tā importa cenas un cenu samazinājums, kuram tiek piemēroti pasākumi

| (105) | Šajā tabulā norādīts, kā mainījušās tā no Ķīnas veiktā importa vidējās CIF cenas ar piegādi līdz ES robežai, kuram tiek piemēroti pasākumi.

  5. tabula


  Tā no Ķīnas veiktā importa vidējā cena, kuram tiek piemēroti pasākumi | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā no Ķīnas veiktā importa cena, kuram tiek piemēroti pasākumi (EUR/t) | 2 731 | 2 706 | 2 443 | 1 895 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 99 | 89 | 69 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(105)

Šajā tabulā norādīts, kā mainījušās tā no Ķīnas veiktā importa vidējās CIF cenas ar piegādi līdz ES robežai, kuram tiek piemēroti pasākumi.

5. tabula

5. tabula

Tā no Ķīnas veiktā importa vidējā cena, kuram tiek piemēroti pasākumi

Tā no Ķīnas veiktā importa vidējā cena, kuram tiek piemēroti pasākumi

2013

2014

2015

PIP

Tā no Ķīnas veiktā importa cena, kuram tiek piemēroti pasākumi (EUR/t)

2 731

2 706

2 443

1 895

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

99

99

89

89

69

69

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

| (106) | Vienības vidējā pārdošanas cena importam no Ķīnas, kuram tiek piemēroti pasākumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā CIF līmenī bija 1 895 EUR/t, tātad attiecīgajā periodā tā samazinājusies par 31 %. |
| --- | --- |

(106)

Vienības vidējā pārdošanas cena importam no Ķīnas, kuram tiek piemēroti pasākumi, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā CIF līmenī bija 1 895 EUR/t, tātad attiecīgajā periodā tā samazinājusies par 31 %.

| (107) | Cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikts, salīdzinot a) Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētu EXW līmenī, un b) vidējo cenu, ko Savienības tirgū maksā pirmais neatkarīgais klients par to importu no attiecīgās valsts, kuram tiek piemēroti pasākumi, un kas pēc 14. panta 6. punkta datubāzes datiem noteikta CIF līmenī, un pieskaitot piemērojamo muitas nodokli, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(107)

Cenu samazinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika noteikts, salīdzinot a) Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētu EXW līmenī, un b) vidējo cenu, ko Savienības tirgū maksā pirmais neatkarīgais klients par to importu no attiecīgās valsts, kuram tiek piemēroti pasākumi, un kas pēc 14. panta 6. punkta datubāzes datiem noteikta CIF līmenī, un pieskaitot piemērojamo muitas nodokli, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas.

| (108) | Kā minēts 27. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams noteikt no Ķīnas eksportētā ražojuma veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no to Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kuri sadarbojās. Rezultāts liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 19 %. |
| --- | --- |

(108)

Kā minēts 27. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc nebija iespējams noteikt no Ķīnas eksportētā ražojuma veidus. Tāpēc nebija iespējama salīdzināšana pa ražojuma veidiem. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no to Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kuri sadarbojās. Rezultāts liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 19 %.

ii)   
  Tā importa vidējā cena, kuram netiek piemēroti pasākumi

Tā importa vidējā cena, kuram netiek piemēroti pasākumi

| (109) | Attiecīgajā periodā tā pārskatāmā ražojuma importa cenas no ĶTR, kuram netiek piemēroti pasākumi, ir samazinājušās par 34 %. Visā attiecīgajā periodā cenas importam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija nedaudz augstākas vai tādā pašā līmenī kā dempinga importa cenas (28). Visā attiecīgajā periodā cenas importam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

  6. tabula


  Tā no Ķīnas veiktā importa cenas, kuram netiek piemēroti pasākumi | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā no Ķīnas veiktā importa cena, kuram tiek piemērots nulles nodoklis (EUR/t) | [2 900 –3 100 ] | [2 800 –3 000 ] | [2 300 –2 500 ] | [1 900 –2 100 ] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 94 | 79 | 66 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(109)

Attiecīgajā periodā tā pārskatāmā ražojuma importa cenas no ĶTR, kuram netiek piemēroti pasākumi, ir samazinājušās par 34 %. Visā attiecīgajā periodā cenas importam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija nedaudz augstākas vai tādā pašā līmenī kā dempinga importa cenas (28). Visā attiecīgajā periodā cenas importam, kuram netiek piemēroti pasākumi, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

28

6. tabula

6. tabula

Tā no Ķīnas veiktā importa cenas, kuram netiek piemēroti pasākumi

Tā no Ķīnas veiktā importa cenas, kuram netiek piemēroti pasākumi

2013

2014

2015

PIP

Tā no Ķīnas veiktā importa cena, kuram tiek piemērots nulles nodoklis (EUR/t)

[2 900 –3 100 ]

[2 800 –3 000 ]

[2 300 –2 500 ]

[1 900 –2 100 ]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

94

94

79

79

66

66

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

4.   Imports no citām trešām valstīm

Imports no citām trešām valstīm

| (110) | Nākamajā tabulā parādīta importa dinamika no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

  7. tabula


  Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no trešām valstīm (t) | 250 | 139 | 20 | 4 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 56 | 8 | 2 |
| No trešām valstīm veiktā importa tirgus daļa (%) | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 62 | 9 | 2 |
| Importa cena (EUR/t) | 3 307 | 2 931 | Nav | Nav |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(110)

Nākamajā tabulā parādīta importa dinamika no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

7. tabula

7. tabula

Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu

Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu

2013

2014

2015

PIP

Importa apjoms no trešām valstīm (t)

250

139

20

4

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

56

56

8

8

2

2

No trešām valstīm veiktā importa tirgus daļa (%)

1

1

0

0

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

62

62

9

9

2

2

Importa cena (EUR/t)

3 307

2 931

Nav

Nav

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

| (111) | Imports no trešām valstīm bija ļoti zemā līmenī un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā gandrīz pilnībā izsīka. Tās samazinājās no 250 tonnām 2013. gadā praktiski līdz nullei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šā importa cenas bija augstākas par importa cenām no Ķīnas. Tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni 2013. un 2014. gadā. Importētais daudzums 2015. gadā bija ļoti mazs (9 tonnas) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – gandrīz nulle. Tāpēc iegūtās vidējās cenas, kas attiecās uz šiem gadiem, netiek uzskatītas par reprezentatīvām vai nozīmīgām. Katrā ziņā eksports no trešām valstīm bija nenozīmīgs, jo visā attiecīgajā periodā tā tirgus daļa bija tikai 1 % vai mazāka. |
| --- | --- |

(111)

Imports no trešām valstīm bija ļoti zemā līmenī un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā gandrīz pilnībā izsīka. Tās samazinājās no 250 tonnām 2013. gadā praktiski līdz nullei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šā importa cenas bija augstākas par importa cenām no Ķīnas. Tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni 2013. un 2014. gadā. Importētais daudzums 2015. gadā bija ļoti mazs (9 tonnas) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā – gandrīz nulle. Tāpēc iegūtās vidējās cenas, kas attiecās uz šiem gadiem, netiek uzskatītas par reprezentatīvām vai nozīmīgām. Katrā ziņā eksports no trešām valstīm bija nenozīmīgs, jo visā attiecīgajā periodā tā tirgus daļa bija tikai 1 % vai mazāka.

5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija novērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija novērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (113) | Kā izklāstīts 94. apsvērumā, novērtējuma pamatā bija nozīmīga daļa no Savienības ražošanas apjoma – tā noteikta, pamatojoties uz to Savienības ražotāju sniegtajiem datiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(113)

Kā izklāstīts 94. apsvērumā, novērtējuma pamatā bija nozīmīga daļa no Savienības ražošanas apjoma – tā noteikta, pamatojoties uz to Savienības ražotāju sniegtajiem datiem, kuri sadarbojās.

6.   Ražošanas apjoms

Ražošanas apjoms

| (114) | Kopumā ražošanas apjoms Savienībā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 22 %. No 2013. gada līdz 2014. gadam tas saglabājās stabils, no 2014. gada līdz 2015. gadam pieauga par 10 procentpunktiem un no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga vēl par 11 %. Pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksas galvenokārt ir atkarīgas no izejvielas cenas, kas pakļauta sezonālām svārstībām, tāpēc ražošanas apjoma palielinājumam nebija vērā ņemamas saistības ar kopējām ražošanas izmaksām vai kopējo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

  8. tabula


  Ražošanas apjoms | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 15 432 | 15 580 | 17 055 | 18 900 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 101 | 111 | 122 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(114)

Kopumā ražošanas apjoms Savienībā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 22 %. No 2013. gada līdz 2014. gadam tas saglabājās stabils, no 2014. gada līdz 2015. gadam pieauga par 10 procentpunktiem un no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga vēl par 11 %. Pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksas galvenokārt ir atkarīgas no izejvielas cenas, kas pakļauta sezonālām svārstībām, tāpēc ražošanas apjoma palielinājumam nebija vērā ņemamas saistības ar kopējām ražošanas izmaksām vai kopējo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

8. tabula

8. tabula

Ražošanas apjoms

Ražošanas apjoms

2013

2014

2015

PIP

Ražošanas apjoms (t)

15 432

15 580

17 055

18 900

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

101

101

111

111

122

122

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

7.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (115) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda pieauga par 6 %. Šis pieaugums galvenokārt bija saistīts ar ieguldījumu, ko veica viens Savienības ražotājs 2015. gadā. |
| --- | --- |

(115)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda pieauga par 6 %. Šis pieaugums galvenokārt bija saistīts ar ieguldījumu, ko veica viens Savienības ražotājs 2015. gadā.

| (116) | Jaudas izmantojums nepārtraukti pieauga – no 43 % 2013. gadā līdz 50 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (t. i., par 7 procentpunktiem attiecīgajā periodā). Jaudas izmantojuma pieauguma pamatā ir ražošanas apjoma palielināšanās, savukārt ražošanas jauda pieauga lēnāk. Tomēr jaudas izmantojumam nebija būtiskas nozīmes vidējo ražošanas izmaksu ievērojamajā sarukumā, kas 127. apsvērumā minēto iemeslu dēļ bija vērojams attiecīgajā periodā.

  9. tabula


  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (t) | 35 604 | 35 604 | 36 804 | 37 590 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 103 | 106 |
| Jaudas izmantojums (%) | 43 | 44 | 46 | 50 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 101 | 107 | 116 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(116)

Jaudas izmantojums nepārtraukti pieauga – no 43 % 2013. gadā līdz 50 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (t. i., par 7 procentpunktiem attiecīgajā periodā). Jaudas izmantojuma pieauguma pamatā ir ražošanas apjoma palielināšanās, savukārt ražošanas jauda pieauga lēnāk. Tomēr jaudas izmantojumam nebija būtiskas nozīmes vidējo ražošanas izmaksu ievērojamajā sarukumā, kas 127. apsvērumā minēto iemeslu dēļ bija vērojams attiecīgajā periodā.

9. tabula

9. tabula

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2013

2014

2015

PIP

Ražošanas jauda (t)

35 604

35 604

36 804

37 590

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

103

103

106

106

Jaudas izmantojums (%)

43

44

46

50

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

101

101

107

107

116

116

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

8.   Pārdošanas apjoms

Pārdošanas apjoms

| (117) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par 33 %. Vislielākais pieaugums bija no 2014. gada līdz 2015. gadam, proti, 43 %. No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam šī tendence mainījās un pārdošanas apjomi samazinājās par 11 %.

  10. tabula


  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t) | 6 984 | 7 265 | 10 367 | 9 273 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 104 | 148 | 133 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(117)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par 33 %. Vislielākais pieaugums bija no 2014. gada līdz 2015. gadam, proti, 43 %. No 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam šī tendence mainījās un pārdošanas apjomi samazinājās par 11 %.

10. tabula

10. tabula

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms

2013

2014

2015

PIP

Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)

6 984

7 265

10 367

9 273

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

104

104

148

148

133

133

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (118) | Pārdošanas apjoms tika noteikts arī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kas noteikti 96. apsvērumā, un pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju (29).

  11. tabula


  Savienības ražotāju kopējais pārdošanas apjoms | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t) | [13 500 –15 500 ] | [12 500 –15 000 ] | [15 000 –17 000 ] | [16 500 –17 500 ] |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | [90–100] | [110–120] | [115–125] |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums |

(118)

Pārdošanas apjoms tika noteikts arī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kas noteikti 96. apsvērumā, un pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju (29).

29

11. tabula

11. tabula

Savienības ražotāju kopējais pārdošanas apjoms

Savienības ražotāju kopējais pārdošanas apjoms

2013

2014

2015

PIP

Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)

[13 500 –15 500 ]

[12 500 –15 000 ]

[15 000 –17 000 ]

[16 500 –17 500 ]

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

[90–100]

[90–100]

[110–120]

[110–120]

[115–125]

[115–125]

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Avots:

| (119) | Kopējā pārdošanas apjoma pieaugums bija mazāk izteikts nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums. Salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, kas minēta 3. apsvērumā, uz šā pamata noteiktais pārdošanas apjoms ir samazinājies. Tādējādi no 2010. gadā (kas bija iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods) līdz 2013. gadam pārdošanas apjomi samazinājās par [25–35] %, proti, no 20 623 tonnām 2010. gadā līdz [13 500–15 500] tonnām 2013. gadā. Tādēļ, lai gan attiecīgajā šīs izmeklēšanas periodā bija vērojams pārdošanas apjoma pieaugums, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošanas apjomi nepārsniedza vidējos pārdošanas apjomus, kas konstatēti iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(119)

Kopējā pārdošanas apjoma pieaugums bija mazāk izteikts nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums. Salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu, kas minēta 3. apsvērumā, uz šā pamata noteiktais pārdošanas apjoms ir samazinājies. Tādējādi no 2010. gadā (kas bija iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods) līdz 2013. gadam pārdošanas apjomi samazinājās par [25–35] %, proti, no 20 623 tonnām 2010. gadā līdz [13 500–15 500] tonnām 2013. gadā. Tādēļ, lai gan attiecīgajā šīs izmeklēšanas periodā bija vērojams pārdošanas apjoma pieaugums, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošanas apjomi nepārsniedza vidējos pārdošanas apjomus, kas konstatēti iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā.

9.   Tirgus daļa

Tirgus daļa

| (120) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 14 procentpunktiem, proti, no 29 % 2013. gadā līdz 43 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis palielinājums atspoguļo to, ka, lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā pieauga.

  12. tabula


  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa (%) | 27 | 32 | 44 | 41 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 115 | 152 | 146 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums un 14. panta 6. punkta datubāze |

(120)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 14 procentpunktiem, proti, no 29 % 2013. gadā līdz 43 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis palielinājums atspoguļo to, ka, lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā pieauga.

12. tabula

12. tabula

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

2013

2014

2015

PIP

Tirgus daļa (%)

27

32

44

41

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

115

115

152

152

146

146

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums un 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

| (121) | Visu Savienības ražotāju tirgus daļas pieaugums bija mazāk izteikts nekā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums. Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju tirgus daļa palielinājās par 32 %, t. i., no [50–60] % līdz [70–80] %.

  13. tabula


  Visu Savienības ražotāju tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražotāju tirgus daļa (%) | [50–60] | [60–70] | [65–75] | [70–80] |
| Savienības ražotāju tirgus daļa. | | | | |
| Indekss (2013 = 100) | 100 | 107 | 124 | 132 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un 14. panta 6. punkta datubāze |

(121)

Visu Savienības ražotāju tirgus daļas pieaugums bija mazāk izteikts nekā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums. Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju tirgus daļa palielinājās par 32 %, t. i., no [50–60] % līdz [70–80] %.

13. tabula

13. tabula

Visu Savienības ražotāju tirgus daļa

Visu Savienības ražotāju tirgus daļa

2013

2014

2015

PIP

Savienības ražotāju tirgus daļa (%)

[50–60]

[60–70]

[65–75]

[70–80]

Savienības ražotāju tirgus daļa.

Indekss (2013 = 100)

Indekss (2013 = 100)

100

100

107

107

124

124

132

132

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un 14. panta 6. punkta datubāze

Avots:

10.   Izaugsme

Izaugsme

| (122) | Lai gan no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā samazinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pieauga un tās tirgus daļa palielinājās par 14 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(122)

Lai gan no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam patēriņš Savienībā samazinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pieauga un tās tirgus daļa palielinājās par 14 procentpunktiem.

11.   Nodarbinātība

Nodarbinātība

| (123) | No 2013. gada līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis paaugstinājās par 9 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā praktiski saglabājās stabils, daļēji atspoguļojot ražošanas un ražošanas jaudas pieaugumu.

  14. tabula


  Nodarbinātība | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (cilvēki) | 153 | 154 | 167 | 167 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 101 | 109 | 109 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(123)

No 2013. gada līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis paaugstinājās par 9 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā praktiski saglabājās stabils, daļēji atspoguļojot ražošanas un ražošanas jaudas pieaugumu.

14. tabula

14. tabula

Nodarbinātība

Nodarbinātība

2013

2014

2015

PIP

Nodarbinātība (cilvēki)

153

154

167

167

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

101

101

109

109

109

109

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

12.   Ražīgums

Ražīgums

| (124) | Savienības ražošanas nozares ražīgums, ko mērī kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas atspoguļo to, ka ražošanas apjoms pieauga straujāk (par 22 %) nekā nodarbinātība (par 10 %).

  15. tabula


  Ražīgums | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t uz darbinieku) | 101 | 101 | 102 | 113 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 101 | 112 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(124)

Savienības ražošanas nozares ražīgums, ko mērī kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas atspoguļo to, ka ražošanas apjoms pieauga straujāk (par 22 %) nekā nodarbinātība (par 10 %).

15. tabula

15. tabula

Ražīgums

Ražīgums

2013

2014

2015

PIP

Ražīgums (t uz darbinieku)

101

101

102

113

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

101

101

112

112

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

13.   Dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga ietekmes

Dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga ietekmes

| (125) | Šajā izmeklēšanā tika konstatēts būtisks dempings. Lai gan attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija vērojamas pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz pārdošanas apjomiem un tirgus daļu, 126.–137. apsvērumā minētie finanšu rādītāji pasliktinājās. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no ietekmes, ko radījis imports par dempinga cenām. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tika piemērotas individuālās maksājuma likmes, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem tika noteikta 34,9 % apmērā. Turklāt, kā jau minēts 74.–93. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, Ķīnas eksportētāju īstenoto cenu politiku tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(125)

Šajā izmeklēšanā tika konstatēts būtisks dempings. Lai gan attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija vērojamas pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz pārdošanas apjomiem un tirgus daļu, 126.–137. apsvērumā minētie finanšu rādītāji pasliktinājās. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no ietekmes, ko radījis imports par dempinga cenām. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tika piemērotas individuālās maksājuma likmes, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem tika noteikta 34,9 % apmērā. Turklāt, kā jau minēts 74.–93. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, Ķīnas eksportētāju īstenoto cenu politiku tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām.

14.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

| (126) | No 2013. gada līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū samazinājās par 47 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palika šajā līmenī. Absolūtā izteiksmē pārdošanas cenas samazinājās no 5 239 EUR/t 2013. gadā līdz 2 761 EUR/t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(126)

No 2013. gada līdz 2015. gadam Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū samazinājās par 47 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palika šajā līmenī. Absolūtā izteiksmē pārdošanas cenas samazinājās no 5 239 EUR/t 2013. gadā līdz 2 761 EUR/t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (127) | Tas, cik pieejams ir kalcija tartrāts, ko ražo no vīna nogulsnēm un kas rada vairumu no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīgs no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu un tā pārdošanas cenas, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas, ietekmē labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi. Tādējādi, ņemot vērā ilgtermiņa tendences, Savienībā 2013. gadā novērotās cenas ir bijušas ārkārtīgi augstas. Turklāt gadi no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienībā ir bijuši labāki vīnogu ražas gadi un gada vidējās pārdošanas cenas ir bijušas zemākas. Būtu arī jānorāda, kā jau minēts 100. apsvērumā,– klimatiskie/ar ražu saistītie apstākļi ietekmē ne tikai kalcija tartrāta piedāvājumu, bet arī pieprasījumu pēc pārskatāmā ražojuma vīna ražošanas nozarē. Tādējādi vīnskābes cenas un ražošanas izmaksas ir mainīgas, kas bija vērojams arī attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(127)

Tas, cik pieejams ir kalcija tartrāts, ko ražo no vīna nogulsnēm un kas rada vairumu no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīgs no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu un tā pārdošanas cenas, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas, ietekmē labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi. Tādējādi, ņemot vērā ilgtermiņa tendences, Savienībā 2013. gadā novērotās cenas ir bijušas ārkārtīgi augstas. Turklāt gadi no 2014. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienībā ir bijuši labāki vīnogu ražas gadi un gada vidējās pārdošanas cenas ir bijušas zemākas. Būtu arī jānorāda, kā jau minēts 100. apsvērumā,– klimatiskie/ar ražu saistītie apstākļi ietekmē ne tikai kalcija tartrāta piedāvājumu, bet arī pieprasījumu pēc pārskatāmā ražojuma vīna ražošanas nozarē. Tādējādi vīnskābes cenas un ražošanas izmaksas ir mainīgas, kas bija vērojams arī attiecīgajā periodā.

| (128) | Vienības vidējās pārdošanas cenas sarukums (47 % attiecīgajā periodā) bija ātrāks un izteiktāks nekā ražošanas izmaksu sarukums tajā pašā periodā (44 % attiecīgajā periodā). Tādējādi 2014. un 2015. gadā vidējās ražošanas izmaksas pārsniedza vienības vidējo pārdošanas cenu, negatīvi ietekmējot rentabilitāti, kā tas norādīts 16. tabulā.

