# Euroopan unionin C 152/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.152.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 152 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta30. toukokuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.152.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 152

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta30. toukokuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 152/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2012/C 152/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2012/C 152/03 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan nimittäminen tietyissä kauppaan liittyvissä menettelyissä | 3 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 152/01

Euron kurssi

1

2012/C 152/02

Euron kurssi

2

2012/C 152/03

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan nimittäminen tietyissä kauppaan liittyvissä menettelyissä

3

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 152/04 | Ilmoitus luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY nojalla pidettävästä Landsbanki Íslands hf:n velkojien kokouksesta | 4 |
| | Euroopan unionin perusoikeusvirasto |
| 2012/C 152/05 | Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) tieteellisen komitean jäsenyyttä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö – Viite: CEI-SCIE-2012 | 5 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 152/06 | Valtiontuki – Tanska – Valtiontuki SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Uuden monitoimiareenan rahoittaminen Kööpenhaminassa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 12 |
| 2012/C 152/07 | Valtiontuki – Ruotsi – Valtiontuki SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Uppsalan areena – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 152/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 152/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 152/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 26 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 152/04

Ilmoitus luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY nojalla pidettävästä Landsbanki Íslands hf:n velkojien kokouksesta

4

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

2012/C 152/05

Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) tieteellisen komitean jäsenyyttä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö – Viite: CEI-SCIE-2012

5

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 152/06

Valtiontuki – Tanska – Valtiontuki SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Uuden monitoimiareenan rahoittaminen Kööpenhaminassa – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

12

2012/C 152/07

Valtiontuki – Ruotsi – Valtiontuki SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Uppsalan areena – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

18

2012/C 152/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  )

1

24

2012/C 152/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

25

2012/C 152/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/1

---

Euron kurssi (1)

28. toukokuuta 2012

2012/C 152/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2566 |
| JPY | Japanin jeniä | 99,75 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4303 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,8001 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9982 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2019 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,5359 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,309 |
| HUF | Unkarin forinttia | 298,38 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,698 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3394 |
| RON | Romanian leuta | 4,468 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3074 |
| AUD | Australian dollaria | 1,274 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2871 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,7542 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6477 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6038 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 483,09 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,461 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,956 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5576 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 814,52 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9495 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,662 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,116 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,721 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4826 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,517 |
| INR | Intian rupiaa | 69,345 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2566

JPY

Japanin jeniä

99,75

DKK

Tanskan kruunua

7,4303

GBP

Englannin puntaa

0,8001

SEK

Ruotsin kruunua

8,9982

CHF

Sveitsin frangia

1,2019

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,5359

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,309

HUF

Unkarin forinttia

298,38

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,698

PLN

Puolan zlotya

4,3394

RON

Romanian leuta

4,468

TRY

Turkin liiraa

2,3074

AUD

Australian dollaria

1,274

CAD

Kanadan dollaria

1,2871

HKD

Hongkongin dollaria

9,7542

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6477

SGD

Singaporin dollaria

1,6038

KRW

Etelä-Korean wonia

1 483,09

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,461

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,956

HRK

Kroatian kunaa

7,5576

IDR

Indonesian rupiaa

11 814,52

MYR

Malesian ringgitiä

3,9495

PHP

Filippiinien pesoa

54,662

RUB

Venäjän ruplaa

40,116

THB

Thaimaan bahtia

39,721

BRL

Brasilian realia

2,4826

MXN

Meksikon pesoa

17,517

INR

Intian rupiaa

69,345

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/2

---

Euron kurssi (1)

29. toukokuuta 2012

2012/C 152/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2523 |
| JPY | Japanin jeniä | 99,64 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4307 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79940 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9865 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2015 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,5205 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,512 |
| HUF | Unkarin forinttia | 297,90 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6983 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3610 |
| RON | Romanian leuta | 4,4653 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3008 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2737 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2835 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,7224 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6481 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6001 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 472,72 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,4489 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9301 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5700 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 886,57 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9531 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,305 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,3170 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,735 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4846 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,4445 |
| INR | Intian rupiaa | 69,7220 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2523

JPY

Japanin jeniä

99,64

DKK

Tanskan kruunua

7,4307

GBP

Englannin puntaa

0,79940

SEK

Ruotsin kruunua

8,9865

CHF

Sveitsin frangia

1,2015

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,5205

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,512

HUF

Unkarin forinttia

297,90

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6983

PLN

Puolan zlotya

4,3610

RON

Romanian leuta

4,4653

TRY

Turkin liiraa

2,3008

AUD

Australian dollaria

1,2737

CAD

Kanadan dollaria

1,2835

HKD

Hongkongin dollaria

9,7224

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6481

SGD

Singaporin dollaria

1,6001

KRW

Etelä-Korean wonia

1 472,72

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,4489

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9301

HRK

Kroatian kunaa

7,5700

IDR

Indonesian rupiaa

11 886,57

MYR

Malesian ringgitiä

3,9531

PHP

Filippiinien pesoa

54,305

RUB

Venäjän ruplaa

40,3170

THB

Thaimaan bahtia

39,735

BRL

Brasilian realia

2,4846

MXN

Meksikon pesoa

17,4445

INR

Intian rupiaa

69,7220

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/3

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan nimittäminen tietyissä kauppaan liittyvissä menettelyissä

2012/C 152/03

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävään on 1 päivästä toukokuuta 2012 nimitetty Dominique AVOT komission päätöksellä, jonka se on antanut kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kauppaan liittyvissä menettelyissä 29 päivänä helmikuuta 2012 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 3 artiklan mukaisesti (EUVL L 107, 19.4.2012, s. 5).

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/4

---

Ilmoitus luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY nojalla pidettävästä Landsbanki Íslands hf:n velkojien kokouksesta

2012/C 152/04

VELKOJIEN KOKOUS

Torstaina 31. toukokuuta 2012 klo 9.00 pidetään Landsbanki Íslands hf:n (rekisterinumero 540291-2259) likvidaatiomenettelyyn liittyvä velkojien kokous Hilton Hotel Nordican tiloissa osoitteessa Suðurlandsbraut 2, Reykjavik.

Kokouksen esityslista:

| 1. | Kokouksen avaaminen ja sen puheenjohtajan ja sihteerin valinta |
| --- | --- |

1.

Kokouksen avaaminen ja sen puheenjohtajan ja sihteerin valinta

| 2. | Likvidaatiomenettelyn tilanne ja edellisen velkojien kokouksen jälkeisten tärkeimpien toimenpiteiden esittely |
| --- | --- |

2.

Likvidaatiomenettelyn tilanne ja edellisen velkojien kokouksen jälkeisten tärkeimpien toimenpiteiden esittely

| 3. | Rahoitustilanne vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen lopussa |
| --- | --- |

3.

Rahoitustilanne vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen lopussa

| 4. | Esitettyjä vaateita koskevat riita-asiat ja muut tuomioistuimissa parhaillaan käsiteltävät asiat |
| --- | --- |

4.

Esitettyjä vaateita koskevat riita-asiat ja muut tuomioistuimissa parhaillaan käsiteltävät asiat

| 5. | Niiden päätösten esittely, jotka likvidaatiokomitea on tehnyt velkojille maksettavista osasuorituksista finanssialan yrityksiä koskevan Islannin lain N:o 161/2002, sellaisena kuin se on muutettuna, 102 §:n kuudennen momentin nojalla |
| --- | --- |

5.

Niiden päätösten esittely, jotka likvidaatiokomitea on tehnyt velkojille maksettavista osasuorituksista finanssialan yrityksiä koskevan Islannin lain N:o 161/2002, sellaisena kuin se on muutettuna, 102 §:n kuudennen momentin nojalla

| 6. | Velkojilla on mahdollisuus vastustaa likvidaatiokomitean päätöstä esityslistan 5 kohdassa tarkoitettuihin osasuorituksiin sovellettavasta valuuttakurssista. Jos vastalauseita ei esitetä, päätöstä pidetään lopullisena. |
| --- | --- |

6.

