# Jurnalul Oficial L 164/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 164 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6129 iunie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 164

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6129 iunie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/919 al Comisiei din 27 iunie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină | 2 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/920 al Comisiei din 28 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește anumite dispoziții privind controalele, notificările și raportarea anuală, precum și privind modificările programelor POSEI | 5 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/921 al Comisiei din 28 iunie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 14 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/922 al Comisiei din 28 iunie 2018 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea minimă a mării pentru năvoadele de navă utilizate pentru pescuitul uvei (Gymnammodytes cicerelus și G. semisquamatus) și al guvizilor (Aphia minuta și Crystalogobius linearis) în anumite ape teritoriale ale Spaniei (Catalonia) | 39 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2018/923 a Consiliului din 22 iunie 2018 de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017 | 42 |
| | * | Decizia (UE) 2018/924 a Consiliului din 22 iunie 2018 de abrogare a Deciziei 2009/414/CE privind existența unui deficit excesiv în Franța | 44 |
| | * | Decizia (PESC) 2018/925 a Comitetului politic și de securitate din 26 iunie 2018 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) | 46 |
| | * | Decizia (UE) 2018/926 a Consiliului din 26 iunie 2018 de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor | 48 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/927 a Comisiei din 27 iunie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/789 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [notificată cu numărul C(2018) 3972] | 49 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/928 a Comisiei din 28 iunie 2018 de încheiere a procedurii de redeschidere a anchetei privind hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P cu privire la Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 51 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA)

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/919 al Comisiei din 27 iunie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

2

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/920 al Comisiei din 28 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește anumite dispoziții privind controalele, notificările și raportarea anuală, precum și privind modificările programelor POSEI

5

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/921 al Comisiei din 28 iunie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

14

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/922 al Comisiei din 28 iunie 2018 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea minimă a mării pentru năvoadele de navă utilizate pentru pescuitul uvei (Gymnammodytes cicerelus și G. semisquamatus) și al guvizilor (Aphia minuta și Crystalogobius linearis) în anumite ape teritoriale ale Spaniei (Catalonia)

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

39

DECIZII

*

Decizia (UE) 2018/923 a Consiliului din 22 iunie 2018 de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017

42

*

Decizia (UE) 2018/924 a Consiliului din 22 iunie 2018 de abrogare a Deciziei 2009/414/CE privind existența unui deficit excesiv în Franța

44

*

Decizia (PESC) 2018/925 a Comitetului politic și de securitate din 26 iunie 2018 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

46

*

Decizia (UE) 2018/926 a Consiliului din 26 iunie 2018 de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

48

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/927 a Comisiei din 27 iunie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/789 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [notificată cu numărul C(2018) 3972]

Xylella fastidiosa

[notificată cu numărul C(2018) 3972]

49

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/928 a Comisiei din 28 iunie 2018 de încheiere a procedurii de redeschidere a anchetei privind hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P cu privire la Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

51

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/583 al Comisiei din 16 aprilie 2018 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Lough Neah Pollan (DOP)] ( JO L 98, 18.4.2018 ) | 62 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/583 al Comisiei din 16 aprilie 2018 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Lough Neah Pollan (DOP)] ( JO L 98, 18.4.2018 )

( JO L 98, 18.4.2018 )

62

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/1

---

Informare cu privire la intrarea în vigoare a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA)

Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Libaneză de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Libaneze la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (1), semnat la 27 februarie 2018, a intrat în vigoare la 4 iunie 2018, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din acord.

1

---

(1)  
  JO L 79, 22.3.2018, p. 3.

1

---

REGULAMENTE

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/919 AL COMISIEI

din 27 iunie 2018

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Codul NC | Denumirea mărfurilor | Prețul reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția menționată la articolul 3
  (în EUR/100 kg) | Originea (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite «păsări de curte 70 %» | 101,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite «păsări de curte 65 %» | 127,4 | 0 | AR |
| 225,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate de păsări de curte din specia Gallus domesticus congelate | 240,2 | 18 | AR |
| 225,9 | 22 | BR |
| 333,9 | 0 | CL |
| 236,6 | 19 | TH |
| 0207 27 10 | Bucăți dezosate de curcani și de curci, congelate | 304,7 | 0 | BR |
| 323,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Ouă fără coajă, uscate | 242,1 | 1 | AR |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din păsări de curte din specia Gallus domesticus | 247,7 | 12 | BR |

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Prețul reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția menționată la articolul 3

(în EUR/100 kg)

Originea (1)

0207 12 10

Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite «păsări de curte 70 %»

101,3

0

AR

0207 12 90

Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite «păsări de curte 65 %»

127,4

0

AR

225,0

0

BR

0207 14 10

Bucăți dezosate de păsări de curte din specia Gallus domesticus congelate

240,2

18

AR

225,9

22

BR

333,9

0

CL

236,6

19

TH

0207 27 10

Bucăți dezosate de curcani și de curci, congelate

304,7

0

BR

323,1

0

CL

0408 91 80

Ouă fără coajă, uscate

242,1

1

AR

1602 32 11

Preparate nefierte din păsări de curte din specia Gallus domesticus

247,7

12

BR

---

(1)  Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7).