  16. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena ES tirgū (EUR/t) | 5 239 | 3 490 | 2 768 | 2 761 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 67 | 53 | 53 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 4 865 | 3 534 | 2 880 | 2 738 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 73 | 59 | 56 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(128)

Vienības vidējās pārdošanas cenas sarukums (47 % attiecīgajā periodā) bija ātrāks un izteiktāks nekā ražošanas izmaksu sarukums tajā pašā periodā (44 % attiecīgajā periodā). Tādējādi 2014. un 2015. gadā vidējās ražošanas izmaksas pārsniedza vienības vidējo pārdošanas cenu, negatīvi ietekmējot rentabilitāti, kā tas norādīts 16. tabulā.

16. tabula

16. tabula

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

2013

2014

2015

PIP

Vidējā pārdošanas cena ES tirgū (EUR/t)

5 239

3 490

2 768

2 761

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

67

67

53

53

53

53

Vienības ražošanas izmaksas

4 865

3 534

2 880

2 738

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

73

73

59

59

56

56

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

15.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (129) | Savienības ražošanas nozares vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  17. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku (EUR) | 44 705 | 43 685 | 42 999 | 42 847 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(129)

Savienības ražošanas nozares vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

17. tabula

17. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku

2013

2014

2015

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku (EUR)

44 705

43 685

42 999

42 847

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

98

98

96

96

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (130) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(130)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku samazinājās par 4 %.

16.   Krājumi

Krājumi

| (131) | Kopumā krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. No 2013. gada līdz 2014. gadam tas palielinājās par 10 % un 2015. gadā strauji samazinājās par 60 %. Tas notika tāpēc, ka togad, kā aprakstīts 114.–119. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pieauga straujāk nekā ražošanas apjoms. Tomēr no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumu apjoms atjaunojās 2013. gada līmenī, jo ražošanas apjoms panāca pieaugošos pārdošanas apjomus.

  18. tabula


  Krājumi | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 2 436 | 2 683 | 1 070 | 2 424 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 110 | 44 | 100 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(131)

Kopumā krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās stabils. No 2013. gada līdz 2014. gadam tas palielinājās par 10 % un 2015. gadā strauji samazinājās par 60 %. Tas notika tāpēc, ka togad, kā aprakstīts 114.–119. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pieauga straujāk nekā ražošanas apjoms. Tomēr no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumu apjoms atjaunojās 2013. gada līmenī, jo ražošanas apjoms panāca pieaugošos pārdošanas apjomus.

18. tabula

18. tabula

Krājumi

Krājumi

2013

2014

2015

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

2 436

2 683

1 070

2 424

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

110

110

44

44

100

100

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

17.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (132) | Savienības ražošanas nozares rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  19. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 7,1 | – 1,2 | – 4,0 | 0,8 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | – 18 | – 56 | 12 |
| Naudas plūsma (EUR) | 6 292 920 | 1 624 457 | – 619 997 | 154 944 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 26 | – 10 | 2 |
| Ieguldījumi (EUR) | 901 901 | 906 141 | 4 405 499 | 2 099 201 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 488 | 233 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 2,9 | – 0,3 | – 0,3 | 0,1 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | – 12 | – 9 | 3 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(132)

Savienības ražošanas nozares rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

19. tabula

19. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2013

2014

2015

PIP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

7,1

– 1,2

– 4,0

0,8

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

– 18

– 18

– 56

– 56

12

12

Naudas plūsma (EUR)

6 292 920

1 624 457

– 619 997

154 944

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

26

26

– 10

– 10

2

2

Ieguldījumi (EUR)

901 901

906 141

4 405 499

2 099 201

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

488

488

233

233

Ienākums no ieguldījumiem (%)

2,9

– 0,3

– 0,3

0,1

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

– 12

– 12

– 9

– 9

3

3

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (133) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļa samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū samazinājās no 7,1 % līdz gandrīz nullei (0,8 %), kas atbilst kopējam sarukumam 88 % apmērā. Tas atbilst faktam, ka pārdošanas cenas samazinājās straujāk nekā ražošanas izmaksas. Tādējādi rentabilitāte visbūtiskāk samazinājās no 2013. gada līdz 2014. gadam, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi – 1,2 % apmērā. Zaudējumi palielinājās 2015. gadā, sasniedzot – 4,0 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rentabilitāte atkal pieauga un nedaudz pārsniedza pozitīvu līmeni. Šī pozitīvā tendence ir saistīta ar ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma un ražīguma pieaugumu, kas veicināja to, ka samazinās ražošanas izmaksas par tonnu. Lai gan vidējās pārdošanas cenas saglabājās nemainīgas, tas palīdzēja uzlabot rentabilitāti laikposmā no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija zemāka par 8 % no mērķa peļņas nozarē. |
| --- | --- |

(133)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļa samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū samazinājās no 7,1 % līdz gandrīz nullei (0,8 %), kas atbilst kopējam sarukumam 88 % apmērā. Tas atbilst faktam, ka pārdošanas cenas samazinājās straujāk nekā ražošanas izmaksas. Tādējādi rentabilitāte visbūtiskāk samazinājās no 2013. gada līdz 2014. gadam, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi – 1,2 % apmērā. Zaudējumi palielinājās 2015. gadā, sasniedzot – 4,0 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rentabilitāte atkal pieauga un nedaudz pārsniedza pozitīvu līmeni. Šī pozitīvā tendence ir saistīta ar ražošanas apjoma, jaudas izmantojuma un ražīguma pieaugumu, kas veicināja to, ka samazinās ražošanas izmaksas par tonnu. Lai gan vidējās pārdošanas cenas saglabājās nemainīgas, tas palīdzēja uzlabot rentabilitāti laikposmā no 2015. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija zemāka par 8 % no mērķa peļņas nozarē.

| (134) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Atbilstīgi rentabilitātes kritumam attiecīgajā periodā par 98 % samazinājās naudas plūsma, t. i., 2014. gadā tā samazinājās par 75 % un 2015. gadā kļuva negatīva. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tikai nedaudz pārsniedza nulli. |
| --- | --- |

(134)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Atbilstīgi rentabilitātes kritumam attiecīgajā periodā par 98 % samazinājās naudas plūsma, t. i., 2014. gadā tā samazinājās par 75 % un 2015. gadā kļuva negatīva. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tikai nedaudz pārsniedza nulli.

| (135) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā kopumā palielinājās par 133 %. Tam par iemeslu ir vairāki lielāki ieguldījumi, kas veikti jo īpaši 2015. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr ieguldījumus veica tikai daži uzņēmumi. Lielākais individuālais ieguldījums, kas veidoja vairāk nekā 50 % no kopējiem 2015. gadā veiktajiem ieguldījumiem, bija saistīts ar darbības pārcelšanu. |
| --- | --- |

(135)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā kopumā palielinājās par 133 %. Tam par iemeslu ir vairāki lielāki ieguldījumi, kas veikti jo īpaši 2015. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr ieguldījumus veica tikai daži uzņēmumi. Lielākais individuālais ieguldījums, kas veidoja vairāk nekā 50 % no kopējiem 2015. gadā veiktajiem ieguldījumiem, bija saistīts ar darbības pārcelšanu.

| (136) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Samazinoties rentabilitātei, 2014. un 2015. gadā tas kļuva negatīvs un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai 0,1 %. Visā attiecīgajā periodā kopējais ienākums no ieguldījumiem bija zems. |
| --- | --- |

(136)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Samazinoties rentabilitātei, 2014. un 2015. gadā tas kļuva negatīvs un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tikai 0,1 %. Visā attiecīgajā periodā kopējais ienākums no ieguldījumiem bija zems.

| (137) | Naudas plūsmas pavājināšanās ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu, izmantojot iekšēji radītos līdzekļus. Tādējādi salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu spēja piesaistīt kapitālu ir mazinājusies. Tomēr nebija nekādu norāžu par to, ka tas ir ietekmējis spēju turpināt darījumdarbību vai veikt ieguldījumus. |
| --- | --- |

(137)

Naudas plūsmas pavājināšanās ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu, izmantojot iekšēji radītos līdzekļus. Tādējādi salīdzinājumā ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu spēja piesaistīt kapitālu ir mazinājusies. Tomēr nebija nekādu norāžu par to, ka tas ir ietekmējis spēju turpināt darījumdarbību vai veikt ieguldījumus.

18.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (138) | Tādu kaitējuma rādītāju kā ražošanas un pārdošanas apjoma un tirgus daļas tendences attiecīgajā periodā bija pozitīvas. Tomēr to ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli nebija pozitīva. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences attiecīgajā periodā bija izteikti negatīvas, turklāt 2014. un 2015. gadā nozare pat darbojās ar zaudējumiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare tikai nedaudz pārsniedza peļņas slieksni. Attiecīgajā periodā samazinājās un uzrādīja negatīvas vērtības arī tādi citi finanšu rādītāji kā naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(138)

Tādu kaitējuma rādītāju kā ražošanas un pārdošanas apjoma un tirgus daļas tendences attiecīgajā periodā bija pozitīvas. Tomēr to ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli nebija pozitīva. Gluži pretēji – Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences attiecīgajā periodā bija izteikti negatīvas, turklāt 2014. un 2015. gadā nozare pat darbojās ar zaudējumiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare tikai nedaudz pārsniedza peļņas slieksni. Attiecīgajā periodā samazinājās un uzrādīja negatīvas vērtības arī tādi citi finanšu rādītāji kā naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem.

| (139) | Kā minēts 2. apsvērumā, ĶTR izcelsmes vīnskābes importam, izņemot Hangzhou Bioking veikto importu, tika piemēroti spēkā esošie antidempinga maksājumi. Tomēr Savienības ražošanas nozare cieta no ietekmes, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Konkrētāk, kaut arī bija ieviesti antidempinga maksājumi, imports par dempinga cenām, kas bija par 19 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, radīja būtisku cenu spiedienu. Šā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savas cenas virs ražošanas izmaksām. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, par ko liecina pārdošanas cenu un rentabilitātes samazināšanās, kā arī citi finansiāli kaitējuma rādītāji. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa pieauga, attiecīgajā periodā samazinājās rentabilitāte (lai gan, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal palielinoties, tā sasniedza līmeni, kas tikai nedaudz pārsniedz peļņas slieksni), kā arī naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi pilnībā nenodrošina cerētos rezultātus un ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(139)

Kā minēts 2. apsvērumā, ĶTR izcelsmes vīnskābes importam, izņemot Hangzhou Bioking veikto importu, tika piemēroti spēkā esošie antidempinga maksājumi. Tomēr Savienības ražošanas nozare cieta no ietekmes, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Konkrētāk, kaut arī bija ieviesti antidempinga maksājumi, imports par dempinga cenām, kas bija par 19 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, radīja būtisku cenu spiedienu. Šā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt savas cenas virs ražošanas izmaksām. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, par ko liecina pārdošanas cenu un rentabilitātes samazināšanās, kā arī citi finansiāli kaitējuma rādītāji. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa pieauga, attiecīgajā periodā samazinājās rentabilitāte (lai gan, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal palielinoties, tā sasniedza līmeni, kas tikai nedaudz pārsniedz peļņas slieksni), kā arī naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi pilnībā nenodrošina cerētos rezultātus un ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām.

Hangzhou Bioking

| (140) | Pēc informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza vairākus apgalvojumus par kaitējuma analīzi. |
| --- | --- |

(140)

Pēc informācijas izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza vairākus apgalvojumus par kaitējuma analīzi.

| (141) | Pirmkārt, pamatojoties uz atšķirībām starp rādītājiem šajā izmeklēšanā un izmeklēšanā, kas minēta 5. apsvērumā, šī persona uzskata, ka daži kaitējuma rādītāji nav uzticami. Šī persona konkrēti min patēriņu Savienībā, krājumus un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tā apgalvo, ka Komisija nav pietiekami izskaidrojusi atšķirības un ka, izmantojot citu datu kopu, secinājumi par kaitējumu būtu citādi. |
| --- | --- |

(141)

Pirmkārt, pamatojoties uz atšķirībām starp rādītājiem šajā izmeklēšanā un izmeklēšanā, kas minēta 5. apsvērumā, šī persona uzskata, ka daži kaitējuma rādītāji nav uzticami. Šī persona konkrēti min patēriņu Savienībā, krājumus un Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tā apgalvo, ka Komisija nav pietiekami izskaidrojusi atšķirības un ka, izmantojot citu datu kopu, secinājumi par kaitējumu būtu citādi.

| (142) | Šajā sakarā tiek norādīts, ka datu atšķirību iemesls ir norādīts 94.–98. apsvērumā. Tādējādi 5. apsvērumā minētajā izmeklēšanā tādi kaitējuma makroekonomiskie rādītāji kā ražošanas un pārdošanas apjoms, kā arī tirgus daļa tika novērtēti, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju datiem, savukārt šajā izmeklēšanā šie rādītāji tika novērtēti, par pamatu ņemot lielāko daļu Savienības ražošanas nozares. Tādēļ dažu rādītāju vērtības izmeklēšanās atšķiras. Šī persona nav sniegusi papildu informāciju, kas pamatotu apgalvojumu. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(142)

Šajā sakarā tiek norādīts, ka datu atšķirību iemesls ir norādīts 94.–98. apsvērumā. Tādējādi 5. apsvērumā minētajā izmeklēšanā tādi kaitējuma makroekonomiskie rādītāji kā ražošanas un pārdošanas apjoms, kā arī tirgus daļa tika novērtēti, pamatojoties uz visu Savienības ražotāju datiem, savukārt šajā izmeklēšanā šie rādītāji tika novērtēti, par pamatu ņemot lielāko daļu Savienības ražošanas nozares. Tādēļ dažu rādītāju vērtības izmeklēšanās atšķiras. Šī persona nav sniegusi papildu informāciju, kas pamatotu apgalvojumu. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

| (143) | Otrkārt, tā pati persona apgalvo, ka daži tādi rādītāji kā pārdošanas apjoms, tirgus daļa, ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, nodarbinātība, ražīgums, darbaspēka izmaksas, naudas plūsma un ieguldījumi uzrāda pozitīvas tendences. Tāpēc nevarot secināt, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Šajā ziņā, pirmkārt, Komisija nav konstatējusi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts būtisks kaitējums, bet tikai uzskata, ka Savienības ražošanas nozare ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām, un, otrkārt, kā minēts 138. apsvērumā, dažu rādītāju pozitīvo tendenču ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli nebija pozitīva. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(143)

Otrkārt, tā pati persona apgalvo, ka daži tādi rādītāji kā pārdošanas apjoms, tirgus daļa, ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, nodarbinātība, ražīgums, darbaspēka izmaksas, naudas plūsma un ieguldījumi uzrāda pozitīvas tendences. Tāpēc nevarot secināt, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Šajā ziņā, pirmkārt, Komisija nav konstatējusi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts būtisks kaitējums, bet tikai uzskata, ka Savienības ražošanas nozare ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām, un, otrkārt, kā minēts 138. apsvērumā, dažu rādītāju pozitīvo tendenču ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli nebija pozitīva. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

| (144) | Treškārt, tā apgalvo, ka kaitējumu nevarēja radīt imports, kuram tiek piemēroti pasākumi. Viena persona apgalvo, ka citi iespējamie faktori, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, esot patēriņa sarukums un Savienības ražošanas nozares ieguldījumi. Šī persona arī apgalvo, ka, no vienas puses, ir jāveic atsevišķa analīze attiecībā uz vīnskābi, kas iegūta dabiskajā ražošanas procesā, un, no otras puses, attiecībā uz vīnskābi, kas iegūta sintētiskajā ražošanas procesā. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka izmeklēšanā netika atklāts Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Komisija tikai uzskata, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija analizēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(144)

Treškārt, tā apgalvo, ka kaitējumu nevarēja radīt imports, kuram tiek piemēroti pasākumi. Viena persona apgalvo, ka citi iespējamie faktori, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, esot patēriņa sarukums un Savienības ražošanas nozares ieguldījumi. Šī persona arī apgalvo, ka, no vienas puses, ir jāveic atsevišķa analīze attiecībā uz vīnskābi, kas iegūta dabiskajā ražošanas procesā, un, no otras puses, attiecībā uz vīnskābi, kas iegūta sintētiskajā ražošanas procesā. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka izmeklēšanā netika atklāts Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. Komisija tikai uzskata, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija analizēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tāpēc minētie apgalvojumi tiek noraidīti.

| (145) | Rezumējot tiek secināts, ka neviens no minētajiem apgalvojumiem neatspēko 139. apsvērumā aprakstītos konstatējumus un secinājumus, kuri ar šo tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(145)

Rezumējot tiek secināts, ka neviens no minētajiem apgalvojumiem neatspēko 139. apsvērumā aprakstītos konstatējumus un secinājumus, kuri ar šo tiek apstiprināti.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (146) | Izmeklēšana apliecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas tika veikts par dempinga cenām un ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings varētu turpināties. |
| --- | --- |

(146)

Izmeklēšana apliecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Ķīnas tika veikts par dempinga cenām un ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings varētu turpināties.

| (147) | Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils – to vēl aizvien ietekmēja kaitējums, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(147)

Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils – to vēl aizvien ietekmēja kaitējums, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (148) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts, vai kaitējums varētu atkārtoties, ja atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam pasākumi pret Ķīnu zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(148)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts, vai kaitējums varētu atkārtoties, ja atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam pasākumi pret Ķīnu zaudētu spēku.

| (149) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgums, Ķīnas izcelsmes importa gaidāmais cenu līmenis Savienības tirgū un paredzamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(149)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgums, Ķīnas izcelsmes importa gaidāmais cenu līmenis Savienības tirgū un paredzamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

| (150) | Kā jau minēts 34. un 35. apsvērumā, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, turpmākajā analīzē par Ķīnas iekšzemes tirgu un eksportu no ĶTR uz citām trešām valstīm saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpaļaujas uz pieejamo informāciju, t. i., informāciju, kas iekļauta pieprasījumā, 14. panta 6. punkta datubāzē, Ķīnas datubāzē, GTA datubāzē, un tādu publiski pieejamu informāciju kā uzņēmumu tīmekļvietnes, tirgus izpētes uzņēmumu publikāciju izvilkumi un iepriekšējās izmeklēšanās savāktie dati (30). |
| --- | --- |

(150)

Kā jau minēts 34. un 35. apsvērumā, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, turpmākajā analīzē par Ķīnas iekšzemes tirgu un eksportu no ĶTR uz citām trešām valstīm saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāpaļaujas uz pieejamo informāciju, t. i., informāciju, kas iekļauta pieprasījumā, 14. panta 6. punkta datubāzē, Ķīnas datubāzē, GTA datubāzē, un tādu publiski pieejamu informāciju kā uzņēmumu tīmekļvietnes, tirgus izpētes uzņēmumu publikāciju izvilkumi un iepriekšējās izmeklēšanās savāktie dati (30).

GTA

30

2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgums

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā un Savienības tirgus pievilcīgums

| (151) | To Ķīnas ražotāju kopējā ražošanas jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija 54 000 tonnu, savukārt neizmantotā jauda sasniedza 24 000–28 000 tonnu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda bija par 6 %–24 % lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā. |
| --- | --- |

(151)

To Ķīnas ražotāju kopējā ražošanas jauda, kuriem tiek piemēroti pasākumi, bija 54 000 tonnu, savukārt neizmantotā jauda sasniedza 24 000–28 000 tonnu. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neizmantotā jauda bija par 6 %–24 % lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā.

| (152) | Turklāt būtu jānorāda, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīna nogulsnes), tādi ir. Tādēļ Ķīnas nākotnes eksporta jauda un potenciāls pārsniedz pašreizējo līmeni. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt būtu jānorāda, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīna nogulsnes), tādi ir. Tādēļ Ķīnas nākotnes eksporta jauda un potenciāls pārsniedz pašreizējo līmeni.

| (153) | Tika arī konstatēts, ka Ķīnas ražotāji ir ļoti orientēti uz eksportu un, pasākumiem zaudējot spēku, viņiem ir ievērojams potenciāls palielināt savus eksporta apjomus, jo īpaši uz Savienību. |
| --- | --- |

(153)

Tika arī konstatēts, ka Ķīnas ražotāji ir ļoti orientēti uz eksportu un, pasākumiem zaudējot spēku, viņiem ir ievērojams potenciāls palielināt savus eksporta apjomus, jo īpaši uz Savienību.

| (154) | Kā noteikts 89.–93. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas eksportam, tāpēc, pasākumiem zaudējot spēku, pastāv spēcīgs stimuls palielināt eksportu uz Savienību ievērojamos apjomos. |
| --- | --- |

(154)

Kā noteikts 89.–93. apsvērumā, Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas eksportam, tāpēc, pasākumiem zaudējot spēku, pastāv spēcīgs stimuls palielināt eksportu uz Savienību ievērojamos apjomos.