Velkojilla on mahdollisuus vastustaa likvidaatiokomitean päätöstä esityslistan 5 kohdassa tarkoitettuihin osasuorituksiin sovellettavasta valuuttakurssista. Jos vastalauseita ei esitetä, päätöstä pidetään lopullisena.

| 7. | Keskustelut, kysymykset ja vastaukset |
| --- | --- |

7.

Keskustelut, kysymykset ja vastaukset

Kokous pidetään islanniksi ja tulkataan englanniksi. Kokoukseen voivat osallistua osapuolet, jotka ovat esittäneet pankkia vastaan sellaisia vaateita, joita ei ole hylätty lopullisesti, tai joille on laillisesti siirretty tällaisia vaateita.

Reykjavikissa 15 päivänä toukokuuta 2012.

Landsbanki Íslands hf:n likvidaatiokomitea

Halldór H. BACKMAN, korkeimman oikeuden lakimies

Herdís HALLMARSDÓTTIR, korkeimman oikeuden lakimies, ja

Kristinn BJARNASON, korkeimman oikeuden lakimies

---

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/5

---

Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) tieteellisen komitean jäsenyyttä koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö

Viite: CEI-SCIE-2012

2012/C 152/05

1.   VIRASTO

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) on Euroopan unionin neuvoa-antava elin, jonka toimipaikka sijaitsee Wienissä, Itävallassa (1).

Perusoikeusviraston tavoitteena on tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta asianomaisille yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja (2).

Virasto kiinnittää huomiota perusoikeustilanteeseen EU:ssa ja sen 27 jäsenvaltiossa. Lisäksi ehdokasmaat ja maat, jotka ovat tehneet EU:n kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, voidaan kutsua osallistumaan viraston työhön. Tämä koskee tällä hetkellä Kroatiaa.

Perusoikeusviraston organisaatioon kuuluvat:

| | Hallintoneuvosto |
| --- | --- |

Hallintoneuvosto

| | Johtokunta |
| --- | --- |

Johtokunta

| | Tieteellinen komitea |
| --- | --- |

Tieteellinen komitea

| | Johtaja |
| --- | --- |

Johtaja

2.   TIETEELLINEN KOMITEA

Tämä kiinnostuksenilmaisupyyntö on osoitettu asiantuntijoille, joilla on tarvittavaa kokemusta perusoikeuksiin liittyvältä yhdeltä tai useammalta tieteenalalta ja jotka haluavat hakea Euroopan unionin perusoikeusviraston tieteellisen komitean jäsenyyttä.

Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007, jäljempänä ’asetus’, 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti perusoikeusviraston hallintoneuvosto nimeää tieteellisen komitean jäseniksi 11 riippumatonta perusoikeuksien alalla erityisen pätevää henkilöä.

Tieteellisen komitean tehtävä:

Asetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaan tieteellinen komitea takaa viraston työn tieteellisen laadun.

Perusoikeusviraston johtaja ottaa tässä tarkoituksessa tieteellisen komitean mukaan 4 artiklan 1 kohdan a–f alakohdan ja h alakohdan nojalla laadittavien asiakirjojen valmisteluun, missä yhteydessä virasto:

| — | kerää, tallentaa, analysoi ja levittää merkityksellisiä, objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, mukaan luettuina tutkimus- ja seurantatulokset, joita jäsenvaltiot, unionin toimielimet, yhteisön ja unionin elimet, laitokset ja virastot sekä tutkimuskeskukset, kansalliset elimet, valtioista riippumattomat järjestöt, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt sekä erityisesti Euroopan neuvoston toimivaltaiset elimet toimittavat sille; |
| --- | --- |

—

kerää, tallentaa, analysoi ja levittää merkityksellisiä, objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, mukaan luettuina tutkimus- ja seurantatulokset, joita jäsenvaltiot, unionin toimielimet, yhteisön ja unionin elimet, laitokset ja virastot sekä tutkimuskeskukset, kansalliset elimet, valtioista riippumattomat järjestöt, kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt sekä erityisesti Euroopan neuvoston toimivaltaiset elimet toimittavat sille;

| — | kehittää yhteistyössä Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa menetelmiä ja standardeja tietojen vertailukelpoisuuden, objektiivisuuden ja luotettavuuden parantamiseksi Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

—

kehittää yhteistyössä Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa menetelmiä ja standardeja tietojen vertailukelpoisuuden, objektiivisuuden ja luotettavuuden parantamiseksi Euroopan tasolla;

| — | toteuttaa perusoikeuskysymyksiin liittyviä tieteellisiä tutkimuksia ja selvityksiä, esiselvityksiä ja toteutettavuustutkimuksia; |
| --- | --- |

—

toteuttaa perusoikeuskysymyksiin liittyviä tieteellisiä tutkimuksia ja selvityksiä, esiselvityksiä ja toteutettavuustutkimuksia;

| — | laatii ja julkaisee lausuntoja perusoikeuksiin liittyvistä aiheista; |
| --- | --- |

—

laatii ja julkaisee lausuntoja perusoikeuksiin liittyvistä aiheista;

| — | julkaisee vuosikertomuksen viraston toiminta-aloihin kuuluvista perusoikeuskysymyksistä ja antaa siinä esimerkkejä hyvistä käytänteistä; |
| --- | --- |

—

julkaisee vuosikertomuksen viraston toiminta-aloihin kuuluvista perusoikeuskysymyksistä ja antaa siinä esimerkkejä hyvistä käytänteistä;

| — | julkaisee aihekohtaisia kertomuksia suorittamiensa analyysien, tutkimusten ja selvitysten pohjalta; |
| --- | --- |

—

julkaisee aihekohtaisia kertomuksia suorittamiensa analyysien, tutkimusten ja selvitysten pohjalta;

| — | kehittää viestintästrategian ja edistää kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua lisätäkseen yleistä tietoa perusoikeuksista ja tiedottaakseen aktiivisesti viraston toiminnasta. |
| --- | --- |

—

kehittää viestintästrategian ja edistää kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua lisätäkseen yleistä tietoa perusoikeuksista ja tiedottaakseen aktiivisesti viraston toiminnasta.

Tieteellisen komitean toiminta:

Toisin kuin hallintoneuvosto, tieteellinen komitea on neuvoa-antava elin, joka ei puutu perusoikeusviraston hallintoon tai johtamiseen. Tieteellinen komitea osallistuu ryhmänä viraston tutkimusprosesseihin. Tämän vuoksi komitean jäsenten on sitouduttava osallistumaan aktiivisesti viraston toimintaan ajasta ja työmäärästä riippumatta. Komitean jäsenten työpanos koostuu perustelluista argumenteista, jotka koskevat viraston työn laatua ja jotka voidaan joutua laatimaan yksityiskohtaisesti kirjallisessa muodossa. Nykyisten työmenetelmien mukaan (3) komitean yksittäiset jäsenet valvovat yhtä tai useampaa erityistä tutkimushanketta raportoijina hankeajatuksen syntymisestä alkaen aina lopullisten tulosten julkaisemiseen asti. Tieteellisen komitean jäsenet tekevät kuitenkin kollektiivisesti päätökset ”perusoikeusviraston työn tieteellisestä laadusta”. Komiteaa johtaa puheenjohtaja, jonka komitea valitsee yhden vuoden toimikaudeksi (4). Perusoikeusvirastoa palvelevassa toiminnassa puheenjohtajaa avustaa sihteeristö.

Tieteellisen komitean kokoonpano:

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan tieteelliseen komiteaan kuuluu 11 riippumatonta perusoikeuksien alalla erityisen ansioitunutta henkilöä. Hallintoneuvosto nimeää jäsenet avoimen haku- ja valintamenettelyn jälkeen kuultuaan toimivaltaista Euroopan parlamentin valiokuntaa (5).

Hallintoneuvosto huolehtii nimeämiensä tieteellisen komitean jäsenten tasaisesta maantieteellisestä edustuksesta. Lisäksi hallintoneuvosto pyrkii saamaan aikaan naisten ja miesten tasapainoisen osallistumisen tieteellisen komitean työhön. Se kiinnittää huomiota myös tieteenaloihin ja erikoistumisiin pyrkien kattamaan eri alat perusoikeusviraston monivuotisen toimintakehyksen mukaisesti.