3.   No Ķīnas veiktā importa cenas

No Ķīnas veiktā importa cenas

| (155) | No Ķīnas veiktā importa cena bija par 19 % mazāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Par norādi uz to cenu līmeni, par kurām Ķīnas pārskatāmais ražojums varētu tikt importēts Savienības tirgū pasākumu atcelšanas gadījumā, tika ņemtas vērā no Ķīnas Savienībā veiktā importa cenas bez antidempinga maksājumiem. Salīdzinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rāda, ka Ķīnas cenas bez antidempinga maksājumiem vidēji varētu būt par 26 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(155)

No Ķīnas veiktā importa cena bija par 19 % mazāka nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Par norādi uz to cenu līmeni, par kurām Ķīnas pārskatāmais ražojums varētu tikt importēts Savienības tirgū pasākumu atcelšanas gadījumā, tika ņemtas vērā no Ķīnas Savienībā veiktā importa cenas bez antidempinga maksājumiem. Salīdzinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā rāda, ka Ķīnas cenas bez antidempinga maksājumiem vidēji varētu būt par 26 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (156) | Turklāt tika analizēti cenu līmeņi, kādos pārskatāmais ražojums tika eksportēts no Ķīnas uz citām trešām valstīm. Kā iepriekš paskaidrots 85.–88. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportēja ievērojamu daudzumu pārskatāmā ražojuma uz trešām valstīm, kas nav Savienība. Tika konstatēts, ka Ķīnas cenas uz citām trešām valstīm vidēji arī bija par 26 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(156)

Turklāt tika analizēti cenu līmeņi, kādos pārskatāmais ražojums tika eksportēts no Ķīnas uz citām trešām valstīm. Kā iepriekš paskaidrots 85.–88. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportēja ievērojamu daudzumu pārskatāmā ražojuma uz trešām valstīm, kas nav Savienība. Tika konstatēts, ka Ķīnas cenas uz citām trešām valstīm vidēji arī bija par 26 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (157) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no Ķīnas, ļoti iespējams, varētu radīt vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, nekā tas radīja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(157)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no Ķīnas, ļoti iespējams, varētu radīt vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, nekā tas radīja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.   Iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (158) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apstākļiem, antidempinga pasākumu neesības gadījumā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būs stimuls ievērojami palielināt importa apjomu Savienības tirgū par zemām dempinga cenām, radot lejupvērstu spiedienu uz cenām, kas dominē Savienībā. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apstākļiem, antidempinga pasākumu neesības gadījumā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būs stimuls ievērojami palielināt importa apjomu Savienības tirgū par zemām dempinga cenām, radot lejupvērstu spiedienu uz cenām, kas dominē Savienībā.

| (159) | Antidempinga maksājumu neesības gadījumā no Ķīnas veiktā importa apjoma kāpumam, kas ir iespējams, ņemot vērā to, ka ir pieejama neizmantota jauda, apvienojumā ar gaidāmo turpmāko cenu spiedienu varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(159)

Antidempinga maksājumu neesības gadījumā no Ķīnas veiktā importa apjoma kāpumam, kas ir iespējams, ņemot vērā to, ka ir pieejama neizmantota jauda, apvienojumā ar gaidāmo turpmāko cenu spiedienu varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (160) | Ja šis scenārijs īstenosies, ir maz ticams, ka Savienības ražošanas nozare spēs mazināt cenas, neciešot ievērojamus zaudējumus, lai antidempinga maksājumu neesības gadījumā pielāgotos vēl zemākām Ķīnas cenām. Par to liecina tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nesamazināja pārdošanas cenas līdz līmenim, kas būtu pielāgots no Ķīnas veiktā importa cenām – tas nenotika pat tad, kad samazinājās ražošanas izmaksas, jo cenas jau bija zem pašizmaksas. |
| --- | --- |

(160)

Ja šis scenārijs īstenosies, ir maz ticams, ka Savienības ražošanas nozare spēs mazināt cenas, neciešot ievērojamus zaudējumus, lai antidempinga maksājumu neesības gadījumā pielāgotos vēl zemākām Ķīnas cenām. Par to liecina tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nesamazināja pārdošanas cenas līdz līmenim, kas būtu pielāgots no Ķīnas veiktā importa cenām – tas nenotika pat tad, kad samazinājās ražošanas izmaksas, jo cenas jau bija zem pašizmaksas.

| (161) | Turklāt, ja šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saglabātu cenu līmeni, tā varētu zaudēt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tirgū varētu ienākt ievērojami lielāki importa apjomi no Ķīnas par vēl zemākām cenām. Tas varētu radīt papildu izmaksas Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(161)

Turklāt, ja šādā gadījumā Savienības ražošanas nozare saglabātu cenu līmeni, tā varētu zaudēt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tirgū varētu ienākt ievērojami lielāki importa apjomi no Ķīnas par vēl zemākām cenām. Tas varētu radīt papildu izmaksas Savienības ražošanas nozarei.

5.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (162) | Tādējādi tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām, ļoti iespējams, varētu palielināties, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un vēl vairāk pasliktinot tās slikto ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi pret Ķīnu, ļoti iespējams, atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Tādējādi tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām, ļoti iespējams, varētu palielināties, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un vēl vairāk pasliktinot tās slikto ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi pret Ķīnu, ļoti iespējams, atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

| (163) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvo, ka tad, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. Pamatojot šo apgalvojumu, tas apgalvo, ka cenu spiedienu Savienībā nosaka Savienības ražošanas nozare un ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesamazināja savas pārdošanas cenas atbilstīgi to importa apjoma sarukumam, kas liecinātu par nodomu samazināt cenas, lai iegūtu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(163)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvo, ka tad, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. Pamatojot šo apgalvojumu, tas apgalvo, ka cenu spiedienu Savienībā nosaka Savienības ražošanas nozare un ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesamazināja savas pārdošanas cenas atbilstīgi to importa apjoma sarukumam, kas liecinātu par nodomu samazināt cenas, lai iegūtu tirgus daļu.

| (164) | Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ar šādiem apgalvojumiem tiek ignorēts fakts, ka gan ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, gan Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas importam, gan iespējamais Ķīnas importa cenu līmenis apliecina Komisijas konstatējumus par kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Šie aspekti ir pietiekami izskaidroti 151.–161. apsvērumā. Turklāt apgalvojumu pamatojumam nebija iesniegti jauni fakti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(164)

Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ar šādiem apgalvojumiem tiek ignorēts fakts, ka gan ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, gan Savienības tirgus pievilcīgums Ķīnas importam, gan iespējamais Ķīnas importa cenu līmenis apliecina Komisijas konstatējumus par kaitējuma atkārtošanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Šie aspekti ir pietiekami izskaidroti 151.–161. apsvērumā. Turklāt apgalvojumu pamatojumam nebija iesniegti jauni fakti. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

Ievads

| (165) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(165)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (166) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(166)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (167) | Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kas notika pēc tam, tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana un saglabāšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(167)

Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā, kā arī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kas notika pēc tam, tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana un saglabāšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (168) | Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumiem par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir kādi pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(168)

Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumiem par kaitējumu izraisoša dempinga atkārtošanās iespējamību, ir kādi pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses

Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses

| (169) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un atkārtotos būtisks kaitējums. Savienības ražošanas nozare nespētu konkurēt ar to pieaugoša apjoma importu no Ķīnas, ko pārdod par dempinga cenām, kuras rada kaitējumu. Tādēļ, ja pasākumi zaudētu spēku, atgūšanās vairs nebūtu iespējama un tiktu apdraudēta pati dažu uzņēmumu pastāvēšana, izraisot ražotņu slēgšanu un darbavietu zaudējumus Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un atkārtotos būtisks kaitējums. Savienības ražošanas nozare nespētu konkurēt ar to pieaugoša apjoma importu no Ķīnas, ko pārdod par dempinga cenām, kuras rada kaitējumu. Tādēļ, ja pasākumi zaudētu spēku, atgūšanās vairs nebūtu iespējama un tiktu apdraudēta pati dažu uzņēmumu pastāvēšana, izraisot ražotņu slēgšanu un darbavietu zaudējumus Savienības tirgū.

| (170) | Kā minēts 127. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas un cenas ietekmē klimatiskie/ar ražu saistītie apstākļi. Iepriekšējās izmeklēšanās Savienības ražošanas nozare labvēlīgos apstākļos spēja būt rentabla un ir pierādījusi, ka var būt dzīvotspējīga. Tomēr, kā paskaidrots 133. un 139. apsvērumā, šajā izmeklēšanā aplūkotajā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare darbojās ar zaudējumiem, jo, lai gan bija noteikti pasākumi, imports par dempinga cenām no Ķīnas ir turpinājis nonākt Savienības tirgū par cenām, kas ir mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un nospiežot šīs cenas zem Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(170)

Kā minēts 127. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas un cenas ietekmē klimatiskie/ar ražu saistītie apstākļi. Iepriekšējās izmeklēšanās Savienības ražošanas nozare labvēlīgos apstākļos spēja būt rentabla un ir pierādījusi, ka var būt dzīvotspējīga. Tomēr, kā paskaidrots 133. un 139. apsvērumā, šajā izmeklēšanā aplūkotajā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare darbojās ar zaudējumiem, jo, lai gan bija noteikti pasākumi, imports par dempinga cenām no Ķīnas ir turpinājis nonākt Savienības tirgū par cenām, kas ir mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un nospiežot šīs cenas zem Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām.

| (171) | Paredzams, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumiem un antidempinga pasākumu saglabāšana palīdzēs tai paaugstināt savas cenas līdz samērīgam līmenim, kas sedz ražošanas izmaksas, un tādējādi uzlabot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(171)

Paredzams, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumiem un antidempinga pasākumu saglabāšana palīdzēs tai paaugstināt savas cenas līdz samērīgam līmenim, kas sedz ražošanas izmaksas, un tādējādi uzlabot rentabilitāti.

| (172) | Tādējādi Komisija secina, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(172)

Tādējādi Komisija secina, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (173) | Arī šajā gadījumā neviens importētājs nesadarbojās. Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs/importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, Komisija secina, ka pasākumu turpināšana neietekmēs Savienības importētājus. |
| --- | --- |

(173)

Arī šajā gadījumā neviens importētājs nesadarbojās. Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs/importētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, Komisija secina, ka pasākumu turpināšana neietekmēs Savienības importētājus.

4.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (174) | Pārskatāmo ražojumu galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā par pārtikas un dzērienu piedevu un par uguns kavētāju būvniecības nozarē, ģipša ražošanā. |
| --- | --- |

(174)

Pārskatāmo ražojumu galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā par pārtikas un dzērienu piedevu un par uguns kavētāju būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.

| (175) | Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar desmit zināmajiem lietotāji, kas tika aicināti sadarboties. Uz anketas jautājumiem atbildēja četri lietotāji, no kuriem divi darbojās celtniecības nozarē, savukārt pārējie divi – pārtikas rūpniecībā. |
| --- | --- |

(175)

Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar desmit zināmajiem lietotāji, kas tika aicināti sadarboties. Uz anketas jautājumiem atbildēja četri lietotāji, no kuriem divi darbojās celtniecības nozarē, savukārt pārējie divi – pārtikas rūpniecībā.

| (176) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatāmā ražojuma izmaksas, ja to lieto, neveido būtisku daļu no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām (31). Pamatojoties uz būvniecības nozares lietotāju atbildēm, tika konstatēts, ka šīs izmeklēšanas laikā stāvoklis būtiski neatšķiras. Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu turpināšana niecīgā mērā ietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(176)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatāmā ražojuma izmaksas, ja to lieto, neveido būtisku daļu no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām (31). Pamatojoties uz būvniecības nozares lietotāju atbildēm, tika konstatēts, ka šīs izmeklēšanas laikā stāvoklis būtiski neatšķiras. Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu turpināšana niecīgā mērā ietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju.

31

| (177) | Procedūrā sadarbojās divi lieli lietotāji pārtikas nozarē. Tika konstatēts, ka grupas līmenī abi uzņēmumi ir bijuši rentabli. Turklāt iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (32) tika konstatēts, ka arī produktu līnijas, kur pārskatāmo ražojumu izmanto par vienu no izejvielām, ir rentablas un ka to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot pārskatāmo ražojumu, ir tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Neviens no pārtikas nozares lietotājiem, kas sadarbojās, nevarēja pierādīt, ka šīs izmeklēšanas laikā stāvoklis varētu būtiski atšķirties. Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu turpināšana pārmērīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. |
| --- | --- |

(177)

Procedūrā sadarbojās divi lieli lietotāji pārtikas nozarē. Tika konstatēts, ka grupas līmenī abi uzņēmumi ir bijuši rentabli. Turklāt iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā (32) tika konstatēts, ka arī produktu līnijas, kur pārskatāmo ražojumu izmanto par vienu no izejvielām, ir rentablas un ka to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot pārskatāmo ražojumu, ir tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Neviens no pārtikas nozares lietotājiem, kas sadarbojās, nevarēja pierādīt, ka šīs izmeklēšanas laikā stāvoklis varētu būtiski atšķirties. Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu turpināšana pārmērīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē.

32

| (178) | Būtu jāņem vērā arī tas, ka Savienības ražošanas nozarei ir jābūt dzīvotspējīgai, lai saglabātu dažādus pārskatāmā ražojuma piegādes avotus, kas ir arī lietotāju interesēs. Turklāt ievērojama daļa importa no Ķīnas tiek veikta no Hangzhou Bioking bez antidempinga maksājumiem. Pat ja pret Ķīnu vērstie pasākumi kopumā tiktu saglabāti, uz uzņēmumu Hangzhou Bioking minēto pasākumu piemērošanas joma neattieksies. |
| --- | --- |

(178)

Būtu jāņem vērā arī tas, ka Savienības ražošanas nozarei ir jābūt dzīvotspējīgai, lai saglabātu dažādus pārskatāmā ražojuma piegādes avotus, kas ir arī lietotāju interesēs. Turklāt ievērojama daļa importa no Ķīnas tiek veikta no Hangzhou Bioking bez antidempinga maksājumiem. Pat ja pret Ķīnu vērstie pasākumi kopumā tiktu saglabāti, uz uzņēmumu Hangzhou Bioking minēto pasākumu piemērošanas joma neattieksies.

Hangzhou Bioking

Hangzhou Bioking

5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (179) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, Komisija secina, ka nav nekādu būtisku iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(179)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, Komisija secina, ka nav nekādu būtisku iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (180) | Visas personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tiek plānots ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi, kas attiecas uz pārskatāmā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. |
| --- | --- |

(180)

Visas personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tiek plānots ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi, kas attiecas uz pārskatāmā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.

| (181) | No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami pārskatāmā ĶTR izcelsmes ražojuma importam. |
| --- | --- |

(181)

No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami pārskatāmā ĶTR izcelsmes ražojuma importam.

| (182) | Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (33), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai. |
| --- | --- |

(182)

Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (33), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

33

| (183) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

(183)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mērī ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tālāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā minētā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājuma likme | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – Taric papildu kods A687 ) | 34,9 % | A999 |

Uzņēmums

Maksājuma likme

Taric papildu kods

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – Taric papildu kods A687 )

34,9 %

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

4.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais vīnskābes (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2321 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 338, 19.12.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 130/2006 (2006. gada 23. janvāris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu (OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 150/2008 (2008. gada 18. februāris), ar ko groza to antidempinga pasākumu darbības jomu, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 332/2012 (2012. gada 13. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, un ar ko atbrīvo uzņēmumu Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd no galīgo pasākumu piemērošanas (OV L 108, 20.4.2012., 1. lpp.).

5

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd

(6)  
  Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice, WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris.

6

Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice

(7)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 349/2012 (2012. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam (OV L 110, 24.4.2012., 3. lpp.).

7

(8)  Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 626/2012 (2012. gada 26. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam (OV L 182, 13.7.2012., 1. lpp.).

8

(9)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importa antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (OV C 434, 4.12.2014., 9. lpp.).

9

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

(10)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/176 (2016. gada 9. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz tādas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, kuru ražo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (OV L 33, 10.2.2016., 14. lpp.) (“Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/176”).

10

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

(11)  Lieta T-442/12 Changmao Biochemical Engineering/Padome, Vispārējās Tiesas 2017. gada 1. jūnija spriedums (astotā palāta), ECLI:EU:T:2017:372.

11

Changmao Biochemical Engineering/Padome

(12)  
  OV C 329, 7.9.2016., 5. lpp.

12

(13)  
  OV C 122, 19.4.2017., 8. lpp.

13

(14)  Proti, izmeklēšanā, kas noslēgta ar iepriekšējo termiņbeigu pārskatīšanu, ar Īstenošanas regulu (ES) 626/2012 un ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/176.

14

(15)  Izmeklēšana noslēgta ar Regulu (EK) Nr. 130/2006, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012.

15

(16)  
  Changmao Biochemical sintētiskās ražošanas shēma ir izklāstīta tā pārskatā par 2016. gadu (2. lpp.), kas pieejams http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (skatīts 2018. gada 24. aprīlī).

16

Changmao Biochemical

(17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (skatīts 2018. gada 24. aprīlī).

17

(18)  Diapazons izmantots konfidencialitātes dēļ, jo precīzo rādītāju aprēķināja, izmantojot viena Argentīnas ražotāja eksportētāja datus.

18

(19)  
  2018. gada 3. maija spriedums, ECLI:EU:T:2018:251.

19

(20)  Izmeklēšana, kas noslēgta ar Īstenošanas regulu (ES) 626/2012 un ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/176.

20

(21)  Pamatojoties uz tirgus izpētes uzņēmuma publicēto informāciju (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, skatīts 2018. gada 19. aprīlī), vīnskābes pasaules tirgus 2013. gadā bija 60 560 tonnu liels un pieauga par 5,3 % gadā. Tas nozīmē, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pasaules tirgus bija apmēram 70 700 tonnu liels. Cita tirgus izpētes uzņēmuma publicēta sektoru diagramma (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, skatīts 2018. gada 19. aprīlī) liecina, ka Ķīnas tirgus atbilda aptuveni 12 % no pasaules tirgus. No šiem avotiem izriet, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas iekšzemes pieprasījums sasniedza apmēram 8 500 tonnu.

21

(22)  Konfidencialitātes dēļ skaitļi 78.–83. apsvērumā ir norādīti diapazonos, kad tie attiecas tikai uz diviem ražotājiem eksportētājiem (jo precīzi skaitļi ļautu šiem ražotājiem eksportētājiem izsecināt vienam otra datus) vai kad precīzi skaitļi ļautu aprēķināt Hangzhou Bioking datus.

22

Hangzhou Bioking

(23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [pēdējo reizi skatīts 2018. gada 24. aprīlī].

23

(24)  
  Hangzhou Bioking tīmekļvietne (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, skatīta 2018. gada 19. aprīlī) liecina, ka jauna līnija ar jaudu 25 000 tonnu gadā sāka darboties pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda.

24

Hangzhou Bioking

(25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (skatīts 2018. gada 24. aprīlī).

25

(26)  Cenas FOB līmenī Ķīnas eksportam uz Savienību bija [1,9–2,0] EUR/kg robežās, bet cenas eksportam uz trešām valstīm bija [1,75–1,85] EUR/kg robežās.

26

(27)  Attiecībā uz Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, noteikts, pamatojoties uz pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, un attiecībā uz abiem pārējiem ražotājiem – pamatojoties uz pieteikumā norādītajiem datiem.

27

(28)  Cenas attiecas uz vienu ražotāju eksportētāju. Tādēļ konfidencialitātes dēļ tās norādītas diapazonos.

28

(29)  Ņemot vērā to, ka tikai divi Savienības ražotāji nesadarbojās, rādītāji, kas attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, konfidencialitātes dēļ jānorāda diapazonos.

29

(30)  Izmeklēšana, kas noslēgta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 349/2012, ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 626/2012 un Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/176.

30

(31)  Sk. iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas 108. apsvērumu, kurā norādīts, ka “
  vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām
  ”.

31

vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām

(32)  Sk. 109. apsvērumu Īstenošanas regulā (ES) Nr. 349/2012.

32

(33)  Tiesas 2017. gada 18. janvāra spriedums lietā C-365/15 Wortmann, EU:C:2017:19, 35.–39. pants.

33

Wortmann

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/922

(2018. gada 28. jūnijs),

ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro tūbīšu (Gymnammodytes cicerelus un G. semisquamatus) un jūrasgrunduļu (Aphia minuta un Crystalogobius linearis) zvejā ar laivas velkamajiem vadiem noteiktos Spānijas (Katalonijas) teritoriālajos ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1), un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu velkamos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot līdz 3 jūras jūdžu attālumam no krasta vai līdz 50 m izobatai, ja tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu velkamos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot līdz 3 jūras jūdžu attālumam no krasta vai līdz 50 m izobatai, ja tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta.

| (2) | Pēc dalībvalsts lūguma Komisija var pieļaut atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi, kas izklāstīti 13. panta 5. un 9. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc dalībvalsts lūguma Komisija var pieļaut atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi, kas izklāstīti 13. panta 5. un 9. punktā.

| (3) | Atkāpe no minētās regulas 13. panta 1. punkta pirmās daļas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 464/2014 (2) tika piešķirta uz laiku līdz 2017. gada 8. maijam. |
| --- | --- |

(3)

Atkāpe no minētās regulas 13. panta 1. punkta pirmās daļas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 464/2014 (2) tika piešķirta uz laiku līdz 2017. gada 8. maijam.

| (4) | 2017. gada 6. novembrī Komisija saņēma Spānijas lūgumu piešķirt atkāpi no minētās regulas 13. panta 1. punkta. |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 6. novembrī Komisija saņēma Spānijas lūgumu piešķirt atkāpi no minētās regulas 13. panta 1. punkta.

| (5) | Spānija iesniedza jaunāko zinātnisko un tehnisko informāciju, kas pamato atkāpes piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Spānija iesniedza jaunāko zinātnisko un tehnisko informāciju, kas pamato atkāpes piemērošanu.

| (6) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2018. gada janvārī (3) novērtēja Spānijas lūgto atkāpi un ar to saistītā pārvaldības plāna īstenošanas ziņojumu. |
| --- | --- |

(6)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2018. gada janvārī (3) novērtēja Spānijas lūgto atkāpi un ar to saistītā pārvaldības plāna īstenošanas ziņojumu.

| (7) | ZZTEK norādīja, ka pārvaldības plāna pamatā ir labas pārvaldības principi, tostarp uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem balstīta lēmumu pieņemšana, pēc iespējas lielāka ieinteresēto personu iesaiste un ilgtermiņa perspektīva. Turklāt ZZTEK norādīja, ka Spānija ir ierosinājusi jaunus pētījumus, kuru mērķis ir rast veidus, kā samazināt izmetumus, un noteikusi stingrus zvejas piepūles ierobežojumus, jo īpaši samazinātas resursu pieejamības periodos. |
| --- | --- |

(7)

ZZTEK norādīja, ka pārvaldības plāna pamatā ir labas pārvaldības principi, tostarp uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem balstīta lēmumu pieņemšana, pēc iespējas lielāka ieinteresēto personu iesaiste un ilgtermiņa perspektīva. Turklāt ZZTEK norādīja, ka Spānija ir ierosinājusi jaunus pētījumus, kuru mērķis ir rast veidus, kā samazināt izmetumus, un noteikusi stingrus zvejas piepūles ierobežojumus, jo īpaši samazinātas resursu pieejamības periodos.

| (8) | Spānijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Spānijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (9) | Pastāv specifiski ģeogrāfiskie ierobežojumi, kas saistīti ar kontinentālā šelfa nelielo platību un mērķsugu telpisko izplatību, kas ierobežo zvejas vietas. |
| --- | --- |