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan perusoikeusviraston hallintoneuvoston jäsenet eivät saa olla tieteellisen komitean jäseniä.

Tieteellisen komitean jäsenet ovat asiantuntijoita yhdellä tai useammalla ihmisoikeuksiin liittyvällä tai ihmisoikeuksien kannalta keskeisellä tieteenalalla, kuten esimerkiksi:

| — | yhteiskuntatieteissä; mukaan lukien hakijat, joilla on kokemusta tutkimusmetodologiasta ja eri maiden välisestä vertailevasta tutkimuksesta; |
| --- | --- |

—

yhteiskuntatieteissä; mukaan lukien hakijat, joilla on kokemusta tutkimusmetodologiasta ja eri maiden välisestä vertailevasta tutkimuksesta;

| — | oikeustieteessä, mukaan lukien vertaileva valtiosääntöoikeudellinen, EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön tutkimus; |
| --- | --- |

—

oikeustieteessä, mukaan lukien vertaileva valtiosääntöoikeudellinen, EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön tutkimus;

| — | valtiotieteissä; |
| --- | --- |

—

valtiotieteissä;

| — | tilastotieteessä. |
| --- | --- |

—

tilastotieteessä.

Toimikauden pituus:

Tieteellisen komitean jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Heitä ei voida nimetä uudelleen. Tieteellisen komitean jäsenet ovat riippumattomia ja noudattavat salassapitosääntöjä.

He ovat korvattavissa vain heidän omasta pyynnöstään tai jos he ovat pysyvästi estyneitä suorittamasta tehtäviään. Jos jäsen tai varajäsen ei enää täytä riippumattomuudesta annettuna vaatimuksia, hänen on välittömästi ilmoitettava tästä komissiolle ja viraston johtajalle. Vaihtoehtoisesti hallintoneuvosto voi jäsentensä kolmasosan tai komission tekemän ehdotuksen perusteella todeta, ettei henkilö ole riippumaton, ja lakkauttaa jäsenyyden. Hallintoneuvosto nimeää uuden jäsenen jäljellä olevaksi toimikaudeksi varsinaisia jäseniä koskevaa menettelyä noudattaen. Jos jäljellä olevan toimikauden kesto on alle kaksi vuotta, uuden jäsenen toimikautta voidaan jatkaa kokonaiseksi viiden vuoden toimikaudeksi. Virasto julkaisee verkkosivuillaan luettelon tieteellisen komitean jäsenistä ja pitää sen ajan tasalla.

Tieteellisen komitean kokoukset:

Asetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaan tieteellinen komitea kokoontuu neljä kertaa vuodessa täysistuntoon. Kokouspaikka on viraston toimipaikka (Wien), jollei muuta sovita. Jäsenten odotetaan osallistuvan aktiivisesti kokouksiin ja antavan niihin työpanoksensa; hän käyttää aikaansa ja osallistuu työmäärän jakamiseen tutkimalla ja kommentoimalla saamaansa aineistoa – mieluiten kirjallisesti ja perustellen.

Tieteellisen komitean jäsenille korvataan tieteellisen komitean toimintaan osallistumisen kustannukset (6).

3.   VAADITTU PÄTEVYYS JA KOKEMUS, ARVIOINTIPERUSTEET

A.   Hakukelpoisuus

Tieteellisen komitean jäsenyyttä hakevan on täytettävä seuraavat neljä kelpoisuusehtoa:

| — | Hänellä on oltava ylempi tai vastaava korkeakoulututkinto asianomaiselta tieteenalalta. |
| --- | --- |

—

Hänellä on oltava ylempi tai vastaava korkeakoulututkinto asianomaiselta tieteenalalta.

| — | Hänellä on osoitetusti oltava edellä mainitun tutkinnon jälkeen seitsemän vuotta työkokemusta perusoikeuksia käsittelevältä tieteenalalta, esimerkiksi yhteiskuntatieteistä, oikeustieteestä ja/tai tilastotieteestä. |
| --- | --- |

—

Hänellä on osoitetusti oltava edellä mainitun tutkinnon jälkeen seitsemän vuotta työkokemusta perusoikeuksia käsittelevältä tieteenalalta, esimerkiksi yhteiskuntatieteistä, oikeustieteestä ja/tai tilastotieteestä.

| — | Hänen on oltava EU:n jonkin jäsenvaltion kansalainen. |
| --- | --- |

—

Hänen on oltava EU:n jonkin jäsenvaltion kansalainen.

| — | Hänellä on oltava jonkin EU:n virallisen kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen EU:n virallisen kielen riittävä taito (7). |
| --- | --- |

—

Hänellä on oltava jonkin EU:n virallisen kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen EU:n virallisen kielen riittävä taito (7).

B.   Valintaperusteet

KESKEISTÄ:

Viisi tärkeintä kelpoisuusehtoa tieteellisen komitean jäseniä valittaessa ovat:

—   Tieteellinen huippuosaaminen: tieteellistä huippuosaamista edellytetään viraston toimialalta, mukaan lukien julkaisut kyseisiltä aloilta tai lähialoilta.

—   Eri maiden vertailuun liittyvä kokemus: laajaa kokemusta edellytetään useammassa maassa toteutetusta työstä ja/tai tutkimuksesta viraston työhön läheisesti liittyvillä aloilla.

—   Syvällinen käsitys käytännön perusoikeuksista: laajaa kokemusta edellytetään perusoikeuksien oikeudellisesta, yhteiskunnallisesta, poliittisesta ja/tai käytännön toteuttamisesta – esimerkiksi kokemusta kenttätyöstä ja tietojen analysoinnista, teknisten neuvojen antamisesta, tuomioistuinten päätöksistä tai työstä kansainvälisessä julkishallinnollisessa tai kansalaisjärjestössä.

—   Lausuntojen ja/tai suositusten antaminen: kokemusta edellytetään kansallisten tai kansainvälisten lausuntojen tai suositusten laatimisesta perusoikeusviraston aloilta; nämä voivat olla merkittävien tutkimusten päätelmiä tai havaintoja.

—   Erinomainen tieteellisen englannin kielen taito: hakijalta edellytetään erinomaista englannin kielen kirjallista ja suullista taitoa. Perusoikeusviraston työkieli on englanti.

EDUKSI KATSOTAAN:

Seuraavat kolme seikkaa katsotaan hakijan eduksi:

| — | pysyvä professuuri tai dosentuuri akateemisessa laitoksessa |
| --- | --- |

—

pysyvä professuuri tai dosentuuri akateemisessa laitoksessa

| — | tohtorintutkinto |
| --- | --- |

—

tohtorintutkinto

| — | työkokemusta monialaisessa, mieluiten kansainvälisessä ympäristössä. |
| --- | --- |

—

työkokemusta monialaisessa, mieluiten kansainvälisessä ympäristössä.

Edellä mainittujen keskeisten ehtojen täyttyminen arvioidaan seuraavien ansiopisteiden, tosiseikkojen ja näytön perusteella:

1.   Tieteellinen huippuosaaminen (0–30 pistettä)

| — | merkittävät tieteelliset julkaisut – vähintään 10 korkealaatuista julkaisua |
| --- | --- |

—

merkittävät tieteelliset julkaisut – vähintään 10 korkealaatuista julkaisua

| — | viranomaisille toimitetut merkittävät asiantuntijalausunnot, suositukset tai päätelmät |
| --- | --- |

—

viranomaisille toimitetut merkittävät asiantuntijalausunnot, suositukset tai päätelmät

| — | merkittävät tutkimushankkeet EU:n jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

merkittävät tutkimushankkeet EU:n jäsenvaltioissa

| — | merkittävä opetustyö EU:n jäsenvaltioissa ja kokemusta kansainvälisten kokousten puheenjohtajuudesta, osallistumisesta kansainvälisten työryhmien työskentelyyn ja monitieteellisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

merkittävä opetustyö EU:n jäsenvaltioissa ja kokemusta kansainvälisten kokousten puheenjohtajuudesta, osallistumisesta kansainvälisten työryhmien työskentelyyn ja monitieteellisiin hankkeisiin.

2.   Eri maiden kokemusten vertailu (0–15 pistettä)

| — | merkittävä kokemus kenttätyöstä, muun muassa monikansallisista selvityksistä |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus kenttätyöstä, muun muassa monikansallisista selvityksistä

| — | merkittävä kokemus poliittisten ja oikeudellisten neuvojen antamisesta kansainvälisessä tai valtioiden rajat ylittävässä ympäristössä |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus poliittisten ja oikeudellisten neuvojen antamisesta kansainvälisessä tai valtioiden rajat ylittävässä ympäristössä

| — | merkittävä kokemus poliittisten järjestelmien vertailusta ja vertailevasta valtiosääntöoikeudellisesta tutkimuksesta (EU). |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus poliittisten järjestelmien vertailusta ja vertailevasta valtiosääntöoikeudellisesta tutkimuksesta (EU).

3.   Syvällinen käsitys perusoikeuksista käytännössä ja toimintaperiaatteissa (0–15 pistettä)

| — | merkittävä kokemus julkishallinnosta tai politiikasta, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus julkishallinnosta tai politiikasta, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta

| — | merkittävä kokemus oikeuslaitoksesta, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus oikeuslaitoksesta, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta

| — | merkittävä kokemus kansalaisjärjestöistä, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus kansalaisjärjestöistä, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta

| — | merkittävä kokemus kansallisista ihmisoikeuslaitoksista tai muista kansallisista ihmisoikeuselimistä, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus kansallisista ihmisoikeuslaitoksista tai muista kansallisista ihmisoikeuselimistä, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta

| — | merkittävä kokemus kansainvälisistä perusoikeuksista, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta. |
| --- | --- |

—

merkittävä kokemus kansainvälisistä perusoikeuksista, muun muassa johtavassa asemassa toimimisesta.

4.   Lausuntojen ja/tai suositusten/päätelmien antaminen (0–15 pistettä)

| — | Laaja kokemus tieteellisten tutkimusten saattamisesta merkittäviksi käytännön suosituksiksi |
| --- | --- |

—

Laaja kokemus tieteellisten tutkimusten saattamisesta merkittäviksi käytännön suosituksiksi

| — | laaja kokemus tiivistettyjen ja poliittisesti merkittävien asiantuntijalausuntojen laatimisesta julkishallinnolle ja kansalaisjärjestöille |
| --- | --- |

—

laaja kokemus tiivistettyjen ja poliittisesti merkittävien asiantuntijalausuntojen laatimisesta julkishallinnolle ja kansalaisjärjestöille

| — | laaja kokemus tieteellisenä toimittajana |
| --- | --- |

—

laaja kokemus tieteellisenä toimittajana

| — | kokemus perusoikeuksia koskevan tiedon välittämisestä suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

—

kokemus perusoikeuksia koskevan tiedon välittämisestä suurelle yleisölle.

5.   Erinomainen tieteellisen englannin kielen taito (0–10 pistettä)

| — | Erinomainen tieteellisen englannin kielen kirjallinen taito |
| --- | --- |

—

Erinomainen tieteellisen englannin kielen kirjallinen taito

| — | laaja kokemus tieteellisestä kirjoittamisesta ja toimittamisesta englannin kielellä. |
| --- | --- |

—

laaja kokemus tieteellisestä kirjoittamisesta ja toimittamisesta englannin kielellä.

Eduksi katsotuista seikoista annetaan 0–5 pistettä.

Valintavaiheessa otetaan myös huomioon tarve varmistaa maantieteellisen ja sukupuolten välisen edustuksen tasapainoisuus.

4.   HAKEMUSTEN JÄTTÄMINEN

Hakijoita pyydetään jättämään hakemuksensa sähköisesti perusoikeusviraston osoitteeseen http://www.fra.europa.eu

Ainoastaan sähköiset hakemukset otetaan huomioon. Hyväksyttävään hakemukseen on sisällytettävä

| — | hakukirje (enintään yksi sivu) |
| --- | --- |

—

hakukirje (enintään yksi sivu)

| — | perusoikeusviraston verkkosivuilla tätä kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten julkaistu ilmoittautumislomake |
| --- | --- |

—

perusoikeusviraston verkkosivuilla tätä kiinnostuksenilmaisupyyntöä varten julkaistu ilmoittautumislomake

| — | luettelo hakijan tieteellisistä julkaisuista kirjoissa ja vertaisarvioiduissa julkaisuissa sekä lyhennelmät viidestä merkittävimmästä artikkelista (joista kolmen on oltava englanninkielisiä). Muita hakemuksen tueksi esitettäviä asiakirjoja voidaan pyytää valintamenettelyn myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

—

luettelo hakijan tieteellisistä julkaisuista kirjoissa ja vertaisarvioiduissa julkaisuissa sekä lyhennelmät viidestä merkittävimmästä artikkelista (joista kolmen on oltava englanninkielisiä). Muita hakemuksen tueksi esitettäviä asiakirjoja voidaan pyytää valintamenettelyn myöhemmässä vaiheessa.

Kiinnostuksenilmaisupyyntöä ja hakumenettelyä koskevia lisäselvityksiä voi tiedustella seuraavasta osoitteesta:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

5.   VALINTAMENETTELY, NIMITTÄMINEN JA TOIMIKAUSI

Esivalinta:

Perusoikeusviraston johtaja valmistelee ja organisoi tieteellisen komitean jäsenten tehtävät esivalintaa varten. Hän toimii puheenjohtajana esivalintapaneelissa, joka koostuu viraston yksikönpäälliköistä ja Euroopan neuvoston tätä tarkoitusta varten nimittämistä henkilöistä. Kaksi viraston hallintoneuvoston jäsentä voi olla esivalintapaneelissa tarkkailijoina.

Esivalintapaneeli tarkastaa hakijoiden kelpoisuuden kelpoisuusehtojen mukaisesti. Jos jokin kyseisistä ehdoista jää täyttymättä, hakija suljetaan pois valintaprosessin seuraavasta vaiheesta.

Tämän jälkeen esivalintapaneeli arvioi kunkin kelpoisuusehdot täyttävän hakijan valintaperusteiden pohjalta. Se tekee kullekin hakijalle yksilöllisen arviointilomakkeen; siinä on lyhyt kommentti, jossa tuodaan esiin kunkin hakijan ansiot ja puutteet.

Johtaja esittelee esivalintaprosessin tulokset perusoikeusviraston johtokunnalle, ja ilmoittaa hakijat, joiden se ei katso täyttävän kelpoisuusehtoja.

Valinta:

Viraston johtokunta arvioi kaikki hakijat vahvistettujen valintaperusteiden pohjalta.

Tässä arvioinnissa johtokunta ottaa huomioon seuraavaa:

| — | esivalintapaneelin työ |
| --- | --- |

—

esivalintapaneelin työ

| — | tarve, jonka mukaan tieteellisen komitean jäsenten olisi katettava useimmat perusoikeuksiin merkittävästi liittyvät tieteelliset alat perusoikeusviraston tehtävien ja tavoitteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

tarve, jonka mukaan tieteellisen komitean jäsenten olisi katettava useimmat perusoikeuksiin merkittävästi liittyvät tieteelliset alat perusoikeusviraston tehtävien ja tavoitteiden mukaisesti

| — | tarve varmistaa maantieteellisen ja sukupuolten välisen edustuksen tasapainoisuus. |
| --- | --- |

—

tarve varmistaa maantieteellisen ja sukupuolten välisen edustuksen tasapainoisuus.

Johtokunta toimittaa hallintoneuvostolle luettelon parhaista hakijoista. Luettelossa on oltava vähintään 11 mutta alle 22 nimeä. Luettelo sisältää ansiopisteet ja päätelmät kunkin hakijan sopivuudesta tieteellisen komitean jäseneksi.