(9)

Pastāv specifiski ģeogrāfiskie ierobežojumi, kas saistīti ar kontinentālā šelfa nelielo platību un mērķsugu telpisko izplatību, kas ierobežo zvejas vietas.

| (10) | Zvejniecībai nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi, un zvejniecība ir ļoti selektīva, jo zvejas vadus velk vertikālajā ūdens slānī, neskarot jūras gultni: pretējā gadījumā tiktu nodarīts kaitējums mērķsugām un zvejojamo sugu zivju atlase būtu praktiski neiespējama, jo tās ir ļoti sīkas. |
| --- | --- |

(10)

Zvejniecībai nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi, un zvejniecība ir ļoti selektīva, jo zvejas vadus velk vertikālajā ūdens slānī, neskarot jūras gultni: pretējā gadījumā tiktu nodarīts kaitējums mērķsugām un zvejojamo sugu zivju atlase būtu praktiski neiespējama, jo tās ir ļoti sīkas.

| (11) | Spānijas lūgtā atkāpe ietekmē nelielu kuģu skaitu, proti, 26 kuģus. |
| --- | --- |

(11)

Spānijas lūgtā atkāpe ietekmē nelielu kuģu skaitu, proti, 26 kuģus.

| (12) | Šajā zvejniecībā nav iespējams izmantot citus zvejas rīkus, jo nav cita reglamentēta rīka, ar kuru, ņemot vērā tā uzbūvi, tehniskos parametrus un izmantoto linuma acs veidu, varētu nozvejot mērķsugas. |
| --- | --- |

(12)

Šajā zvejniecībā nav iespējams izmantot citus zvejas rīkus, jo nav cita reglamentēta rīka, ar kuru, ņemot vērā tā uzbūvi, tehniskos parametrus un izmantoto linuma acs veidu, varētu nozvejot mērķsugas.

| (13) | Pārvaldības plāns garantē, ka zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta, jo zvejas atļaujas tiek izdotas tikai konkrētiem 26 kuģiem un ir noteikts zvejas piepūles maksimālais apmērs. |
| --- | --- |

(13)

Pārvaldības plāns garantē, ka zvejas piepūle nākotnē netiks palielināta, jo zvejas atļaujas tiek izdotas tikai konkrētiem 26 kuģiem un ir noteikts zvejas piepūles maksimālais apmērs.

| (14) | Lūgums aptver kuģus, kas reģistrēti Katalonijas autonomā apgabala pārvaldītajā flotes statistikā, ir reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Spānija pieņēmusi 2014. gada 27. martā (4) un 2018. gada 26. aprīlī (5) pagarinājusi līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(14)

Lūgums aptver kuģus, kas reģistrēti Katalonijas autonomā apgabala pārvaldītajā flotes statistikā, ir reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Spānija pieņēmusi 2014. gada 27. martā (4) un 2018. gada 26. aprīlī (5) pagarinājusi līdz 2021. gada 31. decembrim.

| (15) | Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas Komisijai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(15)

Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas Komisijai paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām.

| (16) | Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta prasībām, jo saistītais pārvaldības plāns ietver skaidru aizliegumu zvejot virs aizsargājamajiem biotopiem. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta prasībām, jo saistītais pārvaldības plāns ietver skaidru aizliegumu zvejot virs aizsargājamajiem biotopiem.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta prasības nav piemērojamas, jo tās attiecas uz traleriem. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta prasības nav piemērojamas, jo tās attiecas uz traleriem.

| (18) | Attiecībā uz prasību ievērot 9. panta 3. punktu, kas nosaka minimālo linuma acs izmēru, Komisija norāda: ņemot vērā to, ka attiecīgās zvejas darbības ir ļoti selektīvas, tām ir nebūtiska ietekme uz jūras vidi un tās netiek veiktas virs aizsargājamiem biotopiem, Spānija savā pārvaldības plānā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 7. punktu ir atļāvusi atkāpties no šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz prasību ievērot 9. panta 3. punktu, kas nosaka minimālo linuma acs izmēru, Komisija norāda: ņemot vērā to, ka attiecīgās zvejas darbības ir ļoti selektīvas, tām ir nebūtiska ietekme uz jūras vidi un tās netiek veiktas virs aizsargājamiem biotopiem, Spānija savā pārvaldības plānā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 7. punktu ir atļāvusi atkāpties no šiem noteikumiem.

| (19) | Attiecīgās zvejas darbības atbilst datu reģistrēšanas prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (6) 14. pantā. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgās zvejas darbības atbilst datu reģistrēšanas prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (6) 14. pantā.

| (20) | Attiecīgās zvejas darbības neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgās zvejas darbības neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus.

| (21) | Lai nodrošinātu to, ka Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla, Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir reglamentēta laivas velkamo vadu izmantošana. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu to, ka Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla, Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir reglamentēta laivas velkamo vadu izmantošana.

| (22) | Laivas velkamos vadus neizmanto galvkāju zvejai. |
| --- | --- |

(22)

Laivas velkamos vadus neizmanto galvkāju zvejai.

| (23) | Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir ietverti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā. |
| --- | --- |

(23)

Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir ietverti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā.

| (24) | Tāpēc lūgtais atkāpes pagarinājums būtu jāpiešķir. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc lūgtais atkāpes pagarinājums būtu jāpiešķir.

| (25) | Spānijai noteiktā laikā un saskaņā ar Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu būtu jāsniedz Komisijai attiecīgs ziņojums. |
| --- | --- |

(25)

Spānijai noteiktā laikā un saskaņā ar Spānijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu būtu jāsniedz Komisijai attiecīgs ziņojums.

| (26) | Lai varētu nodrošināt tūlītējus koriģējošus pārvaldības pasākumus, kas veicami, ja Komisijai iesniegtajā ziņojumā atklājas slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radītu iespēju uzlabot zinātnisko pamatojumu, kurš savukārt ļautu uzlabot pārvaldības plānu, atkāpes ilgums būtu jāierobežo. |
| --- | --- |

(26)

Lai varētu nodrošināt tūlītējus koriģējošus pārvaldības pasākumus, kas veicami, ja Komisijai iesniegtajā ziņojumā atklājas slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radītu iespēju uzlabot zinātnisko pamatojumu, kurš savukārt ļautu uzlabot pārvaldības plānu, atkāpes ilgums būtu jāierobežo.

| (27) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(27)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpe

Spānijas teritoriālajos ūdeņos, kas atrodas pie Katalonijas reģiona krasta, Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu nepiemēro tūbīšu (Gymnammodytes cicerelus un G. semisquamatus) un jūrasgrunduļu (Aphia minuta un Crystalogobius linearis) zvejai ar laivas velkamajiem vadiem, kurus izmanto kuģi:

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

| a) | kas ir reģistrēti flotes statistikā, kuru pārvalda Katalonijas autonomais apgabals; |
| --- | --- |

a)

kas ir reģistrēti flotes statistikā, kuru pārvalda Katalonijas autonomais apgabals;

| b) | kas ir reģistrēti darbojamies minētajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus; |
| --- | --- |

b)

kas ir reģistrēti darbojamies minētajā zvejniecībā ilgāk nekā piecus gadus;

| c) | kas ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Spānija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

kas ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Spānija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam.

2. pants

Ziņošana

Spānija trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar uzraudzības plānu, kurš paredzēts 1. panta c) punktā minētajā pārvaldības plānā.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas periods

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro līdz 2021. gada 2. jūlijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 6. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 464/2014, ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro kuģiem, kuri zvejo tūbītes (Gymnammodytes cicerelus un G. semisquamatus) un jūrasgrunduļus (Aphia minuta un Crystalogobius linearis) ar laivas velkamajiem vadiem, noteiktos Spānijas (Katalonijas) teritoriālajos ūdeņos (OV L 134, 7.5.2014., 37. lpp.).

2

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

(3)  ZZTEK ziņojums (STECF-18-01): https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/management-plans.

3

(4)  
  Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, Nr. 6591, 27.3.2014., 1. lpp.

4

Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya

(5)  
  Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo
  . Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, pagina 47609, 3.5.2018
  .

5

Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo

Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, pagina 47609, 3.5.2018

(6)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

6

---

LĒMUMI

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/42

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/923

(2018. gada 22. jūnijs),

ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra Ieteikumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2017. gada 16. jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu nolēma, ka Rumānijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Ņemot vērā, ka tika noteikta būtiska novirze, Padome 2017. gada 16. jūnijā izdeva Ieteikumu (2) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (3) nominālās izaugsmes temps 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2017. gada 16. jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu nolēma, ka Rumānijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Ņemot vērā, ka tika noteikta būtiska novirze, Padome 2017. gada 16. jūnijā izdeva Ieteikumu (2) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (3) nominālās izaugsmes temps 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % no IKP.

| (2) | Padome 2017. gada 5. decembrī secināja (4), ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Pamatojoties uz to, Padome 2017. gada 5. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (5) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % no IKP. Turklāt tā ieteica Rumānijai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus tās budžeta deficīta samazināšanai un ar budžeta konsolidācijas pasākumiem nodrošināt stabilus uzlabojumus vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka 2018. gada 15. aprīlī ir termiņš, līdz kuram Rumānijai jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2017. gada 5. decembrī secināja (4), ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Pamatojoties uz to, Padome 2017. gada 5. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu (5) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % no IKP. Turklāt tā ieteica Rumānijai izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus tās budžeta deficīta samazināšanai un ar budžeta konsolidācijas pasākumiem nodrošināt stabilus uzlabojumus vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka 2018. gada 15. aprīlī ir termiņš, līdz kuram Rumānijai jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz minēto ieteikumu.

| (3) | Komisija 2018. gada 10. un 11. aprīlī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu secinājumus Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus, Komisija 2018. gada 23. maijā par saviem secinājumiem ziņoja Padomei. Pēc tam šie secinājumi tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Rumānijas iestādes neplāno rīkoties atbilstoši Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumam. Iestādes apstiprināja misijai, ka to mērķis 2018. gadam ir sasniegt nominālo deficītu nedaudz zem 3 % no IKP. Ņemot vērā pozitīvu un pieaugošu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, tas liecina par to, ka vēl vairāk pasliktinās pamatā esošais strukturālais deficīts (kas ir pretrunā tam, kas noteikts Padomes Ieteikumā), un atspoguļo viennozīmīgi ekspansīvu fiskālo politiku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 10. un 11. aprīlī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu secinājumus Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus, Komisija 2018. gada 23. maijā par saviem secinājumiem ziņoja Padomei. Pēc tam šie secinājumi tika publiskoti. Komisijas ziņojumā konstatēts, ka Rumānijas iestādes neplāno rīkoties atbilstoši Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumam. Iestādes apstiprināja misijai, ka to mērķis 2018. gadam ir sasniegt nominālo deficītu nedaudz zem 3 % no IKP. Ņemot vērā pozitīvu un pieaugošu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, tas liecina par to, ka vēl vairāk pasliktinās pamatā esošais strukturālais deficīts (kas ir pretrunā tam, kas noteikts Padomes Ieteikumā), un atspoguļo viennozīmīgi ekspansīvu fiskālo politiku.

| (4) | Rumānijas iestādes 2018. gada 20. aprīlī, proti, pēc Padomes noteiktā termiņa, iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumu. Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka to mērķis 2018. gadam ir sasniegt nominālo deficītu nedaudz zem 3 % no IKP. Paziņoto pasākumu fiskālā ietekme ir ievērojami mazāka par prasību Padomes ieteikumā. |
| --- | --- |

(4)

Rumānijas iestādes 2018. gada 20. aprīlī, proti, pēc Padomes noteiktā termiņa, iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumu. Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka to mērķis 2018. gadam ir sasniegt nominālo deficītu nedaudz zem 3 % no IKP. Paziņoto pasākumu fiskālā ietekme ir ievērojami mazāka par prasību Padomes ieteikumā.

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, valdības neto primāro izdevumu izaugsme ir noteikta 10,4 %, kas ir ievērojami augstāka par 3,3 % izdevumu kritēriju. Paredzams, ka strukturālā bilance 2018. gadā pasliktināsies par 0,4 % no IKP, sasniedzot deficītu 3,8 % no IKP. Tas ir pretrunā ieteiktajam strukturālajam uzlabojumam 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar 2017. gadu. Tāpēc abi pīlāri norāda uz novirzi no ieteiktās korekcijas ar plašu starpību. Izdevumu kritērijs norāda uz novirzi 2,0 % no IKP. Strukturālā bilance apstiprina šādu interpretāciju, liecinot par nedaudz mazāku novirzi (1,2 % no IKP). Novirzes apmēru, par ko liecina strukturālā bilance, ir negatīvi ietekmējusi iespējamās IKP izaugsmes augstāka pamatā esošā aplēse salīdzinājumā ar izdevumu kritērija pamatā esošo vidējā termiņa vidējo lielumu. Ņemot to vērā, vispārējais novērtējums liecina par novirzi no ieteiktās korekcijas ar plašu starpību. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, valdības neto primāro izdevumu izaugsme ir noteikta 10,4 %, kas ir ievērojami augstāka par 3,3 % izdevumu kritēriju. Paredzams, ka strukturālā bilance 2018. gadā pasliktināsies par 0,4 % no IKP, sasniedzot deficītu 3,8 % no IKP. Tas ir pretrunā ieteiktajam strukturālajam uzlabojumam 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar 2017. gadu. Tāpēc abi pīlāri norāda uz novirzi no ieteiktās korekcijas ar plašu starpību. Izdevumu kritērijs norāda uz novirzi 2,0 % no IKP. Strukturālā bilance apstiprina šādu interpretāciju, liecinot par nedaudz mazāku novirzi (1,2 % no IKP). Novirzes apmēru, par ko liecina strukturālā bilance, ir negatīvi ietekmējusi iespējamās IKP izaugsmes augstāka pamatā esošā aplēse salīdzinājumā ar izdevumu kritērija pamatā esošo vidējā termiņa vidējo lielumu. Ņemot to vērā, vispārējais novērtējums liecina par novirzi no ieteiktās korekcijas ar plašu starpību.

| (6) | Pasliktināšanos salīdzinājumā ar 2017. gadu lielā mērā nosaka izdevumu pieaugumi par publiskā sektora darbinieku atalgojumu, kas tika ieviesti 2017. gada vasarā un stājās spēkā 2018. gada janvārī. Kopš Komisijas 2017. gada rudens prognozes, kas bija Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikuma pamatā, Rumānijas iestādes ir daļēji apturējušas iepriekšējo sistēmisko pensiju reformu, samazinot to sociālo iemaksu daļu, kas no 2018. gada tiek pārvesta uz otro pensijas līmeni. Paredzams, ka šim samazinājumam būs pozitīva īstermiņa ietekme uz valsts ieņēmumiem un tādējādi – uz vispārējās valdības bilanci. Tomēr paredzams, ka fiskālais ieguvums ilgtermiņā zudīs, jo no otrā pīlāra novirzītās sociālās iemaksas ir jāpapildina ar pienākumu maksāt vecuma pensijas nākotnē. |
| --- | --- |

(6)

Pasliktināšanos salīdzinājumā ar 2017. gadu lielā mērā nosaka izdevumu pieaugumi par publiskā sektora darbinieku atalgojumu, kas tika ieviesti 2017. gada vasarā un stājās spēkā 2018. gada janvārī. Kopš Komisijas 2017. gada rudens prognozes, kas bija Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikuma pamatā, Rumānijas iestādes ir daļēji apturējušas iepriekšējo sistēmisko pensiju reformu, samazinot to sociālo iemaksu daļu, kas no 2018. gada tiek pārvesta uz otro pensijas līmeni. Paredzams, ka šim samazinājumam būs pozitīva īstermiņa ietekme uz valsts ieņēmumiem un tādējādi – uz vispārējās valdības bilanci. Tomēr paredzams, ka fiskālais ieguvums ilgtermiņā zudīs, jo no otrā pīlāra novirzītās sociālās iemaksas ir jāpapildina ar pienākumu maksāt vecuma pensijas nākotnē.

| (7) | Tāpēc var secināt, ka Rumānijas veiktie pasākumi, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Fiskālie pasākumi ir daudz mazāki par ikgadējo strukturālo korekciju 2018. gadā 0,8 % no IKP, kura atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc var secināt, ka Rumānijas veiktie pasākumi, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Fiskālie pasākumi ir daudz mazāki par ikgadējo strukturālo korekciju 2018. gadā 0,8 % no IKP, kura atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 5. decembra ieteikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Luksemburgā, 2018. gada 22. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. GORANOV

---

(1)  
  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2389 (2017. gada 5. decembris), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu (OV L 340, 20.12.2017., 49. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (2017. gada 5. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 439, 20.12.2017., 1. lpp.).

5

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/44

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/924

(2018. gada 22. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2009/414/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Francijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 27. aprīlī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2009/414/EK (1) saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Francijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2008. gadā paziņotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, kas tādējādi pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds, kas kopš 2003. gada pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP, 2008. gadā sasniegs 66,7 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 27. aprīlī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2009/414/EK (1) saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Francijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2008. gadā paziņotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, kas tādējādi pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds, kas kopš 2003. gada pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP, 2008. gadā sasniegs 66,7 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Francijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2012. gada beigām. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Francijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2012. gada beigām. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 27. oktobrī.

| (3) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, Francijai adresēja jaunu ieteikumu, ar kuru pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu pagarināja līdz 2013. gadam. Padome uzskatīja, ka Francija ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, Francijai adresēja jaunu ieteikumu, ar kuru pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu pagarināja līdz 2013. gadam. Padome uzskatīja, ka Francija ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

| (4) | Padome 2013. gada 21. jūnijā, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, Francijai adresēja jaunu ieteikumu, ar kuru termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai pagarināja līdz 2015. gadam. Padome uzskatīja, ka pieejamie pierādījumi neļauj secināt, ka nav veikti efektīvi pasākumi, taču ka ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2013. gada 21. jūnijā, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, Francijai adresēja jaunu ieteikumu, ar kuru termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai pagarināja līdz 2015. gadam. Padome uzskatīja, ka pieejamie pierādījumi neļauj secināt, ka nav veikti efektīvi pasākumi, taču ka ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

| (5) | Padome 2015. gada 10. martā saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu nāca klajā ar jaunu ieteikumu Francijai līdz 2017. gadam novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Padome noteica 2015. gada 10. jūniju kā termiņu, līdz kuram Francijai bija detalizēti jāziņo par veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2015. gada 10. martā saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu nāca klajā ar jaunu ieteikumu Francijai līdz 2017. gadam novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Padome noteica 2015. gada 10. jūniju kā termiņu, līdz kuram Francijai bija detalizēti jāziņo par veiktajiem pasākumiem.

| (6) | Komisija 2015. gada 1. jūlijā secināja, ka ir sagaidāms, ka Francija gan 2015., gan 2016. gadā sasniegs nominālā deficīta mērķi, lai gan tika paredzēts, ka atbilstīgi visiem rādītājiem prognozētā fiskālā konsolidācija 2015. un 2016. gadā nesasniegs ieteiktos rādītājus. Tāpēc atbilstīgi metodikai efektīvas rīcības izvērtēšanai Komisija uzskatīja, ka procedūra uz laiku ir jāatliek. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 1. jūlijā secināja, ka ir sagaidāms, ka Francija gan 2015., gan 2016. gadā sasniegs nominālā deficīta mērķi, lai gan tika paredzēts, ka atbilstīgi visiem rādītājiem prognozētā fiskālā konsolidācija 2015. un 2016. gadā nesasniegs ieteiktos rādītājus. Tāpēc atbilstīgi metodikai efektīvas rīcības izvērtēšanai Komisija uzskatīja, ka procedūra uz laiku ir jāatliek.

| (7) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (8) | Padome pieņemlēmumu par lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atcelšanu pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt šāds lēmums būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, proti, 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(8)

Padome pieņemlēmumu par lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atcelšanu pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt šāds lēmums būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, proti, 3 % no IKP.

| (9) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Francijas 2018. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2018. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.