Johtokunnan puheenjohtaja esittelee valintaprosessin tulokset hallintoneuvostolle ja luettelon hakijoista, joita ei ole hyväksytty edellä mainittuihin luetteloihin, sekä hakijoista, joiden ei ole katsottu täyttävän kelpoisuusehtoja.

Perusoikeusviraston operatiiviset yksiköt antavat teknistä ja logistiikkatukea valintaprosessin aikana.

Nimittäminen:

Perusoikeusviraston hallintoneuvosto nimittää tieteellisen komitean jäsenet johtokunnan sille toimittaman luettelon perusteella ja Euroopan parlamentin toimivaltaista valiokuntaa kuultuaan. Näistä hakijoista ne, joita ei valita, otetaan varallaololuetteloon.

Asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti tieteellisen komitean jäsenten toimikausi on viisi vuotta, eikä heitä voida nimittää uudelleen.

Varallaololuettelo on voimassa tehtävän saaneen tieteellisen komitean toimikauden ajan. Komitean jäsenen paikan vapautuessa hallintoneuvosto nimittää uuden jäsenen varallaololuettelosta. Vapautunut paikka täytetään tieteellisen komitean jäljellä olevaksi toimikaudeksi. Hallintoneuvosto noudattaa tällöin kuitenkin asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla samaa nimitysmenettelyä kuin alkuperäisen jäsenen nimittämisen yhteydessä, Euroopan parlamentin LIBE-valiokunnan kuuleminen mukaan lukien. LIBE-valiokunta voi päättää hakijoiden ja heidän ansioluetteloidensa julkaisemisesta.

6.   SIDONNAISUUSILMOITUS, ETUNÄKÖKOHTIA KOSKEVA ILMOITUS JA LUOTTAMUKSELLISUUSVAKUUTUS

Tieteellisen komitean jäsenet nimitetään henkilökohtaisesti. Jäsenten on allekirjoitettava ilmoitus siitä, että heidän toimintansa on riippumatonta ulkoisista vaikutuksista. Tätä tarkoitusta varten heidän on allekirjoitettava sidonnaisuusilmoitus ja etunäkökohtia koskeva ilmoitus (8).

Luottamuksellisuusvakuutus pyydetään, jotta noudatettaisiin salassapitoa koskevia sääntöjä käsiteltäessä tietoja, jotka virasto on nimenomaan määrittänyt salaisiksi tai luottamuksellisiksi (9).

7.   YHTÄLÄISET MAHDOLLISUUDET

Perusoikeusvirasto kehottaa kaikkia tieteellisen komitean jäsenten kelpoisuusehdot täyttäviä ja jäsenyydestä kiinnostuneita henkilöitä toimittamaan hakemuksen.

Perusoikeusvirasto noudattaa yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkaa ja varmistaa, ettei sen valintamenettelyissä syrjitä ketään sukupuolen, ihonvärin, rodun, etnisen tai sosiaalisen alkuperän, geneettisten ominaisuuksien, kielen, uskonnon tai vakaumuksen, poliittisten tai muiden mielipiteiden, kansalliseen vähemmistöön kuulumisen, varallisuuden, syntyperän, vammaisuuden, iän, sukupuolisen suuntautumisen tai muun aseman perusteella.

8.   HENKILÖTIETOSUOJA

Perusoikeusvirasto ei palauta hakemuksia. Hakijoilta pyydettyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti. Tämä koskee erityisesti kyseisten tietojen salassapitoa ja tietoturvaa.

Henkilötietoja käsitellään yksinomaan valintamenettelyssä. Jos hakija haluaa lisätietoa henkilötietojensa käsittelystä, hän voi ottaa yhteyttä seuraavaan osoitteeseen:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

9.   HAKEMUSTEN MÄÄRÄAIKA

Hakemusten jättämisen määräaika on 4 päivänä heinäkuuta 2012 klo 13.00 (paikallista aikaa, GMT +1).

Hakemusten suuri määrä voi aiheuttaa ongelmia järjestelmässä, kun sen käsiteltäväksi tulee paljon tietoa hakemusten jättämisen määräaikaan tultaessa. Siksi hakemus kannattaa jättää hyvissä ajoin ennen määräaikaa.

---

(1)  Viraston perustamisesta annettu Euroopan unionin neuvoston asetus, EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

(2)  Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 168/2007, 2 artikla.

(3)  Työmenetelmät on hyväksynyt nykyinen tieteellinen komitea, ja niitä voidaan muuttaa.

(4)  Euroopan unionin perusoikeusviraston työjärjestyksen 19 artikla.

(5)  Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (”LIBE-valiokunta”).

(6)  Euroopan unionin perusoikeusviraston työjärjestyksen 24 artiklan 1 kohta ja 25 artiklan 1–3 kohta ja päätös hallintoneuvoston, johtokunnan, tieteellisen komitean jäsenille ja valintakomitean/-komiteoiden ulkoisille jäsenille sekä kokouksiin kutsutuille asiantuntijoille maksettavista korvauksista (Decision No 11FIN 2010 of 20 April 2010 on the ‘Rules on the reimbursement of expenses incurred by members or alternate members of the Management Board, members of the Executive Board, members of the Scientific Committee, external members of Selection Committee(s) and experts invited to attend meetings’).

(7)

Huom. Perusoikeusviraston ja tieteellisen komitean jäsenten kaikkien kokousten ja kokousasiakirjojen kielenä on englanti. Perusoikeusvirasto kääntää vain kokousasiakirjojen lopulliset versiot muille EU:n kielille, minkä vuoksi hakijalla on oltava erittäin korkeatasoinen englannin kielen taito – kuullun ymmärtäminen, lukeminen ja kirjoittaminen – sillä komitean työssä ei käytetä tulkkausta eikä käännöksiä.

(8)  Työjärjestyksen 27 artiklan 1–4 kohta sekä liitteen I liitteet 1 ja 2.

(9)  Työjärjestyksen 26 artiklan 1–3 kohta ja liitteen I liite 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/12

---

VALTIONTUKI – TANSKA

Valtiontuki SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Uuden monitoimiareenan rahoittaminen Kööpenhaminassa

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 152/06

Komissio on ilmoittanut 21. maaliskuuta 2012 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Tanskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Tanskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Menettely

Tanskan viranomaiset ilmoittivat Euroopan komissiolle toimenpiteestä uuden monitoimiareenan rahoittamiseksi Kööpenhaminassa. Komissio on vastaanottanut kaksi kantelua ehdotetusta toimenpiteestä.

Kuvaus toimenpiteestä

Kööpenhaminan kaupunki suunnittelee kansainvälisiä standardeja vastaavan monitoimiareenan rakentamista. Kyseinen areena pystyy tarjoamaan laadukkaita kansainvälisen tasoisia tiloja musiikki-, kulttuuri- ja urheilukäyttöön, ja sen enimmäiskapasiteetti on 15 000 istumapaikkaa.

Monitoimiareenaa koskevan hankkeen pääasialliset sopimuspuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, ovat Kööpenhaminan kaupunki ja Realdania (yksityinen säätiö). Toinen toimija, By & Havn (jonka omistavat Kööpenhaminan kaupunki, 55 %, ja Tanskan valtio, 45 %) antavat ilmaiseksi käyttöön tontin, jolle monitoimiareena on tarkoitus rakentaa. Niin ikään Elitefacilitetsudvalget osallistuu monitoimiareenan rakentamisen rahoittamiseen.

Tämänhetkisten arvioiden mukaan monitoimiareenan rakentamisen kokonaiskustannukset ovat noin 1 100 miljoonaa DKK (148 miljoonaa EUR). Monitoimiareenaa koskeva hanke rahoitetaan yhdistämällä sopimuspuolten omaa pääomaa ja ulkoista rahoitusta (pankkilainoja). Kumpikin sopimuspuoli osallistuu 325 miljoonalla DKK (43,7 miljoonalla EUR) Arena Company -yrityksen pääoman (yhteensä 650 miljoonaa DKK) muodostamiseen. Omistusoikeus on suhteessa osuuden määrään eli kummankin sopimuspuolen omistusoikeus on 50 prosenttia.

Monitoimiareenan toiminnasta vastaa avoimella tarjouskilpailumenettelyllä valittava yksityinen sopimuspuoli (toiminnanharjoittaja). DIF tarjoaa toiminta-avustuksen vastineeksi oikeudesta varata monitoimiareena käyttöön tiettyjä urheilutapahtumia varten. Valitulla toiminnanharjoittajalla on velvollisuus varmistaa, että monitoimiareena on kaikkien käyttäjien saatavilla syrjimättömin perustein ja markkinoiden mukaisella vuokralla.

Toimenpiteen arviointi

Komissio on suorittanut alustavan arvioinnin, jonka perusteella sillä on epäilyksiä siitä, muodostaako toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komission alustavasta arvioinnista ilmenee erityisesti, että valikoivaa taloudellista etua ei voida sulkea pois millään tasolla (rakentaminen, toiminta, käyttö). Lisäksi monitoimiareenan julkinen yhteisrahoittaminen, jota ilman areenaa ei rakennettaisi, mitä todennäköisimmin vääristäisi tai ainakin uhkaisi vääristää kilpailua. Koska kansainvälisten tapahtumien järjestämistä koskevat markkinat ovat avoimia tilojen tarjoajien ja tapahtumanjärjestäjien väliselle kilpailulle ja nämä toimijat tavallisesti osallistuvat toimintaan, jonka osalta käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, voidaan olettaa, että toimenpiteellä on kauppaan kohdistuva vaikutus. Näin ollen komissio katsoo alustavan arvionsa perusteella, että ilmoitetussa toimenpiteessä saattaa olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

Edellä kuvattujen ehtojen perusteella on tarpeen arvioida sitä, voidaanko toimenpide katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Tällaisessa arvioinnissa tarkastellaan, pyritäänkö toimenpiteellä yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, onko se välttämätön ja oikeasuhtainen ja aiheuttaako se kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Komissiolla on alustavan arvionsa perusteella epäilyksiä siitä, voidaanko ehdotettu hanke katsoa 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Tässä vaiheessa kysymys koskee kaikkia kolmea mahdollisia tuen tasoja (rakentaminen, toiminta, käyttö).

Näiden epäilyjen vuoksi ja sen vaikutuksen perusteella, joka mahdollisella valtiontuella on yksityisten toiminnan harjoittajien investointeihin, komission on tarpeen käynnistää muodollinen tutkintamenettely.

KIRJEEN TEKSTI

”Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte, har besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

1.   SAGSFORLØB

| 1) | Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012. |
| --- | --- |

1)

Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| 2) | København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere. |
| --- | --- |

2)

København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere.

| 3) | Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige. |
| --- | --- |

3)

Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige.

| 4) | Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. |
| --- | --- |

4)

Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges.

| 5) | Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering. |
| --- | --- |

5)

Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering.

2.1.   Opførelse og ejerskab

| 6) | Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør. |
| --- | --- |

6)

Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør.

| 7) | De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse. |
| --- | --- |

7)

De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse.

| 8) | I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen. |
| --- | --- |

8)

I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen.

| 9) | Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud. |
| --- | --- |

9)

Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud.

2.2.   Drift og brug

| 10) | Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål. |
| --- | --- |

10)

Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål.

| 11) | Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering. |
| --- | --- |

11)

Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering.

| 12) | DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren. |
| --- | --- |

12)

DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren.

| 13) | Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen. |
| --- | --- |

13)

Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen.

3.   DE DANSKE MYNDIGHEDERS KOMMENTARER

| 14) | De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

14)

De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 15) | De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:






  — | Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen. |
| --- | --- | --- |

15)

De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:

—

Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen.

| — | Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen). |
| --- | --- |

—

Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen).

| — | Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb. |
| --- | --- |

—

Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb.

| 16) | Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:






  — | Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering) |
| --- | --- | --- |

16)

Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:

—

Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering)

| — | Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres |
| --- | --- |

—

Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres

| — | Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår

| — | Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og |
| --- | --- |

—

Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og

| — | Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København. |
| --- | --- |

—

Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København.

4.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| 17) | Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

17)

Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater.

| 18) | En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning. |
| --- | --- |

18)

En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning.

| 19) | Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå. |
| --- | --- |

19)

Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå.

| 20) | Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

20)

Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

5.1.   Vurdering af, om der foreligger statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde
   (8)

| 21) | Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

21)

Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 22) | For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

22)

For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 23) | Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave. |
| --- | --- |

23)

Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave.

| 24) | Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne. |
| --- | --- |

24)

Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne.

| 25) | Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

25)

Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| 26) | På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan. |
| --- | --- |

26)

På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan.

| 27) | Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere. |
| --- | --- |

27)

Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere.

| 28) | Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere. |
| --- | --- |

28)

Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere.

| 29) | I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked. |
| --- | --- |

29)

I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked.

| 30) | På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

30)

På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår.

| 31) | Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10). |
| --- | --- |

31)

Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10).

| 32) | På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

32)

På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked.

5.2.   Forenelighedsundersøgelse

| 33) | De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt. |
| --- | --- |

33)

De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt.

| 34) | Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd. |
| --- | --- |

34)

Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd.

| 35) | Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet). |
| --- | --- |

35)

Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet).

| 36) | På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug). |
| --- | --- |

36)

På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug).

| 37) | På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende. |
| --- | --- |

37)

På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende.

6.   KONKLUSION

På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder og tredjeparter har indgivet, finder Kommissionen efter sin foreløbige vurdering, at finansieringen af en ny multiarena i København – inden for rammerne af det ovenfor beskrevne projekt – kan udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 38) | Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

38)

Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked.

| 39) | I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

39)

I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure.

| 40) | Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser. |
| --- | --- |

40)

Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser.

| 41) | I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager. |
| --- | --- |

41)

I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.

| 42) | Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte. |
| --- | --- |

42)

Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte.

| 43) | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse. |
| --- | --- |

43)

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse.

| 44) | Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.” |
| --- | --- |

44)

Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.”

---

(1)  Selv om Realdania tilstræber at skabe overskud på sit virke, er fonden ikke en profitmaksimerende virksomhed, men en filantropisk fond, der beskriver sit formål således: "Vi støtter og igangsætter projekter inden for det byggede miljø til gavn for almenvellet." Se www.realdania.dk.

1

(2)  De samlede udgifter på 1 100 mio. DKK inkluderer de anslåede udgifter til renter samt pris- og lønregulering indtil 2015.

2

(3)  Udvalget har til formål at opgradere idrætsfaciliteter til en standard, som gør det muligt at afholde sportsarrangementer på internationalt niveau. Det finansieres delvist af den danske stat.

3

(4)  Kontrakten med den valgte operatør forventes at få en varighed på 25 år. I februar 2012 modtog Kommissionen meddelelse om, at udbuddet af operatøropgaven var afsluttet, og at der var blevet valgt en operatør. Danmark skal bekræfte, at der ikke er blevet udbetalt støtte til projektet, herunder til den valgte operatør, og at standstill-forpligtelsen overholdes (se afgørelsens punkt 43).

4

(5)  De danske myndigheder har bekræftet, at udbudsrunden om valg af operatør er funderet på gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende vilkår og krav, at den relative vægtning af de enkelte delkriterier er fastlagt på forhånd, og at pris indgår som et vigtigt kriterium i den samlede vurdering.

5

(6)  Forretningshemmelighed

6

(7)  DIF er hovedorganisation for 61 specialforbund med et samlet medlemsantal på over 1,6 millioner fordelt på ca. 10 700 sportsforeninger. Ud over at være ansvarlig for både elite- og breddeidræt er DIF national olympisk komité og er således ansvarlig for den danske deltagelse ved OL.

7

(8)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De to sæt bestemmelser er i alt væsentligt identiske. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88.

8

(9)  Forenede sager T-455/08 og T-443/08.

9

(10)  Rettens kendelse af 26. januar 2012, præmis 45, sag T-90/09, Mojo Concerts og Amsterdam Music Dome Exploitatie mod Kommissionen.