  — | Pēc tam, kad vispārējās valdības deficīts 2016. gadā sasniedza 3,4 % no IKP, tas 2017. gadā tika samazināts līdz 2,6 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2017. gada budžeta mērķiem, budžeta deficīta samazinājums minētajā gadā galvenokārt notika nodokļu ieņēmumu ietekmē (0,7 % no IKP), jo īpaši PVN un uzņēmumu ienākuma nodokļa ietekmē. |
| --- | --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Francijas 2018. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2018. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

—

Pēc tam, kad vispārējās valdības deficīts 2016. gadā sasniedza 3,4 % no IKP, tas 2017. gadā tika samazināts līdz 2,6 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2017. gada budžeta mērķiem, budžeta deficīta samazinājums minētajā gadā galvenokārt notika nodokļu ieņēmumu ietekmē (0,7 % no IKP), jo īpaši PVN un uzņēmumu ienākuma nodokļa ietekmē.

| — | Francijas valdības 2018. gada 25. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2018.–2022. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā samazināsies līdz 2,3 % no IKP un 2019. gadā mazliet palielināsies līdz 2,4 % no IKP. Komisija 2018. gada pavasara prognozē paredz, ka deficīts 2018. gadā būs 2,3 % no IKP un 2019. gadā 2,8 % no IKP, tādējādi prognozes periodā paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības (3 % no IKP). |
| --- | --- |

—

Francijas valdības 2018. gada 25. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2018.–2022. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā samazināsies līdz 2,3 % no IKP un 2019. gadā mazliet palielināsies līdz 2,4 % no IKP. Komisija 2018. gada pavasara prognozē paredz, ka deficīts 2018. gadā būs 2,3 % no IKP un 2019. gadā 2,8 % no IKP, tādējādi prognozes periodā paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības (3 % no IKP).

| — | Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2017. gadā uzlabojās par 0,5 % no IKP. Kopējais strukturālās bilances uzlabojums kopš 2015. gada sasniedza 0,7 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2017. gadā uzlabojās par 0,5 % no IKP. Kopējais strukturālās bilances uzlabojums kopš 2015. gada sasniedza 0,7 % no IKP.

| — | Valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 96,6 % 2016. gadā līdz 97,0 % 2017. gadā – galvenokārt saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām, jo reālās izaugsmes un inflācijas parādu samazinošā ietekme kopumā kompensēja primāro deficītu un procentu maksājumus. Komisija 2018. gada pavasara prognozē paredzēja, ka pārsvarā saistībā ar lielu nominālo izaugsmi, kas atsver primāro deficītu un procentu maksājumus, parāda attiecība 2018. gadā samazināsies līdz 96,4 % un 2019. gadā līdz 96,0 %. |
| --- | --- |

—

Valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 96,6 % 2016. gadā līdz 97,0 % 2017. gadā – galvenokārt saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām, jo reālās izaugsmes un inflācijas parādu samazinošā ietekme kopumā kompensēja primāro deficītu un procentu maksājumus. Komisija 2018. gada pavasara prognozē paredzēja, ka pārsvarā saistībā ar lielu nominālo izaugsmi, kas atsver primāro deficītu un procentu maksājumus, parāda attiecība 2018. gadā samazināsies līdz 96,4 % un 2019. gadā līdz 96,0 %.

| (10) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (11) | Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Francijā ir novērsts un tādējādi Lēmums 2009/414/EK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(11)

Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Francijā ir novērsts un tādējādi Lēmums 2009/414/EK būtu jāatceļ.

| (12) | No 2018. gada, t. i., gadu pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Francijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu etalonrādītāju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu, |
| --- | --- |

(12)

No 2018. gada, t. i., gadu pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Francijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu etalonrādītāju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta stāvoklis Francijā ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ lēmumu 2009/414/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Luksemburgā, 2018. gada 22. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. GORANOV

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/414/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīgu budžeta deficītu Francijā (OV L 135, 30.5.2009., 19. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/46

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2018/925

(2018. gada 26. jūnijs),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”).

| (2) | 2018. gada 27. martā PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/522 (2), ar ko par ES spēku komandieri iecēla kontradmirāli Simone MALVAGNA. |
| --- | --- |

(2)

2018. gada 27. martā PDK pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/522 (2), ar ko par ES spēku komandieri iecēla kontradmirāli Simone MALVAGNA.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri no 2018. gada 6. augusta iecelt kontradmirāli Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri no 2018. gada 6. augusta iecelt kontradmirāli Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO.

| (4) | ES Militārā komiteja 2018. gada 31. maijā atbalstīja minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2018. gada 31. maijā atbalstīja minēto ieteikumu.

| (5) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2018/522 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2018/522 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO no 2018. gada 6. augusta tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmumu (KĀDP) 2018/522 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 6. augustā.

Briselē, 2018. gada 26. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/522 (2018. gada 27. marts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/1356 (ATALANTA/1/2018) (OV L 87, 3.4.2018., 14. lpp.).

2

Atalanta

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/48

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/926

(2018. gada 26. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Spānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 5. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1792 (4)
  Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ kungu locekļa amatā aizstāja Cristina CIFUENTES CUENCAS kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 5. oktobrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1792 (4)
  Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ kungu locekļa amatā aizstāja Cristina CIFUENTES CUENCAS kundze.

| (2) | Pēc Cristina CIFUENTES CUENCAS kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Cristina CIFUENTES CUENCAS kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Ángel GARRIDO GARCÍA kungs, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ángel GARRIDO GARCÍA kungs, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2018. gada 26. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. ZAHARIEVA

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1792 (2015. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un piecus locekļu aizstājējus no Spānijas (OV L 260, 7.10.2015., 28. lpp.).

4

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/927

(2018. gada 27. jūnijs),

ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3972)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta ceturto teikumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 (2) 4. panta 2. punkta trešā daļa ir novecojusies, jo visas izplatības ierobežošanas teritorijas (7. panta 1. punkta izpratnē) tagad ir norādītas minētā lēmuma II pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 (2) 4. panta 2. punkta trešā daļa ir novecojusies, jo visas izplatības ierobežošanas teritorijas (7. panta 1. punkta izpratnē) tagad ir norādītas minētā lēmuma II pielikuma sarakstā.

| (2) | 2018. gada 12. martā Itālijas varas iestādes paziņoja Xylella fastidiosa (Wells et al) (turpmāk “minētais organisms”) par uzliesmojumiem dažādās buferzonas daļās un jo īpaši par daudziem uzliesmojumiem uz dienvidiem no Apūlijas (Itālija), buferzonai blakusesošās inficētās zonas pēdējo 20 km joslā. Šo uzliesmojumu skaits ir tāds, ka jāsecina – līdzšinējā buferzonā minēto organismu izskaust vairs nav iespējams. Turklāt ar minēto organismu inficētie augi aizvākti, krietni novēlojoties, tāpēc ir augsts risks, ka minētais organisms izplatīsies tālāk uz Apūlijas reģiona ziemeļiem, jo līdzšinējās izplatīšanās ierobežošanas zonas un buferzonas vairs nepilda savu funkciju. |
| --- | --- |

(2)

2018. gada 12. martā Itālijas varas iestādes paziņoja Xylella fastidiosa (Wells et al) (turpmāk “minētais organisms”) par uzliesmojumiem dažādās buferzonas daļās un jo īpaši par daudziem uzliesmojumiem uz dienvidiem no Apūlijas (Itālija), buferzonai blakusesošās inficētās zonas pēdējo 20 km joslā. Šo uzliesmojumu skaits ir tāds, ka jāsecina – līdzšinējā buferzonā minēto organismu izskaust vairs nav iespējams. Turklāt ar minēto organismu inficētie augi aizvākti, krietni novēlojoties, tāpēc ir augsts risks, ka minētais organisms izplatīsies tālāk uz Apūlijas reģiona ziemeļiem, jo līdzšinējās izplatīšanās ierobežošanas zonas un buferzonas vairs nepilda savu funkciju.

| (3) | Ņemot vērā šo dinamiku, ir lietderīgi nevis noteiktās attiecīgās teritorijas noteiktās daļās ieviest izskaušanas pasākumus, bet gan paplašināt norobežoto teritoriju, uz kuru attiecas ierobežošanas pasākumi. Teritorija būtu jāpaplašina tūlīt, ņemot vērā, ka agrā pavasarī sākās minētā organisma pārnēsātāju kukaiņu lidošanas sezona, un tādēļ ir audzis risks, ka šis organisms izplatīsies tālāk pa pārējo Savienības teritoriju. Tāpēc inficētā zona būtu jāpaplašina, aptverot Brindizi un Taranto provinču pašvaldības, kurās ir konstatēti minētā organisma uzliesmojumi. Tai būtu arī jāaptver Bari provinces daļa, attiecībā uz kuru ir varbūtīgi, ka organisms tur jau ir izplatījies un ieviesies. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā šo dinamiku, ir lietderīgi nevis noteiktās attiecīgās teritorijas noteiktās daļās ieviest izskaušanas pasākumus, bet gan paplašināt norobežoto teritoriju, uz kuru attiecas ierobežošanas pasākumi. Teritorija būtu jāpaplašina tūlīt, ņemot vērā, ka agrā pavasarī sākās minētā organisma pārnēsātāju kukaiņu lidošanas sezona, un tādēļ ir audzis risks, ka šis organisms izplatīsies tālāk pa pārējo Savienības teritoriju. Tāpēc inficētā zona būtu jāpaplašina, aptverot Brindizi un Taranto provinču pašvaldības, kurās ir konstatēti minētā organisma uzliesmojumi. Tai būtu arī jāaptver Bari provinces daļa, attiecībā uz kuru ir varbūtīgi, ka organisms tur jau ir izplatījies un ieviesies.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 groza šādi:

| 1) | lēmuma 4. panta 2. punkta trešo daļu svītro; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 4. panta 2. punkta trešo daļu svītro;

| 2) | lēmuma II pielikuma A daļu groza tā, kā ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

lēmuma II pielikuma A daļu groza tā, kā ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 125, 21.5.2015., 36. lpp.).

2

Xylella fastidiosa

---

PIELIKUMS

Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 II pielikuma A daļu aizstāj ar šādu:

“A DAĻA

Inficētā zona Itālijā

Itālijas inficētajā zonā ietilpst šādas teritorijas:

| 1. | Lečes province |
| --- | --- |

1.

Lečes province

| 2. | Brindizi province |
| --- | --- |

2.

Brindizi province

| 3. | Pašvaldības, kas atrodas Taranto provincē: | Avetrana |
| --- | --- | --- |

3.

Pašvaldības, kas atrodas Taranto provincē:

Avetrana

| | Carosino |
| --- | --- |

Carosino

| | Crispiano |
| --- | --- |

Crispiano

| | Faggiano |
| --- | --- |

Faggiano

| | Fragagnano |
| --- | --- |

Fragagnano

| | Grottaglie |
| --- | --- |

Grottaglie

| | Leporano |
| --- | --- |

Leporano

| | Lizzano |
| --- | --- |

Lizzano

| | Manduria |
| --- | --- |

Manduria

| | Martina Franca |
| --- | --- |

Martina Franca

| | Maruggio |
| --- | --- |

Maruggio

| | Monteiasi |
| --- | --- |

Monteiasi

| | Montemesola |
| --- | --- |

Montemesola

| | Monteparano |
| --- | --- |

Monteparano

| | Pulsano |
| --- | --- |

Pulsano

| | Roccaforzata |
| --- | --- |

Roccaforzata

| | San Giorgio Ionico |
| --- | --- |

San Giorgio Ionico

| | San Marzano di San Giuseppe |
| --- | --- |

San Marzano di San Giuseppe

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Statte |
| --- | --- |

Statte

| | Taranto |
| --- | --- |

Taranto

| | Torricella |
| --- | --- |

Torricella

| 4. | Pašvaldība, kas atrodas Bari provincē:

  Locorotondo
  ” |
| --- | --- |

4.

Pašvaldība, kas atrodas Bari provincē:

Locorotondo
  ”

---

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/51

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/928

(2018. gada 28. jūnijs),

ar kuru izbeidz izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P saistībā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un saistībā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 266. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”),

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI UN TIESVEDĪBA

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI UN TIESVEDĪBA

1.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (1) | 2009. gada 6. oktobrī, pēc antidempinga izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”), Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu (“BCC”) importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“Ķīna” jeb “ĶRT”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009 (2) (“sākotnējie pasākumi” vai “sākotnējā regula”). Pasākumi tika noteikti procentuālā nodokļa veidā ar šādām likmēm: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās), un 39,2 % (visiem pārējiem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 6. oktobrī, pēc antidempinga izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”), Padome piemēroja galīgu antidempinga maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu (“BCC”) importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“Ķīna” jeb “ĶRT”) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009 (2) (“sākotnējie pasākumi” vai “sākotnējā regula”). Pasākumi tika noteikti procentuālā nodokļa veidā ar šādām likmēm: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās), un 39,2 % (visiem pārējiem uzņēmumiem).

2

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

| (2) | 2015. gada 8. decembrī, pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272 (3) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”), Komisija piemēroja galīgu antidempinga maksājumu uz turpmākajiem pieciem gadiem, pamatojoties uz šādu kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(2)

2015. gada 8. decembrī, pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272 (3) (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”), Komisija piemēroja galīgu antidempinga maksājumu uz turpmākajiem pieciem gadiem, pamatojoties uz šādu kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamību.

3

2.   Vispārējās tiesas un Tiesas spriedumi

Vispārējās tiesas un Tiesas spriedumi

| (3) | Sākotnējie pasākumi bija balstīti uz kaitējuma draudu konstatējumu, un tika atcelti ar Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedumu lietā T-528/09 (4) attiecībā uz ražotāju eksportētāju Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (“Hubei”). |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējie pasākumi bija balstīti uz kaitējuma draudu konstatējumu, un tika atcelti ar Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedumu lietā T-528/09 (4) attiecībā uz ražotāju eksportētāju Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (“Hubei”).

4

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

Hubei

| (4) | Ar 2016. gada 7. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P (5) Tiesa apstiprināja Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz Hubei (kopā ar Vispārējās tiesas spriedumu turpmāk “Hubei spriedumi”). |
| --- | --- |

(4)

Ar 2016. gada 7. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P (5) Tiesa apstiprināja Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz Hubei (kopā ar Vispārējās tiesas spriedumu turpmāk “Hubei spriedumi”).

5

Hubei

Hubei

| (5) | Kā tiešas sekas Hubei spriedumiem, ĶRT izcelsmes Hubei ražotu BCC imports Savienībā tika uzskatīts par tādu, kas nav ticis pakļauts antidempinga pasākumiem. Tādējādi antidempinga maksājumi, kas piemēroti par šiem importētajiem ražojumiem, saskaņā ar tiesību aktiem muitas jomā ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(5)

Kā tiešas sekas Hubei spriedumiem, ĶRT izcelsmes Hubei ražotu BCC imports Savienībā tika uzskatīts par tādu, kas nav ticis pakļauts antidempinga pasākumiem. Tādējādi antidempinga maksājumi, kas piemēroti par šiem importētajiem ražojumiem, saskaņā ar tiesību aktiem muitas jomā ir jāatmaksā.

Hubei

Hubei

| (6) | 2016. gada jūnijā Komisija izslēdza Hubei no to uzņēmumu saraksta, kas norādīti Taric papildu kodā A950, un iekļāva to jaunā Taric papildu kodā C129. |
| --- | --- |

(6)

2016. gada jūnijā Komisija izslēdza Hubei no to uzņēmumu saraksta, kas norādīti Taric papildu kodā A950, un iekļāva to jaunā Taric papildu kodā C129.

Hubei

Taric

Taric

| (7) | 2016. gada 9. septembrī Komisija publicēja paziņojumu par spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P (“Paziņojums”) (6), atsākot pārskatīšanas izmeklēšanu, kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā, kā rezultātā tika pieņemta termiņbeigu pārskatīšanas regula. Atsākšana tika attiecināta tikai uz to, lai noteiktu, vai, ņemot vērā Hubei spriedumus, būtu atbilstoši atcelt termiņbeigu pārskatīšanas regulu attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada 9. septembrī Komisija publicēja paziņojumu par spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P (“Paziņojums”) (6), atsākot pārskatīšanas izmeklēšanu, kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā, kā rezultātā tika pieņemta termiņbeigu pārskatīšanas regula. Atsākšana tika attiecināta tikai uz to, lai noteiktu, vai, ņemot vērā Hubei spriedumus, būtu atbilstoši atcelt termiņbeigu pārskatīšanas regulu attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

6

Hubei

B.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (8) | Komisija oficiāli informēja Savienības ražošanas nozari, ko pārstāv Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“Aizsardzības komiteja”), citus zināmus Savienības ražotājus, ĶRT ražotājus eksportētājus, importētājus/lietotājus, kurus tas skar, kā arī ĶRT iestādes, par izmeklēšanas atsākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficiāli informēja Savienības ražošanas nozari, ko pārstāv Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“Aizsardzības komiteja”), citus zināmus Savienības ražotājus, ĶRT ražotājus eksportētājus, importētājus/lietotājus, kurus tas skar, kā arī ĶRT iestādes, par izmeklēšanas atsākšanu.

| (9) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja Paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja Paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (10) | Pēc izmeklēšanas atsākšanas Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija (“CISA”) un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes. Komisija Paziņojumā noteiktajā termiņā saņēma piezīmes arī no Aizsardzības komitejas, kas pārstāv Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(10)

Pēc izmeklēšanas atsākšanas Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija (“CISA”) un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza piezīmes. Komisija Paziņojumā noteiktajā termiņā saņēma piezīmes arī no Aizsardzības komitejas, kas pārstāv Savienības ražošanas nozari.

CISA

| (11) | Tika veiktas divas uzklausīšanas ar Aizsardzības komiteju tirdzniecības tiesvedības uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Citas ieinteresētās personas nepieprasīja uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Tika veiktas divas uzklausīšanas ar Aizsardzības komiteju tirdzniecības tiesvedības uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Citas ieinteresētās personas nepieprasīja uzklausīšanu.

C.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (12) | Kā minēts 10. apsvērumā, divas ieinteresēto personu grupas, proti, Aizsardzības komiteja no vienas puses un CISA un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji no otras puses, sniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Kā minēts 10. apsvērumā, divas ieinteresēto personu grupas, proti, Aizsardzības komiteja no vienas puses un CISA un četri Ķīnas ražotāji eksportētāji no otras puses, sniedza piezīmes.

CISA

| (13) | Pirmkārt, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka Komisijai nevajadzēja atcelt antidempinga maksājumu Hubei, jo Hubei spriedumi paredzēja tikai sākotnējo pasākumu atcelšanu, bet ne termiņbeigu pārskatīšanas regulā noteikto pasākumu atcelšanu. Aizsardzības komiteja apgalvoja, ka Hubei spriedumu darbības jomu nevajadzētu paplašināt līdz tiesību aktiem, kas nav apstrīdēti Savienības tiesās, pat ja šos aktus padara par spēkā neesošiem tās pašas tiesiskās kļūdas. |
| --- | --- |

(13)

Pirmkārt, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka Komisijai nevajadzēja atcelt antidempinga maksājumu Hubei, jo Hubei spriedumi paredzēja tikai sākotnējo pasākumu atcelšanu, bet ne termiņbeigu pārskatīšanas regulā noteikto pasākumu atcelšanu. Aizsardzības komiteja apgalvoja, ka Hubei spriedumu darbības jomu nevajadzētu paplašināt līdz tiesību aktiem, kas nav apstrīdēti Savienības tiesās, pat ja šos aktus padara par spēkā neesošiem tās pašas tiesiskās kļūdas.

Hubei

Hubei

Hubei

| (14) | Atbilstoši Eiropas tiesu jurisprudencei, sākotnējās regulas spēkā neesamība vienlīdz ietekmē turpmāko regulu spēkā esamību (7). Šajā gadījumā sākotnējā pasākuma attiecībā pret Hubei spēkā neesamība ietekmēja arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas spēkā esamību, ciktāl tas attiecās uz Hubei. Sprieduma rezultātā Hubei tiek uzskatīts par tādu, kam nekad nav piemēroti sākotnējie pasākumi, tātad tam nevar piemērot arī termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Tādēļ Aizsardzības komiteja pieprasa tomēr piemērot Hubei antidempinga maksājumus, kas noteikti, atceļot termiņbeigu pārskatīšanas regulu. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstoši Eiropas tiesu jurisprudencei, sākotnējās regulas spēkā neesamība vienlīdz ietekmē turpmāko regulu spēkā esamību (7). Šajā gadījumā sākotnējā pasākuma attiecībā pret Hubei spēkā neesamība ietekmēja arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas spēkā esamību, ciktāl tas attiecās uz Hubei. Sprieduma rezultātā Hubei tiek uzskatīts par tādu, kam nekad nav piemēroti sākotnējie pasākumi, tātad tam nevar piemērot arī termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Tādēļ Aizsardzības komiteja pieprasa tomēr piemērot Hubei antidempinga maksājumus, kas noteikti, atceļot termiņbeigu pārskatīšanas regulu.

7

Hubei

Hubei

Hubei

Hubei

| (15) | Otrkārt, Aizsardzības komiteja apgalvo, ka Komisijai nebija juridiska pamata atsākt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu vai atcelt pasākumus, ko termiņbeigu pārskatīšanas regula nosaka visiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā. Tā apgalvo arī, ka Hubei spriedumi nepadara termiņbeigu pārskatīšanas regulu par spēkā neesošu, jo Komisija nav balstījusi savus konstatējumus uz sākotnējās izmeklēšanas pamatojumiem (kas pasludināti par nelikumīgiem). |
| --- | --- |

(15)

Otrkārt, Aizsardzības komiteja apgalvo, ka Komisijai nebija juridiska pamata atsākt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu vai atcelt pasākumus, ko termiņbeigu pārskatīšanas regula nosaka visiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā. Tā apgalvo arī, ka Hubei spriedumi nepadara termiņbeigu pārskatīšanas regulu par spēkā neesošu, jo Komisija nav balstījusi savus konstatējumus uz sākotnējās izmeklēšanas pamatojumiem (kas pasludināti par nelikumīgiem).

Hubei

| (16) | Komisija noraidīja arī šos argumentus. No judikatūras izriet, ka, ja konstatējuma, ka Eiropas Savienības akts nav spēkā, tiesiskas sekas ir tādas, ka iestādei, kas pieņēmusi aktu, ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai labotu noteikto nelikumību – pienākums, kas noteikts LESD 266. pantā, ja pēc analoģijas ir piemērota atcelšana –, šai iestādei tomēr ir plaša rīcības brīvība pasākumu izvēlē, kas jāizprot tādējādi, ka šādiem pasākumiem jābūt saderīgiem ar attiecīgā sprieduma rezolutīvo daļu un pamatojumiem, kas veido tā pamatu (8). Šajā konkrētajā lietā un, atsaucoties uz Hubei spriedumu rezolutīvo daļu un pamatojumu, Komisija uzskatīja par atbilstošu atsākt izmeklēšanu, lai pēc piezīmju saņemšanas no ieinteresētajām personām novērtētu, vai ir jāatceļ arī maksājumi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(16)

Komisija noraidīja arī šos argumentus. No judikatūras izriet, ka, ja konstatējuma, ka Eiropas Savienības akts nav spēkā, tiesiskas sekas ir tādas, ka iestādei, kas pieņēmusi aktu, ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai labotu noteikto nelikumību – pienākums, kas noteikts LESD 266. pantā, ja pēc analoģijas ir piemērota atcelšana –, šai iestādei tomēr ir plaša rīcības brīvība pasākumu izvēlē, kas jāizprot tādējādi, ka šādiem pasākumiem jābūt saderīgiem ar attiecīgā sprieduma rezolutīvo daļu un pamatojumiem, kas veido tā pamatu (8). Šajā konkrētajā lietā un, atsaucoties uz Hubei spriedumu rezolutīvo daļu un pamatojumu, Komisija uzskatīja par atbilstošu atsākt izmeklēšanu, lai pēc piezīmju saņemšanas no ieinteresētajām personām novērtētu, vai ir jāatceļ arī maksājumi Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

8

Hubei

Hubei

| (17) | Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka tai ir vara atsākt izmeklēšanu, pat tad, ja tai nav juridisku saistību tā rīkoties. |
| --- | --- |

(17)

Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka tai ir vara atsākt izmeklēšanu, pat tad, ja tai nav juridisku saistību tā rīkoties.

| (18) | Treškārt, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka, atceļot termiņbeigu pārskatīšanas regulu, Komisija pārkāpjot juridiskās noteiktības principu, jo termiņbeigu pārskatīšanas regula kļuva par galīgu regulu tādēļ, ka tā nav apstrīdēta Tiesā. |
| --- | --- |

(18)

Treškārt, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka, atceļot termiņbeigu pārskatīšanas regulu, Komisija pārkāpjot juridiskās noteiktības principu, jo termiņbeigu pārskatīšanas regula kļuva par galīgu regulu tādēļ, ka tā nav apstrīdēta Tiesā.

| (19) | Tomēr, kā noteikts iepriekš, sākotnējās regulas spēkā neesamība var ietekmēt turpmāko regulu spēkā esamību tādā pašā apjomā. Tādējādi, pat ja turpmākā regula netiek apstrīdēta Eiropas tiesās, to tomēr var uzskatīt par tādu, ko ietekmē nelikumība, kas konstatēta sākotnējā regulā – pamatojoties uz to, kā tā ievesta, tādēļ iepriekšējā būtu jāatceļ. Šajā gadījumā Komisija nolēma izvērtēt 3. un 4. apsvērumā citēto Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Šādi rīkojoties un, lai ievērotu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, tā pieprasīja piezīmes par šo spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Tātad nav pareizi bez tālākas kvalificēšanas apgalvot, ka ir pārkāpts juridiskās noteiktības princips gadījumā, kad Komisija apsver tādu pasākumu atcelšanu, ko Eiropas tiesas kopumā atzinušas par daļēji spēkā neesošiem, jo īpaši, ja tā ir atbilstīgi ievērojusi ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr, kā noteikts iepriekš, sākotnējās regulas spēkā neesamība var ietekmēt turpmāko regulu spēkā esamību tādā pašā apjomā. Tādējādi, pat ja turpmākā regula netiek apstrīdēta Eiropas tiesās, to tomēr var uzskatīt par tādu, ko ietekmē nelikumība, kas konstatēta sākotnējā regulā – pamatojoties uz to, kā tā ievesta, tādēļ iepriekšējā būtu jāatceļ. Šajā gadījumā Komisija nolēma izvērtēt 3. un 4. apsvērumā citēto Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Šādi rīkojoties un, lai ievērotu ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību, tā pieprasīja piezīmes par šo spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Tātad nav pareizi bez tālākas kvalificēšanas apgalvot, ka ir pārkāpts juridiskās noteiktības princips gadījumā, kad Komisija apsver tādu pasākumu atcelšanu, ko Eiropas tiesas kopumā atzinušas par daļēji spēkā neesošiem, jo īpaši, ja tā ir atbilstīgi ievērojusi ieinteresēto personu tiesības uz aizstāvību.

Hubei

| (20) | Visbeidzot, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka pasākumu atcelšana būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kā secināts termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamības ziņā, kas ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

(20)

Visbeidzot, Aizsardzības komiteja argumentēja, ka pasākumu atcelšana būtiski negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kā secināts termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamības ziņā, kas ir jāņem vērā.

| (21) | Savienības ražošanas nozares piezīmes par pasākumu atcelšanas ietekmi uz nozares situāciju ir apskatītas 58.–66. apsvērumā. |
| --- | --- |

(21)

Savienības ražošanas nozares piezīmes par pasākumu atcelšanas ietekmi uz nozares situāciju ir apskatītas 58.–66. apsvērumā.

| (22) | Turpretī CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka konstatējumi attiecībā uz kaitējuma draudiem vienlīdz ietekmē gan Hubei, gan visus pārējos Ķīnas ražotājus eksportētājus. Tādēļ, pēc viņu domām, pasākumu atcelšana tikai Hubei un ne pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārkāptu nediskriminācijas principu. |
| --- | --- |

(22)

Turpretī CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka konstatējumi attiecībā uz kaitējuma draudiem vienlīdz ietekmē gan Hubei, gan visus pārējos Ķīnas ražotājus eksportētājus. Tādēļ, pēc viņu domām, pasākumu atcelšana tikai Hubei un ne pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārkāptu nediskriminācijas principu.

CISA

Hubei

Hubei

| (23) | Arī šis arguments netika pieņemts. Nediskriminācijas princips, aizliedz, pirmkārt, līdzīgu situāciju aplūkošanu dažādi un, otrkārt, atšķirīgu situāciju aplūkošanu vienādi, ja vien šādai attieksmei nav objektīvi iemesli (9). Tomēr, tā kā citi Ķīnas ražotāji eksportētāji neapstrīdēja sākotnējo un/vai termiņbeigu pārskatīšanas regulu Vispārējā tiesā, viņi atrodas citādā situācijā nekā Hubei. Šis fakts attaisno atšķirīgu attieksmi pret termiņbeigu pārskatīšanas regulas pieteikumu. Tādēļ tikai atšķirīgu attieksmi vien nevar uzskatīt par diskriminējošu, kamēr personas, kas sūdzas par šo atšķirīgo stāvokli, nav tādā pašā stāvoklī kā Hubei. Faktiski šajā konkrētajā gadījumā Komisijai nav juridiska pienākuma atcelt pasākumus attiecībā pret pārējiem ražotājiem eksportētājiem, jo tikai Hubei nolēma apstrīdēt šīs regulas pamatojumu Eiropas tiesās. |
| --- | --- |

(23)

Arī šis arguments netika pieņemts. Nediskriminācijas princips, aizliedz, pirmkārt, līdzīgu situāciju aplūkošanu dažādi un, otrkārt, atšķirīgu situāciju aplūkošanu vienādi, ja vien šādai attieksmei nav objektīvi iemesli (9). Tomēr, tā kā citi Ķīnas ražotāji eksportētāji neapstrīdēja sākotnējo un/vai termiņbeigu pārskatīšanas regulu Vispārējā tiesā, viņi atrodas citādā situācijā nekā Hubei. Šis fakts attaisno atšķirīgu attieksmi pret termiņbeigu pārskatīšanas regulas pieteikumu. Tādēļ tikai atšķirīgu attieksmi vien nevar uzskatīt par diskriminējošu, kamēr personas, kas sūdzas par šo atšķirīgo stāvokli, nav tādā pašā stāvoklī kā Hubei. Faktiski šajā konkrētajā gadījumā Komisijai nav juridiska pienākuma atcelt pasākumus attiecībā pret pārējiem ražotājiem eksportētājiem, jo tikai Hubei nolēma apstrīdēt šīs regulas pamatojumu Eiropas tiesās.

9

Hubei

Hubei

Hubei

| (24) | Arī CISA un četri Ķīnas uzņēmumi piekrita, ka Tiesas konstatētā nelikumība nozīmē, ka izmeklēšanu, kā rezultātā tika radīti sākotnējie pasākumi, nevajadzēja uzsākt, jo uzsākšanas priekšnoteikums bija iespējamie kaitējuma draudi, ko Tiesa atzina par tādiem, kas nekad nav pastāvējuši. CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka Tiesas atklātās nelikumības būtība ir ietekmējusi visa antidempinga pasākuma likumību, un tādējādi raisot jautājumu par sabiedrības interesēm, kam būtu jābūt prioritārām pār juridiskās noteiktības principu. |
| --- | --- |

(24)

Arī CISA un četri Ķīnas uzņēmumi piekrita, ka Tiesas konstatētā nelikumība nozīmē, ka izmeklēšanu, kā rezultātā tika radīti sākotnējie pasākumi, nevajadzēja uzsākt, jo uzsākšanas priekšnoteikums bija iespējamie kaitējuma draudi, ko Tiesa atzina par tādiem, kas nekad nav pastāvējuši. CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka Tiesas atklātās nelikumības būtība ir ietekmējusi visa antidempinga pasākuma likumību, un tādējādi raisot jautājumu par sabiedrības interesēm, kam būtu jābūt prioritārām pār juridiskās noteiktības principu.

CISA

CISA

| (25) | CISA nepaskaidroja, kā pasākumu saglabāšana pārējiem ražotājiem eksportētājiem varētu būt pretrunā Savienības interesēm kopumā, jo īpaši attiecībā uz konstatējumiem termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kur, cita starpā, tika secināts, ka tie nav pārliecinošs iemesls, lai Savienības interesēs nebūtu saglabāt antidempinga pasākumus importam no Ķīnas (10). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Attiecībā uz apgalvojumu, ka Tiesas secinājumi negatīvi ietekmēja sākotnējo regulu tādā mērā, ka termiņbeigu pārskatīšanas regula nevar palikt spēkā, jāatzīmē, ka Tiesas secinājumi attiecās tikai uz Hubei. Tādēļ ieinteresētās personas, kas neizmantoja savas tiesības apstrīdēt sākotnējo regulu Eiropas tiesās, nevarētu apgalvot, ka Eiropas tiesu spriedumam jāattiecas uz tām tādā pašā mērā. |
| --- | --- |

(25)

CISA nepaskaidroja, kā pasākumu saglabāšana pārējiem ražotājiem eksportētājiem varētu būt pretrunā Savienības interesēm kopumā, jo īpaši attiecībā uz konstatējumiem termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, kur, cita starpā, tika secināts, ka tie nav pārliecinošs iemesls, lai Savienības interesēs nebūtu saglabāt antidempinga pasākumus importam no Ķīnas (10). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Attiecībā uz apgalvojumu, ka Tiesas secinājumi negatīvi ietekmēja sākotnējo regulu tādā mērā, ka termiņbeigu pārskatīšanas regula nevar palikt spēkā, jāatzīmē, ka Tiesas secinājumi attiecās tikai uz Hubei. Tādēļ ieinteresētās personas, kas neizmantoja savas tiesības apstrīdēt sākotnējo regulu Eiropas tiesās, nevarētu apgalvot, ka Eiropas tiesu spriedumam jāattiecas uz tām tādā pašā mērā.

CISA

10

Hubei

| (26) | Visbeidzot, CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka, ja termiņbeigu pārskatīšanas regula netika atcelta ar erga omnes spēku, tiekot pārkāpti labas pārvaldības principi un laba administratīvā prakse. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, CISA un četri Ķīnas uzņēmumi apgalvoja, ka, ja termiņbeigu pārskatīšanas regula netika atcelta ar erga omnes spēku, tiekot pārkāpti labas pārvaldības principi un laba administratīvā prakse.

CISA

erga omnes

| (27) | Antidempinga regulas atcelšana ietekmē tikai personas, kas ir apstrīdējušas to Tiesā. To atspoguļo arī Komisijas ierastā prakse spriedumu īstenošanā. Ņemot vērā Eiropas tiesu konstatētās kļūdas un saskaņā ar to kā neatkarīgu izmeklēšanas iestāžu pienākumu, Komisija nolēma tomēr atsākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai pasākumi, kas izriet no termiņbeigu pārskatīšanas regulas, ir jāatceļ erga omnes. |
| --- | --- |

(27)

Antidempinga regulas atcelšana ietekmē tikai personas, kas ir apstrīdējušas to Tiesā. To atspoguļo arī Komisijas ierastā prakse spriedumu īstenošanā. Ņemot vērā Eiropas tiesu konstatētās kļūdas un saskaņā ar to kā neatkarīgu izmeklēšanas iestāžu pienākumu, Komisija nolēma tomēr atsākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai pasākumi, kas izriet no termiņbeigu pārskatīšanas regulas, ir jāatceļ erga omnes.

erga omnes

| (28) | 65. un 66. apsvērumā noteikto iemeslu dēļ šajā izskatīšanā atklājās, ka šāda atcelšana faktiski nebūtu atbilstoša. Jebkurā gadījumā, attiecīgie Ķīnas uzņēmumi nespēja izskaidrot, kādā veidā neatcelšana attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārkāptu labas pārvaldības principu. Tādēļ arī šī pretenzija tika noraidīta. |
| --- | --- |

(28)

65. un 66. apsvērumā noteikto iemeslu dēļ šajā izskatīšanā atklājās, ka šāda atcelšana faktiski nebūtu atbilstoša. Jebkurā gadījumā, attiecīgie Ķīnas uzņēmumi nespēja izskaidrot, kādā veidā neatcelšana attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārkāptu labas pārvaldības principu. Tādēļ arī šī pretenzija tika noraidīta.

D.   PASĀKUMU ATCELŠANAS ATBILSTĪBA, ŅEMOT VĒRĀ TIESAS UN VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMUS

PASĀKUMU ATCELŠANAS ATBILSTĪBA, ŅEMOT VĒRĀ TIESAS UN VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMUS

| (29) | Komisija izpētīja, vai būtu atbilstoši atcelt paplašinātos antidempinga maksājumus BCC importam no Ķīnas atbilstīgi termiņbeigu pārskatīšanas regulai, ciktāl šie maksājumi tika noteikti Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(29)

Komisija izpētīja, vai būtu atbilstoši atcelt paplašinātos antidempinga maksājumus BCC importam no Ķīnas atbilstīgi termiņbeigu pārskatīšanas regulai, ciktāl šie maksājumi tika noteikti Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

Hubei

| (30) | Pirmkārt, Komisija, ņemot vērā Hubei spriedumus, izpētīja Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Otrkārt, Komisija vēlreiz izpētīja Savienības ražošanas nozares galveno kaitējuma indikatoru attīstību pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda, pamatojoties uz informāciju, kas savākta tajā laikā. Treškārt, Komisija izvērtēja, vai termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi joprojām ir patiesi, neņemot vērā Hubei eksportu. Ceturtkārt, Komisija ņēma vērā pierādījumus, kas savākti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā un apsvēra uz šā pamata veiktos konstatējumus, kā arī noteica pasākumu atcelšanas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(30)

Pirmkārt, Komisija, ņemot vērā Hubei spriedumus, izpētīja Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu. Otrkārt, Komisija vēlreiz izpētīja Savienības ražošanas nozares galveno kaitējuma indikatoru attīstību pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda, pamatojoties uz informāciju, kas savākta tajā laikā. Treškārt, Komisija izvērtēja, vai termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi joprojām ir patiesi, neņemot vērā Hubei eksportu. Ceturtkārt, Komisija ņēma vērā pierādījumus, kas savākti termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā un apsvēra uz šā pamata veiktos konstatējumus, kā arī noteica pasākumu atcelšanas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

Hubei

Hubei

Hubei

1.   
  Hubei spriedumu ietekme uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu

Hubei

| (31) | Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, kas noteikti BCC no Ķīnas “ciktāl ar to ir noteikti antidempinga maksājumi Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd ražoto preču eksportam un ciktāl ar to ir noteikts iekasēt pagaidu maksājumus, kas noteikti šādam eksportam” (11). |
| --- | --- |

(31)

Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, kas noteikti BCC no Ķīnas “ciktāl ar to ir noteikti antidempinga maksājumi Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd ražoto preču eksportam un ciktāl ar to ir noteikts iekasēt pagaidu maksājumus, kas noteikti šādam eksportam” (11).

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

11

| (32) | Tādējādi no sprieduma rezolutīvās daļas, kas nepārprotami attiecās tikai uz Hubei noteikto maksājumu, ir skaidrs, ka atcelšana attiecās tikai uz Hubei noteiktajiem antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(32)

Tādējādi no sprieduma rezolutīvās daļas, kas nepārprotami attiecās tikai uz Hubei noteikto maksājumu, ir skaidrs, ka atcelšana attiecās tikai uz Hubei noteiktajiem antidempinga maksājumiem.

Hubei

Hubei

| (33) | Kā noteikts 6. apsvērumā, 2016. gada jūnijā Komisija īstenoja Hubei spriedumus, izslēdzot Hubei no to uzņēmumu saraksta, kas uzskaitīti Taric papildu kodā A950, un iekļāva to jaunā Taric papildu kodā C129. |
| --- | --- |

(33)

Kā noteikts 6. apsvērumā, 2016. gada jūnijā Komisija īstenoja Hubei spriedumus, izslēdzot Hubei no to uzņēmumu saraksta, kas uzskaitīti Taric papildu kodā A950, un iekļāva to jaunā Taric papildu kodā C129.

Hubei

Hubei

Taric

Taric

| (34) | Tomēr, pretēji konkrētu ieinteresēto personu apgalvojumiem, sākotnējās regulas atcelšana neietekmēja šīs regulas spēkā esamību attiecībā pret citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(34)

Tomēr, pretēji konkrētu ieinteresēto personu apgalvojumiem, sākotnējās regulas atcelšana neietekmēja šīs regulas spēkā esamību attiecībā pret citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

Hubei

| (35) | Tas izriet no fakta, ka antidempinga regulās ir iekļauti gan vispārējas piemērošanas pasākumi, kuros antidempinga maksājums vispārīgā un abstraktā veidā ir noteikts attiecīgu konkrētas izcelsmes produktu importam noteiktas kategorijas adresātiem, gan individuālu lēmumu kopums, kas ietekmē tos, uz kuriem attiecas regula (12). Judikatūra atbilstoši atzīst šo regulu daļējas atcelšanas iespēju. Šādās situācijās atcelšana par labu tikai tiem adresātiem, kurus skar spriedums, atstāj spēkā apstrīdēto regulu visām personām, kuras faktiski to neapstrīd. |
| --- | --- |

(35)

Tas izriet no fakta, ka antidempinga regulās ir iekļauti gan vispārējas piemērošanas pasākumi, kuros antidempinga maksājums vispārīgā un abstraktā veidā ir noteikts attiecīgu konkrētas izcelsmes produktu importam noteiktas kategorijas adresātiem, gan individuālu lēmumu kopums, kas ietekmē tos, uz kuriem attiecas regula (12). Judikatūra atbilstoši atzīst šo regulu daļējas atcelšanas iespēju. Šādās situācijās atcelšana par labu tikai tiem adresātiem, kurus skar spriedums, atstāj spēkā apstrīdēto regulu visām personām, kuras faktiski to neapstrīd.

12

| (36) | Šā iemesla dēļ Paziņojumā ir konkrēti noteikts, ka atsākšana “attieksies uz paplašināto antidempinga maksājumu atcelšanu [..] ciktāl šie maksājumi tiek piemēroti Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas minēti [termiņbeigu pārskatīšanas regula]” (13). |
| --- | --- |

(36)

Šā iemesla dēļ Paziņojumā ir konkrēti noteikts, ka atsākšana “attieksies uz paplašināto antidempinga maksājumu atcelšanu [..] ciktāl šie maksājumi tiek piemēroti Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas minēti [termiņbeigu pārskatīšanas regula]” (13).

13

| (37) | Līdz ar to atsākšanas nolūks nebija izpētīt sākotnējās regulas spēkā esamību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, bet gan izvērtēt Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu un pasākumiem, kas joprojām ir spēkā attiecībā uz šiem citiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(37)

Līdz ar to atsākšanas nolūks nebija izpētīt sākotnējās regulas spēkā esamību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, bet gan izvērtēt Hubei spriedumu ietekmi uz termiņbeigu pārskatīšanas regulu un pasākumiem, kas joprojām ir spēkā attiecībā uz šiem citiem ražotājiem eksportētājiem.

Hubei

Hubei

| (38) | Šī ietekme ir ierobežota, jo citi Ķīnas ražotāji eksportētāji neapstrīdēja sākotnējo regulu. No tā izriet, ka šajā gadījumā termiņbeigu pārskatīšanas regula paliek spēkā, ciktāl tā attiecas uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(38)

Šī ietekme ir ierobežota, jo citi Ķīnas ražotāji eksportētāji neapstrīdēja sākotnējo regulu. No tā izriet, ka šajā gadījumā termiņbeigu pārskatīšanas regula paliek spēkā, ciktāl tā attiecas uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

Hubei

2.   Galveno kaitējuma indikatoru attīstība pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda

Galveno kaitējuma indikatoru attīstība pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda

| (39) | Ar Hubei spriedumiem tika atcelti galīgie maksājumi attiecībā uz Hubei, pamatojoties uz to, ka divos faktoros, kas noteikti pamatregulas 3. panta 9. punktā (t. i., Ķīnas importa apjoms un importa cenas), tika atklāta nesakritība, un viens faktors (Ķīnas ražošanas jauda un eksporta produkcijas novirzīšana uz Savienību) bija nepilnīgs attiecībā uz svarīgiem pierādījumiem, kas jāņem vērā. Attiecībā uz pamatregulas 3. panta 9. punktā noteikto ceturto faktoru (Savienības ražošanas nozares izstrādājumu krājumi), Vispārējā tiesa noteica, ka šo faktoru Komisija uzskatīja par nebūtisku. |
| --- | --- |

(39)

Ar Hubei spriedumiem tika atcelti galīgie maksājumi attiecībā uz Hubei, pamatojoties uz to, ka divos faktoros, kas noteikti pamatregulas 3. panta 9. punktā (t. i., Ķīnas importa apjoms un importa cenas), tika atklāta nesakritība, un viens faktors (Ķīnas ražošanas jauda un eksporta produkcijas novirzīšana uz Savienību) bija nepilnīgs attiecībā uz svarīgiem pierādījumiem, kas jāņem vērā. Attiecībā uz pamatregulas 3. panta 9. punktā noteikto ceturto faktoru (Savienības ražošanas nozares izstrādājumu krājumi), Vispārējā tiesa noteica, ka šo faktoru Komisija uzskatīja par nebūtisku.