10

(11)  Se artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (nu artikel 88) i EF-traktaten (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9).

11

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/18

---

VALTIONTUKI – RUOTSI

Valtiontuki SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Uppsalan areena

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 152/07

Komissio on ilmoittanut 21. maaliskuuta 2012 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ruotsille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Ruotsille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Menettely

Ruotsin viranomaiset ovat ilmoittaneet Euroopan komissiolle toimenpiteestä, joka koskee Ruotsin Uppsalaan rakennettavaa uutta areenaa.

Kuvaus toimenpiteestä

Uppsalan areenalla on tarkoitus harjoittaa useita urheilulajeja (jääkiekko, koripallo, salibandy, käsipallo ja hevosurheilu) ja järjestää useita erityyppisiä viihdetilaisuuksia (konsertteja, perhetapahtumia, tv-nauhoituksia ja gaalatapahtumia) sekä erilaisia kokouksia (kongresseja, konferensseja, yrityskokouksia, messuja, yritystapahtumia ja kirkollisia kokouksia). Suurimmalle areenalle mahtuu urheilutapahtumissa 8 500 katsojaa ja kokouksissa ja konserteissa 10 000.

Uppsalan areenahankkeeseen osallistuvat Uppsalan kunta, areenayhtiö, kiinteistöyhtiö ja tapahtumayhtiö. Areenan talousarvio on 650 miljoonaa SEK (72 miljoonaa EUR). Kunnan on tarkoitus osallistua rahoitukseen 150 miljoonan SEK (16,5 miljoonan EUR) avustuksella, loput rahoitetaan pääasiassa lainoin ja tietyssä määrin yksityisten sijoittajien sijoituksilla. Areenan omistaa kiinteistöyhtiö, jonka puolestaan omistavat yksinomaan yksityiset sijoittajat. Kunta ei näin ollen omista areenasta mitään eikä sillä ole vaikutusvaltaa kiinteistöyhtiön toimintaan. Oman rahoitusosuutensa vakuudeksi kunta saa option kiinteistöyhtiön ostamiseen. Areena rakennetaan kunnan maalle, ja kiinteistöyhtiö ja kunta tekevät tontista vuokrasopimuksen, joka on voimassa 50 vuotta.

Areenan toiminnan harjoittamisesta vastaa ”tapahtumayhtiö” (yksityisten sijoittajien omistuksessa). Kunta tekee erikseen vuokrasopimuksen tapahtumayhtiön kanssa voidakseen säännellä muun muassa urheilujärjestöjen ja suuren yleisön jääaikoja sekä kunnan mahdollisuuksia käyttää areenaa omissa tapahtumissaan. Tapahtumayhtiön on varmistettava, että areena on suuren yleisön käytettävissä markkinaehdoin ja ilman syrjintää.

Toimenpiteen arviointi

Alustavan arvioinnin jälkeen komissio epäilee, että toimenpiteessä voi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komission alustava arviointi osoittaa erityisesti, että valikoivaa taloudellista etua ei voida sulkea pois millään tasolla (rakentaminen, toiminnan harjoittaminen ja käyttö). Lisäksi areenan saama julkinen rahoitus, jonka väitetään rajoittuvan rahoitusvajeeseen (toisin sanoen muut markkinatoimijat eivät ole halukkaita osallistumaan, joten ilman kunnan rahoitusta areenan rahoittamiseen ei olisi riittävästi varoja), todennäköisesti vääristää tai vähintään uhkaa vääristää kilpailua. Vaikka suurin osa toiminnoista, joita areenalla tullaan harjoittamaan, on luonteeltaan paikallisia, areenalla on mahdollista järjestää myös suuria kansainvälisiä tapahtumia. Tämän vuoksi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei voida sulkea pois. Näin ollen tässä vaiheessa komissio katsoo alustavan arviointinsa perusteella, että ilmoitettu toimenpide saattaa olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Edellä mainitun perusteella on tarpeen harkita, voidaanko toimenpide katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tällaisessa arvioinnissa on tarkasteltava sitä, onko toimenpiteellä yhteisen edun mukainen tavoite ja onko se välttämätön ja oikeasuhteinen eikä aiheuta kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Alustavan arviointinsa perusteella komissio epäilee, voidaanko ehdotettu hanke katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tässä vaiheessa kaikilla kolmella mahdollisella tukitasolla (rakentaminen, toiminnan harjoittaminen ja käyttö).

Näiden epäilyjen ja mahdollisella valtiontuella yksityisten toimijoiden investointeihin olevan vaikutuksen vuoksi näyttää olevan välttämätöntä, että komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

KIRJEEN TEKSTI

”The Commission wishes to inform Sweden that, after having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.

1.   PROCEDURE

| (1) | On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language. |
| --- | --- |

(1)

On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

| (2) | The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %). |
| --- | --- |

(2)

The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %).

| (3) | In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed. |
| --- | --- |

(3)

In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed.

| (4) | The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants. |
| --- | --- |

(4)

The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants.

| (5) | There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4). |
| --- | --- |

(5)

There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4).

| (6) | The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible. |
| --- | --- |

(6)

The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible.

2.1.   Construction and Ownership

| (7) | The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company. |
| --- | --- |

(7)

The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company.

| (8) | The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena. |
| --- | --- |

(8)

The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena.

| (9) | The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena. |
| --- | --- |

(9)

The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena.

| (10) | The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms. |
| --- | --- |

(10)

The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms.

2.2.   Operation and Use

| (11) | The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses. |
| --- | --- |

(11)

The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses.

| (12) | Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million). |
| --- | --- |

(12)

Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million).

| (13) | Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user. |
| --- | --- |

(13)

Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user.

3.   THE VIEWS OF THE SWEDISH AUTHORITIES

| (14) | The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility. |
| --- | --- |

(14)

The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility.

| (15) | If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:






  — | The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible. |
| --- | --- | --- |

(15)

If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:

—

The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible.

| — | The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today. |
| --- | --- |

—

The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today.

| — | There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena); |
| --- | --- |

—

There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena);

| — | The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities; |
| --- | --- |

—

The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities;

| — | Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities. |
| --- | --- |

—

Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities.

| — | Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena. |
| --- | --- |

—

Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena.

4.   ASSESSMENT OF THE MEASURE

4.1.   Existence of aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU
   (9)

| (16) | According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market". |
| --- | --- |

(16)

According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market".

| (17) | In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade. |
| --- | --- |

(17)

In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade.

| (18) | With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State. |
| --- | --- |

(18)

With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State.

| (19) | The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena. |
| --- | --- |

(19)

The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena.

| (20) | Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole. |
| --- | --- |

(20)

Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole.

| (21) | The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company. |
| --- | --- |

(21)

The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company.

| (22) | Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified.. |
| --- | --- |

(22)

Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified..

| (23) | Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s). |
| --- | --- |

(23)

Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s).

| (24) | In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market. |
| --- | --- |

(24)

In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market.

| (25) | Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels. |
| --- | --- |

(25)

Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels.

| (26) | Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11) |
| --- | --- |

(26)

Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11)

| (27) | Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(27)

Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

4.2.   Compatibility assessment

| (28) | The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(28)

The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition.

| (29) | With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own. |
| --- | --- |

(29)

With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own.

| (30) | Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled. |
| --- | --- |

(30)

Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled.

| (31) | With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public. |
| --- | --- |

(31)

With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public.

| (32) | Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(32)

Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (33) | At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(33)

At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments.

5.   CONCLUSION

| (34) | Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market. |
| --- | --- |

(34)

Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market.

| (35) | Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(35)

Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure.

| (36) | Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project. |
| --- | --- |

(36)

Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project.

| (37) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(37)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (38) | The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid. |
| --- | --- |

(38)

The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid.

| (39) | The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. |
| --- | --- |

(39)

The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.

| (40) | It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned. |
| --- | --- |

(40)

It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned.

| (41) | The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.” |
| --- | --- |

(41)

The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.”