Hubei

Hubei

| (40) | Komisija uzskatīja par atbilstošu detalizētāk apskatīt citu galveno kaitējuma indikatoru attīstību periodā pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda. Sākotnējās izmeklēšanas periods ietvēra laiku no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“IP”). Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas sākotnējā izmeklēšanā, tika savākta papildu informācija par periodu, kas ietver laiku no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada martam (“periods pēc IP”). |
| --- | --- |

(40)

Komisija uzskatīja par atbilstošu detalizētāk apskatīt citu galveno kaitējuma indikatoru attīstību periodā pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda. Sākotnējās izmeklēšanas periods ietvēra laiku no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“IP”). Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas sākotnējā izmeklēšanā, tika savākta papildu informācija par periodu, kas ietver laiku no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada martam (“periods pēc IP”).

| (41) | Tika veikta analīze ar nolūku noteikt, vai situācija Savienības ražošanas nozarē ir pasliktinājusies, kas varētu norādīt uz kaitējuma situāciju pēc izmeklēšanas perioda. Šajā sakarā, kā arī salīdzinājuma nolūkos, Komisija ņēma vērā arī tendences periodā, kas attiecas uz kaitējuma izvērtējumu sākotnējās izmeklēšanas laikā, t. i., periodā no 2005. gada līdz šīs izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkotais periods”). |
| --- | --- |

(41)

Tika veikta analīze ar nolūku noteikt, vai situācija Savienības ražošanas nozarē ir pasliktinājusies, kas varētu norādīt uz kaitējuma situāciju pēc izmeklēšanas perioda. Šajā sakarā, kā arī salīdzinājuma nolūkos, Komisija ņēma vērā arī tendences periodā, kas attiecas uz kaitējuma izvērtējumu sākotnējās izmeklēšanas laikā, t. i., periodā no 2005. gada līdz šīs izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkotais periods”).

| (42) | Minētie indikatori ir patēriņš Savienībā, ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienības ražošanas nozarē, kā arī pārdošanas cenas Savienības ražošanas nozarē un tās rentabilitāte. |
| --- | --- |

(42)

Minētie indikatori ir patēriņš Savienībā, ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienības ražošanas nozarē, kā arī pārdošanas cenas Savienības ražošanas nozarē un tās rentabilitāte.

i)   Patēriņš

Patēriņš

| (43) | Aplūkotajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 24 %, bet pēc tam tas strauji samazinājās no 3 172 866 tonnām izmeklēšanas periodā (IP) uz 1 720 968 tonnām periodā pēc tam. Kā izskaidrots sākotnējās regulas 51. apsvērumā, periodā pēc IP patēriņš Savienībā ir samazinājies par gandrīz 30 % (14).

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnas) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |
| | | | | | |
| Avots: sākotnējā regula. |

(43)

Aplūkotajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 24 %, bet pēc tam tas strauji samazinājās no 3 172 866 tonnām izmeklēšanas periodā (IP) uz 1 720 968 tonnām periodā pēc tam. Kā izskaidrots sākotnējās regulas 51. apsvērumā, periodā pēc IP patēriņš Savienībā ir samazinājies par gandrīz 30 % (14).

14

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2005

2006

2007

IP

Periods pēc IP

Patēriņš Savienībā (tonnas)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

Avots: sākotnējā regula.

Avots:

ii)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (44) | Kā parādīts 2. tabulā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms būtiski samazinājās periodā pēc IP, atspoguļojot patēriņa sarukumu. Tāpat pēc izmeklēšanas perioda samazinājās arī jauda. Tomēr, neskatoties uz jaudas samazinājumu, ievērojamāka ražošanas apjoma samazinājuma dēļ jaudas izmantojums nokritās līdz 77 % (salīdzinājumā ar 90 % IP laikā). Sākotnējās regulas 53. apsvērumā ir atzīmēts, ka jaudas izmantojums 2009. gada martā bija tikai 60 %.

  2. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnas) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Jauda (tonnas) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Jaudas izmantojums | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Indekss (2005. gads = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |
| Avots: sākotnējā regula. |

(44)

Kā parādīts 2. tabulā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms būtiski samazinājās periodā pēc IP, atspoguļojot patēriņa sarukumu. Tāpat pēc izmeklēšanas perioda samazinājās arī jauda. Tomēr, neskatoties uz jaudas samazinājumu, ievērojamāka ražošanas apjoma samazinājuma dēļ jaudas izmantojums nokritās līdz 77 % (salīdzinājumā ar 90 % IP laikā). Sākotnējās regulas 53. apsvērumā ir atzīmēts, ka jaudas izmantojums 2009. gada martā bija tikai 60 %.

2. tabula

2. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2005

2006

2007

IP

Periods pēc IP

Ražošana (tonnas)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Jauda (tonnas)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Jaudas izmantojums

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Indekss (2005. gads = 100)

Indekss (2005. gads = 100)

100

100

108

108

110

110

109

109

88

88

Avots: sākotnējā regula.

Avots:

iii)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (45) | Kā parādīts 3. tabulā, atbilstoši Savienības ražošanas nozares patēriņa samazinājumam, arī pārdošanas apjoms Savienības tirgū ievērojami nokritās, tādēļ tirgus daļa saglabājās stabilā līmenī. |
| --- | --- |

(45)

Kā parādīts 3. tabulā, atbilstoši Savienības ražošanas nozares patēriņa samazinājumam, arī pārdošanas apjoms Savienības tirgū ievērojami nokritās, tādēļ tirgus daļa saglabājās stabilā līmenī.

| (46) | Jāatzīmē, kā redzams sākotnējās regulas 52. apsvērumā, eksportam no Ķīnas izdevās palielināt importa apjomu un saglabāt stabilu tirgus daļu Savienībā tajā pašā periodā un spēcīgas tirgus apgrozījuma samazināšanās situācijā.

  3. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Tirgus daļa | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Avots: sākotnējā regula. |

(46)

Jāatzīmē, kā redzams sākotnējās regulas 52. apsvērumā, eksportam no Ķīnas izdevās palielināt importa apjomu un saglabāt stabilu tirgus daļu Savienībā tajā pašā periodā un spēcīgas tirgus apgrozījuma samazināšanās situācijā.

3. tabula

3. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2005

2006

2007

IP

Periods pēc IP

Pārdošanas apjoms (tonnas)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Tirgus daļa

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Avots: sākotnējā regula.

Avots:

iv)   Pārdošanas cena un rentabilitāte

Pārdošanas cena un rentabilitāte

| (47) | Lai gan pārdošanas cenas aplūkotajā periodā paaugstinājās un turpināja paaugstināties pēc tam, rentabilitāte ievērojami nokritās. Rentabilitāte mazliet samazinājās jau IP, un pēc tam sasniedza ļoti zemu līmeni. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika noteikts, ka 2009. gada pirmajā ceturksnī rentabilitāte pat sasniedza negatīvu līmeni (– 0,8 %) (15). |
| --- | --- |

(47)

Lai gan pārdošanas cenas aplūkotajā periodā paaugstinājās un turpināja paaugstināties pēc tam, rentabilitāte ievērojami nokritās. Rentabilitāte mazliet samazinājās jau IP, un pēc tam sasniedza ļoti zemu līmeni. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika noteikts, ka 2009. gada pirmajā ceturksnī rentabilitāte pat sasniedza negatīvu līmeni (– 0,8 %) (15).

15

| (48) | Rentabilitātes pasliktināšanos vismaz daļēji var attiecināt uz ievērojamu ražošanas un pārdošanas apjoma kritumu, kas ietekmēja līdzīgi samazināto jaudas izmantojumu, un kas negatīvi ietekmēja vidējo ražojumu cenu.

  4. tabula


  Pārdošanas cena, rentabilitāte | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/tonna) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Rentabilitāte | 12,1 % | 17,5 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Avots: sākotnējā regula. |

(48)

Rentabilitātes pasliktināšanos vismaz daļēji var attiecināt uz ievērojamu ražošanas un pārdošanas apjoma kritumu, kas ietekmēja līdzīgi samazināto jaudas izmantojumu, un kas negatīvi ietekmēja vidējo ražojumu cenu.

4. tabula

4. tabula

Pārdošanas cena, rentabilitāte

Pārdošanas cena, rentabilitāte

2005

2006

2007

IP

Periods pēc IP

Pārdošanas cena (EUR/tonna)

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Rentabilitāte

12,1 %

17,5 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Avots: sākotnējā regula.

Avots:

| (49) | Kopumā visi galvenie kaitējuma indikatori pēc izmeklēšanas perioda uzrādīja ievērojamu lejupslīdi. Ražošanas un pārdošanas apjoms ievērojami nokritās, negatīvi ietekmējot jaudas izmantojumu. Tirgus daļa saglabājās stabila, bet tas notika paralēla Savienības tirgus sarukuma dēļ. Pasliktinājās arī Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija līdz ar dramatisku rentabilitātes kritumu pēc izmeklēšanas perioda, izraisot pat zaudējumus 2009. gada pirmā ceturkšņa beigās. Pārdošanas cenu pieaugums nevarēja mainīt šo lejupslīdi. |
| --- | --- |

(49)

Kopumā visi galvenie kaitējuma indikatori pēc izmeklēšanas perioda uzrādīja ievērojamu lejupslīdi. Ražošanas un pārdošanas apjoms ievērojami nokritās, negatīvi ietekmējot jaudas izmantojumu. Tirgus daļa saglabājās stabila, bet tas notika paralēla Savienības tirgus sarukuma dēļ. Pasliktinājās arī Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija līdz ar dramatisku rentabilitātes kritumu pēc izmeklēšanas perioda, izraisot pat zaudējumus 2009. gada pirmā ceturkšņa beigās. Pārdošanas cenu pieaugums nevarēja mainīt šo lejupslīdi.

| (50) | Tādēļ var secināt, ka periodā pēc sākotnējās izmeklēšanas IP Savienībai tika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(50)

Tādēļ var secināt, ka periodā pēc sākotnējās izmeklēšanas IP Savienībai tika nodarīts kaitējums.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas secinājumi, neņemot vērā Hubei eksportu

Termiņbeigu pārskatīšanas secinājumi, neņemot vērā Hubei

| (51) | Komisija izvērtēja arī to, vai termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi būtu patiesi arī, neņemot vērā Hubei eksportu uz Savienību, izvērtējot kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(51)

Komisija izvērtēja arī to, vai termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi būtu patiesi arī, neņemot vērā Hubei eksportu uz Savienību, izvērtējot kaitējuma draudu atkārtošanās iespējamību.

Hubei

| (52) | Šai sakarā jāatceras, ka, tā kā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Hubei nesadarbojās, Komisija nesaņēma nekādus datus par tā importu šajā periodā. Konkrēti dati par Hubei importu nebija pieejami arī 14. panta 6. punktā minētajā datubāzē. Imports no Hubei tika veikts Taric papildu koda A950 ietvaros, kas tika piemērots visiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā, bet nesaņēma atsevišķu maksājuma likmi. Tādējādi Komisijai bija pieejami tikai apkopoti importēšanas dati no 16 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem (ietverot Hubei), un visi šie dati tika attiecināti uz Taric papildu kodu A950. |
| --- | --- |

(52)

Šai sakarā jāatceras, ka, tā kā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Hubei nesadarbojās, Komisija nesaņēma nekādus datus par tā importu šajā periodā. Konkrēti dati par Hubei importu nebija pieejami arī 14. panta 6. punktā minētajā datubāzē. Imports no Hubei tika veikts Taric papildu koda A950 ietvaros, kas tika piemērots visiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā, bet nesaņēma atsevišķu maksājuma likmi. Tādējādi Komisijai bija pieejami tikai apkopoti importēšanas dati no 16 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem (ietverot Hubei), un visi šie dati tika attiecināti uz Taric papildu kodu A950.

Hubei

Hubei

Hubei

Taric

Hubei

Taric

| (53) | Tādēļ Komisija nevarēja izmantot šos apkopotos importēšanas datus ar nolūku izdalīt no tiem tikai datus par Hubei eksportu. Līdz ar to, nesadarbošanās dēļ un statistikas par Hubei importu neesamības dēļ, Komisija izvērtēja Hubei importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tā importa apjomu sākotnējās izmeklēšanas laikā. Šo informāciju Hubei iesniedza savā atbildē uz aptauju sākotnējās izmeklēšanas laikā, un Komisija to pārbaudīja uz vietas, veicot pārbaudes apmeklējumu Hubei uzņēmumā 2008. gada oktobrī. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Komisija nevarēja izmantot šos apkopotos importēšanas datus ar nolūku izdalīt no tiem tikai datus par Hubei eksportu. Līdz ar to, nesadarbošanās dēļ un statistikas par Hubei importu neesamības dēļ, Komisija izvērtēja Hubei importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz tā importa apjomu sākotnējās izmeklēšanas laikā. Šo informāciju Hubei iesniedza savā atbildē uz aptauju sākotnējās izmeklēšanas laikā, un Komisija to pārbaudīja uz vietas, veicot pārbaudes apmeklējumu Hubei uzņēmumā 2008. gada oktobrī.

Hubei

Hubei

Hubei

Hubei

Hubei

| (54) | Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanas periodā imports no Hubei veidoja aptuveni [8–13 %] no visa importa no Ķīnas. Tā kā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Hubei nesadarbojās, Komisija pieņēma, ka šī procentuālā daļa no kopējā Ķīnas importa saglabājās nemainīga. |
| --- | --- |

(54)

Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanas periodā imports no Hubei veidoja aptuveni [8–13 %] no visa importa no Ķīnas. Tā kā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā Hubei nesadarbojās, Komisija pieņēma, ka šī procentuālā daļa no kopējā Ķīnas importa saglabājās nemainīga.

Hubei

Hubei

| (55) | Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas regulu kopējais imports no Ķīnas uz Savienību termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 67 977 tonnas. Pamatojoties uz to un transponējot šo pašu Hubei procentuālo daļu kopējā importā no ĶRT (proti, [8–13 %] no kopējā importa) arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas konstatējumos, tika aprēķināts, ka Hubei imports veido [6 000–7 500] tonnas no termiņbeigu pārskatīšanas regulā reģistrētajām 67 977 tonnām. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar termiņbeigu pārskatīšanas regulu kopējais imports no Ķīnas uz Savienību termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja 67 977 tonnas. Pamatojoties uz to un transponējot šo pašu Hubei procentuālo daļu kopējā importā no ĶRT (proti, [8–13 %] no kopējā importa) arī termiņbeigu pārskatīšanas regulas konstatējumos, tika aprēķināts, ka Hubei imports veido [6 000–7 500] tonnas no termiņbeigu pārskatīšanas regulā reģistrētajām 67 977 tonnām.

Hubei

Hubei

| (56) | Ņemot vērā, ka tika aprēķināts, ka aptuveni [87–92 %] no importa nāk no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un ņemot vērā, ka pamatregulas 3. panta 9. punktā ir prasība veikt šo indikatoru globālu izvērtējumu, Komisija secināja, ka Hubei importa izslēgšana no kopējā Ķīnas importa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar likt apšaubīt Komisijas kvalitatīvo novērtējumu, kas ietverts termiņbeigu pārskatīšanas regulā. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā, ka tika aprēķināts, ka aptuveni [87–92 %] no importa nāk no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un ņemot vērā, ka pamatregulas 3. panta 9. punktā ir prasība veikt šo indikatoru globālu izvērtējumu, Komisija secināja, ka Hubei importa izslēgšana no kopējā Ķīnas importa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevar likt apšaubīt Komisijas kvalitatīvo novērtējumu, kas ietverts termiņbeigu pārskatīšanas regulā.

Hubei

Hubei

| (57) | Tādējādi tika apstiprināti termiņbeigu pārskatīšanas regulas 105.–109. apsvērumā norādītie konstatējumi, un tos var paturēt, neveicot tajos izmaiņas, pat, ja netiek iekļauts imports no Hubei. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi tika apstiprināti termiņbeigu pārskatīšanas regulas 105.–109. apsvērumā norādītie konstatējumi, un tos var paturēt, neveicot tajos izmaiņas, pat, ja netiek iekļauts imports no Hubei.

Hubei

4.   Pasākumu atcelšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Pasākumu atcelšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (58) | Pēc tam Komisija novērtēja pasākumu pret Ķīnu erga omnes atcelšanas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(58)

Pēc tam Komisija novērtēja pasākumu pret Ķīnu erga omnes atcelšanas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju.

erga omnes

| (59) | Šai sakarā jāatceras, ka 2. apsvērumā minētās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā tika savākti attiecīgie ekonomiskie dati. Šie konstatējumi tika balstīti uz faktiem un pierādījumiem, kas savākti nesenākā periodā (2013. gada jūlijs–2014. gada jūnijs), bet sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi tika balstīti uz pierādījumiem, kas savākti periodā no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(59)

Šai sakarā jāatceras, ka 2. apsvērumā minētās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā tika savākti attiecīgie ekonomiskie dati. Šie konstatējumi tika balstīti uz faktiem un pierādījumiem, kas savākti nesenākā periodā (2013. gada jūlijs–2014. gada jūnijs), bet sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi tika balstīti uz pierādījumiem, kas savākti periodā no 2007. gada jūlija līdz 2008. gada jūnijam.

| (60) | Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika skaidri norādīts sekojošais: ja pasākumi tiktu atcelti, ražošanas nozare piedzīvotu ievērojamu importa pieaugumu no Ķīnas par dempinga cenām. Tika noteikts, ka importa apjoms, ņemot vērā zemās cenas, varētu sasniegt tādu pašu līmeni, kāds tas bija sākotnējās izmeklēšanas laikā. Paralēli izmeklēšanā tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā aplūkotajā periodā samazinājās par 19 %. Tika noteikts, ka prognozētais Ķīnas importa cenu līmenis bez antidempinga maksājuma, visdrīzāk, samazinātu cenas Savienības ražošanas nozarē par aptuveni 40 %. Savienības ražošanas nozare nespētu tikt galā ar šādu zemu cenu importa pieaugumu. Pircēji, bez šaubām, spētu viegli pārorientēt savus īstermiņa pasūtījumus no Savienības ražotājiem uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tas izraisītu ievērojamu pieaugumu Ķīnas importa tirgus daļā, no 6,3 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz 30 % termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Ņemot vērā ievērojamo Ķīnas ražošanas jaudas pieaugumu kopš sākotnējās izmeklēšanas (60 %), importa ražojumi no Ķīnas nenovēršami pārpludinātu Savienības tirgu un iegūtu būtisku tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. |
| --- | --- |

(60)

Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika skaidri norādīts sekojošais: ja pasākumi tiktu atcelti, ražošanas nozare piedzīvotu ievērojamu importa pieaugumu no Ķīnas par dempinga cenām. Tika noteikts, ka importa apjoms, ņemot vērā zemās cenas, varētu sasniegt tādu pašu līmeni, kāds tas bija sākotnējās izmeklēšanas laikā. Paralēli izmeklēšanā tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā aplūkotajā periodā samazinājās par 19 %. Tika noteikts, ka prognozētais Ķīnas importa cenu līmenis bez antidempinga maksājuma, visdrīzāk, samazinātu cenas Savienības ražošanas nozarē par aptuveni 40 %. Savienības ražošanas nozare nespētu tikt galā ar šādu zemu cenu importa pieaugumu. Pircēji, bez šaubām, spētu viegli pārorientēt savus īstermiņa pasūtījumus no Savienības ražotājiem uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tas izraisītu ievērojamu pieaugumu Ķīnas importa tirgus daļā, no 6,3 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz 30 % termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Ņemot vērā ievērojamo Ķīnas ražošanas jaudas pieaugumu kopš sākotnējās izmeklēšanas (60 %), importa ražojumi no Ķīnas nenovēršami pārpludinātu Savienības tirgu un iegūtu būtisku tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

| (61) | Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēta ievērojama neizmantotā jauda Ķīnā (lielāka par visu patēriņu Savienībā), kas varētu tikt orientēta uz Savienības tirgu, kas, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, joprojām ir ļoti pievilcīgs Ķīnas eksportam. Neizmantotā jauda patiešām tika prognozēta 2 miljonu tonnu apmērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas pārsniedza kopējo Savienības patēriņu tajā pašā periodā. Tādēļ Ķīna spētu ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka vairākos citos nozīmīgos Ķīnas eksporta tirgos (piemēram, Kanādā, ASV, Kolumbijā, Meksikā un Brazīlijā) tika īstenoti aizsardzības pasākumi pret attiecīgo ražojumu importu no Ķīnas, un vairākās citās valstīs notika tirdzniecības aizsardzības izmeklēšana. Tika noteikts arī, ka, ņemot vērā Ķīnas ekonomikas lejupslīdi apvienojumā ar lielu jaudas pārpalikumu, Ķīnas ražotājiem tika piemērots spēcīgs spiediens ražot ar augstām jaudas izmantojuma likmēm. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēta ievērojama neizmantotā jauda Ķīnā (lielāka par visu patēriņu Savienībā), kas varētu tikt orientēta uz Savienības tirgu, kas, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, joprojām ir ļoti pievilcīgs Ķīnas eksportam. Neizmantotā jauda patiešām tika prognozēta 2 miljonu tonnu apmērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kas pārsniedza kopējo Savienības patēriņu tajā pašā periodā. Tādēļ Ķīna spētu ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka vairākos citos nozīmīgos Ķīnas eksporta tirgos (piemēram, Kanādā, ASV, Kolumbijā, Meksikā un Brazīlijā) tika īstenoti aizsardzības pasākumi pret attiecīgo ražojumu importu no Ķīnas, un vairākās citās valstīs notika tirdzniecības aizsardzības izmeklēšana. Tika noteikts arī, ka, ņemot vērā Ķīnas ekonomikas lejupslīdi apvienojumā ar lielu jaudas pārpalikumu, Ķīnas ražotājiem tika piemērots spēcīgs spiediens ražot ar augstām jaudas izmantojuma likmēm.

| (62) | Attiecībā uz iespējamu Ķīnas importa ražojumu cenu pieaugumu, Ķīnas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, neskatoties uz spēkā esošajiem dempinga pasākumiem. Bez antidempinga maksājumiem tika prognozēts vēl lielāks Ķīnas importa cenu samazinājums, un varētu būt prognozējama cenu samazinājuma starpība no aptuveni 40 %. Šo cenas spiedienu, visdrīzāk, pastiprinātu iespējami nenovēršams Ķīnas importa apjoma vilnis. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz iespējamu Ķīnas importa ražojumu cenu pieaugumu, Ķīnas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, neskatoties uz spēkā esošajiem dempinga pasākumiem. Bez antidempinga maksājumiem tika prognozēts vēl lielāks Ķīnas importa cenu samazinājums, un varētu būt prognozējama cenu samazinājuma starpība no aptuveni 40 %. Šo cenas spiedienu, visdrīzāk, pastiprinātu iespējami nenovēršams Ķīnas importa apjoma vilnis.