---

(1)  Uppsala is the fourth largest city in Sweden (located approx. 70 km north of Stockholm).

1

(2)  For the Uppsala Arena, several surveys have been submitted e.g. a survey on the needs for facilities for organized sports associations in Uppsala, the result thereof showed that currently only around 70 % of the need for facilities for major sports in Uppsala is being satisfied and thus the lack of capacity would correspond to approximately 30 %. Another questionnaire amongst the residents of Uppsala in which 37 % of the residents believe that the Municipality should invest in sports halls, arenas and stadiums (the second most required investment after bike and walking paths), and that investments in sport events are preferred by 16 %.

2

(3)  The larger of the two wings of the Arena will have the capacity to take 2,000 visitors at sports and 3,500 visitors at congresses and concerts. The smaller of the two wings of the Arena will have the capacity to take around 1,000 visitors at any event and the “conference room” of the Arena has room for 10-400 visitors.

3

(4)  E.g. only maintaining the existing Gränby Ice Rink without any expansion of capacity would allegedly not be a realistic alternative, because it would not solve the need for new capacity and expanding the capacity of Gränby Ice Rink would allegedly involve higher costs for the municipality.

4

(5)  Business secret

5

(6)  See footnote 2 above.

6

(7)  The current value of maintaining the existing Gränby Ice Rink for the next 25 years is SEK 430 million (EUR 48.4 million) at a discount interest if 8 %.

7

(8)  As regards the alternative of expanding the capacity of Gränby Ice Rink, it would increase the costs further and the current value of the costs for an expansion is SEK 455 million (EUR 51.3 million). The municipality's rent payments for the arena, in comparison, would allegedly be at the current value of SEK 382 million (EUR 43 million).

8

(9)  With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU. The two sets of provisions are, in substance, identical. For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty where appropriate.

9

(10)  Joint cases T-455/08 and T-443/08.

10

(11)  Case T-90/09, Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v. the European Commission, Order of the General Court of 26/01/2012, paragraph 45.

11

(12)  See Article 3 of Regulation 659/1999, Council Regulation No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 (now Art.88) of the EC Treaty. Official Journal L 83/1, 27.03.1999, p. 1-9.

12

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 152/08

| 1. | Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla taiwanilainen yritys Hon Hai Precision Industry Co. (Hon Hai) ja japanilainen yritys Sharp Corporation (Sharp) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan japanilaisessa yrityksessä Sharp Display Products Corporation (SDP) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla taiwanilainen yritys Hon Hai Precision Industry Co. (Hon Hai) ja japanilainen yritys Sharp Corporation (Sharp) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan japanilaisessa yrityksessä Sharp Display Products Corporation (SDP) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Sharp: monenlaisten kulutustavaroiden, tietotuotteiden ja elektroniikan komponenttien valmistus ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Sharp: monenlaisten kulutustavaroiden, tietotuotteiden ja elektroniikan komponenttien valmistus ja myynti,

| — | Hon Hai: elektroniikan sopimusvalmistus alkuperäisille laitevalmistajille sekä elektroniikan tuotteiden ja komponenttien (suppea valikoima) valmistus ja myynti omalla tuotemerkillä, |
| --- | --- |

—

Hon Hai: elektroniikan sopimusvalmistus alkuperäisille laitevalmistajille sekä elektroniikan tuotteiden ja komponenttien (suppea valikoima) valmistus ja myynti omalla tuotemerkillä,

| — | SDP: ohutkalvotransistori-nestekidenäyttöjen (TFT-LCD) valmistus ja myynti. |
| --- | --- |

—

SDP: ohutkalvotransistori-nestekidenäyttöjen (TFT-LCD) valmistus ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 152/09

| 1. | Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla maltalaisen konsernin Klesch Group (The Klesch Group) määräysvallassa oleva yritys Klesch Group Limited hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä Arkema's Vinyl Products Business ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla maltalaisen konsernin Klesch Group (The Klesch Group) määräysvallassa oleva yritys Klesch Group Limited hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä Arkema's Vinyl Products Business ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Klesch Group: öljynjalostus ja alumiini, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Klesch Group: öljynjalostus ja alumiini,

| — | Arkema's Vinyl Products Business: kloorin ja kloorijohdannaisten, natriumhydroksidin, polyvinyylikloridin eli PVC:n (sekä emulsiona että suspensiossa), vinyyliyhdisteiden sekä putkien ja profiilien tuotanto. |
| --- | --- |

—

Arkema's Vinyl Products Business: kloorin ja kloorijohdannaisten, natriumhydroksidin, polyvinyylikloridin eli PVC:n (sekä emulsiona että suspensiossa), vinyyliyhdisteiden sekä putkien ja profiilien tuotanto.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 30.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 152/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 152/26

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 152/10

| 1. | Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, joka liittyy ehdotettuun yrityskauppaan, jonka mukaisesti venäläiseen konserniin OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem (Eurochem) kuuluva saksalainen yritys Eurochem Trading GmbH (Eurochem Trading) hankkii osakkeita ostamalla sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan seuraavissa saksalaisen yrityksen K+S AG (K+S) määräysvallassa olevissa yrityksissä (joista käytetään yhteisnimitystä K+S Nitrogen): saksalaiset K+S Nitrogen GmbH ja fertiva GmbH, turkkilainen K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti, espanjalainen K plus S Iberia S.L., italialainen K+S Agricoltura SpA, kreikkalainen K+S Hellas SA sekä meksikolaiset K+S Agro México SA de C.V. ja K+S Interservicios SA de C.V. Lisäksi se hankkii omaisuutta ostamalla sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin seuraavista K+S:n määräysvallassa olevista yrityksistä: ranskalainen K+S Nitrogen France SAS, kiinalainen Shenzhen K+S Trading Co. Ltd, singaporelainen K+S Asia Pacific Pte. Ltd ja saksalainen K+S AG. Ostetut yritykset ja omaisuus muodostavat yhdessä K+S:n tämänhetkisen typpilannoitteiden myyntitoiminnan (ehdotettu liiketoimi). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 21 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, joka liittyy ehdotettuun yrityskauppaan, jonka mukaisesti venäläiseen konserniin OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem (Eurochem) kuuluva saksalainen yritys Eurochem Trading GmbH (Eurochem Trading) hankkii osakkeita ostamalla sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan seuraavissa saksalaisen yrityksen K+S AG (K+S) määräysvallassa olevissa yrityksissä (joista käytetään yhteisnimitystä K+S Nitrogen): saksalaiset K+S Nitrogen GmbH ja fertiva GmbH, turkkilainen K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti, espanjalainen K plus S Iberia S.L., italialainen K+S Agricoltura SpA, kreikkalainen K+S Hellas SA sekä meksikolaiset K+S Agro México SA de C.V. ja K+S Interservicios SA de C.V. Lisäksi se hankkii omaisuutta ostamalla sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin seuraavista K+S:n määräysvallassa olevista yrityksistä: ranskalainen K+S Nitrogen France SAS, kiinalainen Shenzhen K+S Trading Co. Ltd, singaporelainen K+S Asia Pacific Pte. Ltd ja saksalainen K+S AG. Ostetut yritykset ja omaisuus muodostavat yhdessä K+S:n tämänhetkisen typpilannoitteiden myyntitoiminnan (ehdotettu liiketoimi).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Eurochem: kivennäisten ja kivihiilen louhinta sekä kivennäislannoitteiden valmistus ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Eurochem: kivennäisten ja kivihiilen louhinta sekä kivennäislannoitteiden valmistus ja myynti,

| — | K+S Nitrogen: itsenäisten yritysten valmistamien yksiravinteisten typpilannoitteiden ja NPK-lannoitteiden myynti; aiemmin niiden valmistuksesta vastasi pääasiassa Antwerpenissa sijaitseva BASF. |
| --- | --- |

—

K+S Nitrogen: itsenäisten yritysten valmistamien yksiravinteisten typpilannoitteiden ja NPK-lannoitteiden myynti; aiemmin niiden valmistuksesta vastasi pääasiassa Antwerpenissa sijaitseva BASF.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---