| (63) | Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka krājumu līmenim analīzē nav bijusi īpaša nozīme, jo Savienības ražotāji veica ražošanu galvenokārt uz pircēju īstermiņa pasūtījumu pamata, tādēļ krājumi veidoja nenozīmīgu procentuālo daļu no Savienības ražotāju ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(63)

Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka krājumu līmenim analīzē nav bijusi īpaša nozīme, jo Savienības ražotāji veica ražošanu galvenokārt uz pircēju īstermiņa pasūtījumu pamata, tādēļ krājumi veidoja nenozīmīgu procentuālo daļu no Savienības ražotāju ražošanas apjoma.

| (64) | Termiņbeigu pārskatīšanā tika arī konstatēts, ka negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari izpaustos tā, ka Savienības pircēji pārorientētos uz Ķīnas importa precēm par zemajām cenām. Tā kā netika prognozēts Savienības jaudas pieaugums, tas izraisītu arī ievērojamu Ķīnas importa tirgus daļas palielinājumu, radot zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Tā rezultātā pazeminātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma likme, tādējādi radot lielākas vienības izmaksas. Tai pašā laikā imports par zemajām cenām izdarītu spiedienu uz Savienības tirgus cenām, kas neļautu Savienības ražotājiem pacelt cenas, tādējādi izraisot rentabilitātes samazinājumu. |
| --- | --- |

(64)

Termiņbeigu pārskatīšanā tika arī konstatēts, ka negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari izpaustos tā, ka Savienības pircēji pārorientētos uz Ķīnas importa precēm par zemajām cenām. Tā kā netika prognozēts Savienības jaudas pieaugums, tas izraisītu arī ievērojamu Ķīnas importa tirgus daļas palielinājumu, radot zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Tā rezultātā pazeminātos Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma likme, tādējādi radot lielākas vienības izmaksas. Tai pašā laikā imports par zemajām cenām izdarītu spiedienu uz Savienības tirgus cenām, kas neļautu Savienības ražotājiem pacelt cenas, tādējādi izraisot rentabilitātes samazinājumu.

| (65) | Tādējādi termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma draudu atkārtošanos. Šo secinājumu neapšaubīja neviena no ieinteresētajām personām, un Komisija arī nespēja gūt pierādījumus, kas apšaubītu attiecīgos konstatējumus. |
| --- | --- |

(65)

Tādējādi termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu kaitējuma draudu atkārtošanos. Šo secinājumu neapšaubīja neviena no ieinteresētajām personām, un Komisija arī nespēja gūt pierādījumus, kas apšaubītu attiecīgos konstatējumus.

| (66) | Tādēļ, paturot prātā, ka, pat neņemot vērā Hubei importa apjomu, termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi nevarētu būt citādi, Komisija secināja, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, tas radītu smagu ekonomisku ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(66)

Tādēļ, paturot prātā, ka, pat neņemot vērā Hubei importa apjomu, termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi nevarētu būt citādi, Komisija secināja, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, tas radītu smagu ekonomisku ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

E.   SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

SECINĀJUMI UN INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (67) | Līdz ar to, pievēršot īpašu uzmanību ievērojamai negatīvai ietekmei uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija nolēma, ka nebūtu atbilstoši atcelt spēkā esošos pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(67)

Līdz ar to, pievēršot īpašu uzmanību ievērojamai negatīvai ietekmei uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija nolēma, ka nebūtu atbilstoši atcelt spēkā esošos pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

Hubei

| (68) | 2017. gada 28. jūlijā Komisija atklāja visām ieinteresētajām personām būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuriem balstoties tā nolēma neatcelt spēkā esošos antidempinga pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un aicināja tās sniegt piezīmes par šiem secinājumiem noteiktā termiņā. |
| --- | --- |

(68)

2017. gada 28. jūlijā Komisija atklāja visām ieinteresētajām personām būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuriem balstoties tā nolēma neatcelt spēkā esošos antidempinga pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un aicināja tās sniegt piezīmes par šiem secinājumiem noteiktā termiņā.

Hubei

F.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS

| (69) | Pēc informācijas izpaušanas Komisija saņēma būtiskas piezīmes no CISA puses un četru BCC ražotāju eksportētāju puses. |
| --- | --- |

(69)

Pēc informācijas izpaušanas Komisija saņēma būtiskas piezīmes no CISA puses un četru BCC ražotāju eksportētāju puses.

CISA

| (70) | Šīs personas piekrita, ka izskatāmais jautājums ir vairāk par to, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšana būtu likumīga un saskanīga ar labas pārvaldības principiem, nevis par to, vai atcelšana ir bijusi atbilstoša. |
| --- | --- |

(70)

Šīs personas piekrita, ka izskatāmais jautājums ir vairāk par to, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšana būtu likumīga un saskanīga ar labas pārvaldības principiem, nevis par to, vai atcelšana ir bijusi atbilstoša.

| (71) | Pamatojot šo apgalvojumu, personas argumentēja, ka Hubei spriedumos Tiesa un Vispārējā tiesa konstatēja, ka antidempinga pasākumi ir pieņemti bez pienācīga konstatējuma par kaitējumu pamatregulas 3. panta (un PTO Antidempinga nolīguma 3. panta) nozīmē, un, ka tādēļ sākotnējie pasākumi esot tiesiski kļūdaini visā kopumā. Atsaucoties uz Tiesas spriedumu Clark and Puma (16) lietā, personas argumentēja uzskatu, ka sākotnējā regulā konstatētā nelikumība ietekmē turpmākās regulas likumību, tādēļ būtu jāsecina, ka visu sākotnējo regulu par BCC kopumā negatīvi ietekmē tā pati kļūda. No tā izriet, ka, neatceļot pasākumus attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, Komisija rīkotos pretrunā ar pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojot šo apgalvojumu, personas argumentēja, ka Hubei spriedumos Tiesa un Vispārējā tiesa konstatēja, ka antidempinga pasākumi ir pieņemti bez pienācīga konstatējuma par kaitējumu pamatregulas 3. panta (un PTO Antidempinga nolīguma 3. panta) nozīmē, un, ka tādēļ sākotnējie pasākumi esot tiesiski kļūdaini visā kopumā. Atsaucoties uz Tiesas spriedumu Clark and Puma (16) lietā, personas argumentēja uzskatu, ka sākotnējā regulā konstatētā nelikumība ietekmē turpmākās regulas likumību, tādēļ būtu jāsecina, ka visu sākotnējo regulu par BCC kopumā negatīvi ietekmē tā pati kļūda. No tā izriet, ka, neatceļot pasākumus attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, Komisija rīkotos pretrunā ar pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu.

Hubei

Clark and Puma

16

Hubei

| (72) | Tās pašas personas tālāk argumentēja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana neatbilstu arī labas pārvaldības principam. |
| --- | --- |

(72)

Tās pašas personas tālāk argumentēja, ka antidempinga pasākumu saglabāšana neatbilstu arī labas pārvaldības principam.

| (73) | Turklāt personas precizēja, ka tās nav pieprasījušas atcelt pasākumus ar erga omnes spēku, paplašinot Hubei spriedumu ietekmi. Tās drīzāk argumentēja, ka to pieprasījums atcelt pasākumus bija balstīts uz pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī uz PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu, kā minēts 71. apsvērumā. Šādai atcelšanai būtu ex post spēks, kas likumīgi atšķirtos no Hubei spriedumu ietekmes paplašināšanās, kam būtu atpakaļejošs spēks. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt personas precizēja, ka tās nav pieprasījušas atcelt pasākumus ar erga omnes spēku, paplašinot Hubei spriedumu ietekmi. Tās drīzāk argumentēja, ka to pieprasījums atcelt pasākumus bija balstīts uz pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī uz PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu, kā minēts 71. apsvērumā. Šādai atcelšanai būtu ex post spēks, kas likumīgi atšķirtos no Hubei spriedumu ietekmes paplašināšanās, kam būtu atpakaļejošs spēks.

erga omnes

Hubei

ex post

Hubei

| (74) | Visbeidzot šīs personas atzīmēja, ka jebkura pasākumu atcelšanas negatīva ietekme uz situāciju Savienības ražošanas nozarē ir jāapskata jaunā antidempinga izmeklēšanā, kas jāuzsāk atbilstoši pamatregulas 5. pantam. |
| --- | --- |

(74)

Visbeidzot šīs personas atzīmēja, ka jebkura pasākumu atcelšanas negatīva ietekme uz situāciju Savienības ražošanas nozarē ir jāapskata jaunā antidempinga izmeklēšanā, kas jāuzsāk atbilstoši pamatregulas 5. pantam.

| (75) | Komisija šos argumentus noraidīja. Saistībā ar apgalvojumu, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana attiecībā uz Ķīnas BCC ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, nebūtu saderīga ar pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī ar PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu, un, kā minēts 23. apsvērumā, Komisija atgādināja, ka Hubei spriedumi attiecās tikai uz sākotnējās regulas par antidempinga maksājumiem, kas noteikti tikai Hubei, atcelšanu. Kā skaidrots arī 25. apsvērumā, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana saistībā ar BCC pasākumiem pret Ķīnu palika spēkā tādā pašā apjomā kā sākotnējā regula, tas ir, ciktāl tā attiecas uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. |
| --- | --- |

(75)

Komisija šos argumentus noraidīja. Saistībā ar apgalvojumu, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana attiecībā uz Ķīnas BCC ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, nebūtu saderīga ar pamatregulas 1. pantu, 3. panta 1. punktu un 3. panta 9. punktu, 1994. gada GATT VI pantu, kā arī ar PTO Antidempinga nolīguma 1. un 18.1. pantu, un, kā minēts 23. apsvērumā, Komisija atgādināja, ka Hubei spriedumi attiecās tikai uz sākotnējās regulas par antidempinga maksājumiem, kas noteikti tikai Hubei, atcelšanu. Kā skaidrots arī 25. apsvērumā, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana saistībā ar BCC pasākumiem pret Ķīnu palika spēkā tādā pašā apjomā kā sākotnējā regula, tas ir, ciktāl tā attiecas uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei.

Hubei

Hubei

Hubei

| (76) | Turklāt juridiskās noteiktības principa ietvaros, Savienības iestāžu pieņemto pasākumu galīgā būtība neliedz tos apšaubīt, kad ir beidzies LESD 263. pantā noteiktais termiņš šo prasību celšanai pret šiem pasākumiem (17). Tādējādi, kad vien personai ir tiesības lūgt atcelt pasākumu, izvirzot tiešu prasību Eiropas tiesās – kā rīkojās visi pārējie Ķīnas ražotāji eksportētāji, izņemot Hubei –, šai personai jāīsteno savas tiesības vai jāliekas mierā uz visiem laikiem (18). |
| --- | --- |

(76)

Turklāt juridiskās noteiktības principa ietvaros, Savienības iestāžu pieņemto pasākumu galīgā būtība neliedz tos apšaubīt, kad ir beidzies LESD 263. pantā noteiktais termiņš šo prasību celšanai pret šiem pasākumiem (17). Tādējādi, kad vien personai ir tiesības lūgt atcelt pasākumu, izvirzot tiešu prasību Eiropas tiesās – kā rīkojās visi pārējie Ķīnas ražotāji eksportētāji, izņemot Hubei –, šai personai jāīsteno savas tiesības vai jāliekas mierā uz visiem laikiem (18).

17

Hubei

18

| (77) | No tā izriet, ka no pamatregulā vai 1994. gada GATT, kā arī PTO Antidempinga nolīgumā nav minēts juridisks pienākums atcelt spēkā esošos pasākumus attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. Pretenzijas šajā sakarā tika noraidītas. |
| --- | --- |

(77)

No tā izriet, ka no pamatregulā vai 1994. gada GATT, kā arī PTO Antidempinga nolīgumā nav minēts juridisks pienākums atcelt spēkā esošos pasākumus attiecībā pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei. Pretenzijas šajā sakarā tika noraidītas.

Hubei

| (78) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka Komisija nerīkojās saskaņā ar labas pārvaldības principu, tiek atzīmēts, pirmkārt, ka atbilstoši judikatūrai, labas pārvaldības princips pats par sevi nepiešķir tiesības indivīdiem, izņemot gadījumus, kad tas ir kādu īpašu tiesību izpausme (19). Tā kā neviena ieinteresētā persona nespēja norādīt uz konkrētu tiesību pārkāpumu šajā sakarā, Komisija uzskata, ka argumentu piesaukšana šajā sakarā nav pamatota. Otrkārt, un jebkurā gadījumā, Komisija uzskata, ka ir rīkojusies precīzi saskaņā ar šo principu, atsākot izmeklēšanu un izvērtējot spēkā esošo pasākumu atbilstību, ņemot vērā Hubei spriedumus. Fakts, ka personas nepiekrīt novērtējuma iznākumam, nepadara to par nelikumīgu vai tādu, kas ir pretrunā ar labas pārvaldības principu. Papildus veikta atsauce uz 27. apsvērumu. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka Komisija nerīkojās saskaņā ar labas pārvaldības principu, tiek atzīmēts, pirmkārt, ka atbilstoši judikatūrai, labas pārvaldības princips pats par sevi nepiešķir tiesības indivīdiem, izņemot gadījumus, kad tas ir kādu īpašu tiesību izpausme (19). Tā kā neviena ieinteresētā persona nespēja norādīt uz konkrētu tiesību pārkāpumu šajā sakarā, Komisija uzskata, ka argumentu piesaukšana šajā sakarā nav pamatota. Otrkārt, un jebkurā gadījumā, Komisija uzskata, ka ir rīkojusies precīzi saskaņā ar šo principu, atsākot izmeklēšanu un izvērtējot spēkā esošo pasākumu atbilstību, ņemot vērā Hubei spriedumus. Fakts, ka personas nepiekrīt novērtējuma iznākumam, nepadara to par nelikumīgu vai tādu, kas ir pretrunā ar labas pārvaldības principu. Papildus veikta atsauce uz 27. apsvērumu.

19

Hubei

| (79) | Visbeidzot, attiecībā uz Savienības ražošanas nozares iespēju izvirzīt antidempinga sūdzību pamatregulas 5. panta nozīmē, tiek atzīmēts, ka jebkuras tiesiskās aizsardzības pieejamība nepadara spēkā neesošu novērtējumu par iespējamas pasākumu atcelšanas neatbilstību, kā noteikts 27.–51. apsvērumā. |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot, attiecībā uz Savienības ražošanas nozares iespēju izvirzīt antidempinga sūdzību pamatregulas 5. panta nozīmē, tiek atzīmēts, ka jebkuras tiesiskās aizsardzības pieejamība nepadara spēkā neesošu novērtējumu par iespējamas pasākumu atcelšanas neatbilstību, kā noteikts 27.–51. apsvērumā.

| (80) | Tādēļ CISA un četru attiecīgo ražotāju eksportētāju pretenzijas tika noraidītas. Tādējādi, un, kā secināts 67. apsvērumā, pievēršot īpašu uzmanību un ņemot vērā ievērojamo negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija nolēma, ka nebūtu atbilstoši atcelt spēkā esošos pasākumus pret Ķīnu, ņemot vērā Hubei spriedumus. |
| --- | --- |

(80)

Tādēļ CISA un četru attiecīgo ražotāju eksportētāju pretenzijas tika noraidītas. Tādējādi, un, kā secināts 67. apsvērumā, pievēršot īpašu uzmanību un ņemot vērā ievērojamo negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija nolēma, ka nebūtu atbilstoši atcelt spēkā esošos pasākumus pret Ķīnu, ņemot vērā Hubei spriedumus.

CISA

Hubei

G.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (81) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pēc izpaušanas, kas veikta 2017. gada 28. jūlijā, neviena no ieinteresēto personu veiktajām piezīmēm neatspēko Komisijas konstatējumus, un ar šo tiek apstiprināti vispārējie secinājumi, kas norādīti 67. apsvērumā. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pēc izpaušanas, kas veikta 2017. gada 28. jūlijā, neviena no ieinteresēto personu veiktajām piezīmēm neatspēko Komisijas konstatējumus, un ar šo tiek apstiprināti vispārējie secinājumi, kas norādīti 67. apsvērumā.

H.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (82) | Ņemot vērā iepriekš, īpaši 31.–38. un 39.–50. apsvērumā, izklāstītos papildu apsvērumus, Komisija uzskatīja par atbilstošu atklāt visām ieinteresētajām personām šos papildu faktus un apsvērumus, uz kuriem balstoties tā nolēma neatcelt spēkā esošos antidempinga pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un aicināja tās sniegt piezīmes par šiem secinājumiem noteiktā termiņā. Pēc papildu informācijas izpaušanas ieinteresēto personu piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā iepriekš, īpaši 31.–38. un 39.–50. apsvērumā, izklāstītos papildu apsvērumus, Komisija uzskatīja par atbilstošu atklāt visām ieinteresētajām personām šos papildu faktus un apsvērumus, uz kuriem balstoties tā nolēma neatcelt spēkā esošos antidempinga pasākumus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, izņemot Hubei, un aicināja tās sniegt piezīmes par šiem secinājumiem noteiktā termiņā. Pēc papildu informācijas izpaušanas ieinteresēto personu piezīmes netika saņemtas.

| (83) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(83)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz spriedumiem apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P saistībā ar Regulu (EK) Nr. 926/2009 un Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272 nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2009. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 926/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 262, 6.10.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 7. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2272, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam (OV L 322, 8.12.2015., 21. lpp.).

3

(4)  
  2014. gada 29. janvāra spriedums, Hubei Xinyegang Steel pret Padomi, T-528/09, ECLI:EU:T:2014:35.

4

Hubei Xinyegang Steel

(5)  
  2016. gada 7. aprīļa spriedums, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava un citi pret Hubei, apvienotās lietas C-186/14 P un C-193/14 P, ECLI:EU:C:2016:209.

5

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava

Hubei

(6)  Paziņojums par spriedumu apvienotajās lietās C-186/14 P un C-193/14 P saistībā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 926/2009, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un saistībā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2272, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam (OV C 331, 9.9.2016., 4. lpp.).

6

(7)  
  2016. gada 4. februāra spriedums, C & J Clark International Ltd un Puma SE, apvienotās lietas C-659/13 un C-34/14, ECLI:EU:C:2016:74, 79. punkts.

7

C & J Clark International Ltd

Puma SE

(8)  Tiesas 2018. gada 15. marta spriedums, Deichmann, lieta C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 87. punkts.

8

Deichmann

(9)  Tiesas 2005. gada 27. janvāra spriedums, Europe Chemi-Con (Vācija) pret Padomi, lieta C-422/02 P, ECLI:EU:C:2005:56, 33. punkts.

9

Europe Chemi-Con

(10)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2015/2272 112.–121. apsvērumu.

10

(11)  Vispārējās tiesas 2014. gada 29. janvāra spriedums, lieta T-528/09 Hubei Xinyegang Steel pret Padomi, ECLI:EU:T:2014:35, 93. punkts.

11

Hubei Xinyegang Steel

(12)  Skatīt Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedumu, lieta C-143/14 TMK Europe, EU:C:2015:236, 19. punkts; ģenerāladvokātes Šarpstones (Sharpston) 2015. gada 21. maija secinājumi, lieta C-687/13 Fliesen-Zentrum Deutschland, EU:C:2015:349, 40. punkts; un ģenerāladvokāta Vornera (Warner) 1979. gada 14. februāra secinājumi, lieta 113/77 NTN pret Padomi, EU:C:1979:39, 1212.–1243. lpp., pēc analoģijas, lieta C-200/13 P Padome pret Bank Saderat Iran un Komisiju, EU:C:2016:284, 119. punktā un tajā minētajā judikatūrā.

12

TMK Europe

Sharpston

Fliesen-Zentrum Deutschland

Warner

NTN

Bank Saderat Iran

(13)  Paziņojums, 4. lpp.

13

(14)  Kā arī minēts sākotnējās regulas 7. zemsvītras piezīmē, tika salīdzināti mēneša vidējie apjomi.

14

(15)  Sākotnējās regulas 54. apsvērums.

15

(16)  Tiesas 2016. gada 4. februāra spriedums, apvienotajās lietās C-659/13 un C-34/14, C&J Clark International Ltd un Puma SE.

16

C&J Clark International Ltd

Puma SE

(17)  
  2008. gada 1. jūlija spriedums, Compagnie maritime belge pret Komisiju, lieta T-276/04, EU:T:2008:237, 59. punkts un minētā judikatūra.

17

Compagnie maritime belge

(18)  Ģenerāladvokāta Džeikobsa (Jacobs) 2000. gada 16. novembra secinājumi, Nachi Europe, lieta C-239/99, EU:C:2000:639, 58. punkts

18

Jacobs

Nachi Europe

(19)  Vispārējās tiesas 2003. gada 2. oktobra spriedums, lieta T-196/99 Area Cova pret Padomi un Komisiju, EU:T:2001:281, 43. punkts; 2006. gada 4. oktobra spriedums, lieta T-193/04 Tillack pret Komisiju, EU:T:2006:292, 127. punkts; un 2008. gada 13. novembra spriedums, lieta T-128/05 SPM pret Padomi un Komisiju, EU:T:2008:494, 127. punkts.

19

Area Cova

Tillack

SPM

---

Labojumi

| 29.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 164/62

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/583 (2018. gada 16. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Lough Neah Pollan” (ACVN))

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 98, 2018. gada 18. aprīlis
  )

17. lappusē regulas nosaukumā, 1. un 2. apsvērumā un 1. panta pirmajā daļā:

tekstu:

“Lough Neah Pollan”

lasīt šādi:

“Lough Neagh Pollan”.

---