1

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/920 AL COMISIEI

din 28 iunie 2018

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 în ceea ce privește anumite dispoziții privind controalele, notificările și raportarea anuală, precum și privind modificările programelor POSEI

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului (1), în special articolul 6 alineatul (2), articolul 8 al doilea paragraf și articolul 12 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Experiența dobândită în urma aplicării Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei (2) a arătat că trebuie clarificate și simplificate anumite dispoziții privind controalele, notificările și raportarea anuală. |
| --- | --- |

(1)

Experiența dobândită în urma aplicării Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei (2) a arătat că trebuie clarificate și simplificate anumite dispoziții privind controalele, notificările și raportarea anuală.

| (2) | Articolele 2, 3 și 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește dispozițiile privind licențele de import, certificatele de scutire, certificatele de ajutor și plata legate de produsele importate din țări terțe sau furnizate din Uniune. Prin articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei (3), utilizarea numărului de înregistrare și identificare a operatorilor economici (denumit în continuare „numărul EORI”) devine obligatorie pentru licențele de import. Este necesar să se prevadă aceeași cerință pentru licențele de import, pentru certificatele de scutire și pentru certificatele de ajutor care fac obiectul articolelor 2, 3 și, respectiv, 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014. |
| --- | --- |

(2)

Articolele 2, 3 și 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește dispozițiile privind licențele de import, certificatele de scutire, certificatele de ajutor și plata legate de produsele importate din țări terțe sau furnizate din Uniune. Prin articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei (3), utilizarea numărului de înregistrare și identificare a operatorilor economici (denumit în continuare „numărul EORI”) devine obligatorie pentru licențele de import. Este necesar să se prevadă aceeași cerință pentru licențele de import, pentru certificatele de scutire și pentru certificatele de ajutor care fac obiectul articolelor 2, 3 și, respectiv, 5 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014.

| (3) | Articolul 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 conține normele privind documentele care trebuie prezentate de operatori și valabilitatea licențelor și a certificatelor. Este necesar să se faciliteze transmiterea electronică a documentelor de însoțire a licențelor și a certificatelor. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 conține normele privind documentele care trebuie prezentate de operatori și valabilitatea licențelor și a certificatelor. Este necesar să se faciliteze transmiterea electronică a documentelor de însoțire a licențelor și a certificatelor.

| (4) | Articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede normele privind controalele administrative și fizice referitoare la importul, introducerea, exportul și expedierea produselor agricole. Este necesar să se separe tipul de controale fizice pentru import și introducere de tipul de controale fizice pentru export și expediere. Din redactarea articolului respectiv ar trebui să reiasă în mod explicit obligația de a utiliza un eșantion reprezentativ atunci când se realizează controale asupra operațiunilor de export și expediere prevăzute în secțiunea 5 din acel regulament. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede normele privind controalele administrative și fizice referitoare la importul, introducerea, exportul și expedierea produselor agricole. Este necesar să se separe tipul de controale fizice pentru import și introducere de tipul de controale fizice pentru export și expediere. Din redactarea articolului respectiv ar trebui să reiasă în mod explicit obligația de a utiliza un eșantion reprezentativ atunci când se realizează controale asupra operațiunilor de export și expediere prevăzute în secțiunea 5 din acel regulament.

| (5) | Articolul 22 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede principiile generale referitoare la controale în ceea ce privește cererile de ajutor aferente măsurilor de sprijinire a produselor agricole locale. Ținând seama de eterogenitatea și de nivelul diferit de complexitate a acțiunilor din cadrul măsurilor și în scopul de a asigura în continuare că sunt acoperite și reprezentate în eșantioane toate domeniile cheltuielilor, este necesar să se precizeze că autoritățile competente trebuie să realizeze controale la fața locului la nivelul fiecărei acțiuni prin eșantionarea a cel puțin 5 % din cererile de ajutor. Eșantionul ar trebui să reprezinte, de asemenea, cel puțin 5 % din sumele care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 22 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede principiile generale referitoare la controale în ceea ce privește cererile de ajutor aferente măsurilor de sprijinire a produselor agricole locale. Ținând seama de eterogenitatea și de nivelul diferit de complexitate a acțiunilor din cadrul măsurilor și în scopul de a asigura în continuare că sunt acoperite și reprezentate în eșantioane toate domeniile cheltuielilor, este necesar să se precizeze că autoritățile competente trebuie să realizeze controale la fața locului la nivelul fiecărei acțiuni prin eșantionarea a cel puțin 5 % din cererile de ajutor. Eșantionul ar trebui să reprezinte, de asemenea, cel puțin 5 % din sumele care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune.

| (6) | Articolul 24 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede normele pentru selecția solicitanților de ajutor care să fie vizați de controale la fața locului. Întrucât este posibil ca în regiunile ultraperiferice să existe un număr mic de solicitanți, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a selecționa un singur solicitant. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 24 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede normele pentru selecția solicitanților de ajutor care să fie vizați de controale la fața locului. Întrucât este posibil ca în regiunile ultraperiferice să existe un număr mic de solicitanți, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a selecționa un singur solicitant.

| (7) | Articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede că la sfârșitul fiecărui trimestru al anului trebuie notificate anumite date privind bilanțul regimului specific de aprovizionare. Această frecvență implică o sarcină prea mare, o notificare doar o dată pe an fiind considerată suficientă. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 prevede că la sfârșitul fiecărui trimestru al anului trebuie notificate anumite date privind bilanțul regimului specific de aprovizionare. Această frecvență implică o sarcină prea mare, o notificare doar o dată pe an fiind considerată suficientă.

| (8) | Articolul 39 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește elementele care trebuie incluse în rapoartele anuale privind punerea în aplicare a măsurilor. În raportul său din 15 decembrie 2016 (4), Comisia a ajuns la concluzia că raportarea cu privire la implementarea programelor POSEI ar trebui îmbunătățită, îndeosebi pentru a se evalua mai bine respectarea obiectivelor, inclusiv pentru regimul specific de aprovizionare, și pentru a se descrie mai bine situația sectorului agricol și dezvoltarea acestuia, inclusiv monitorizarea prețurilor și poziția concurențială a producției locale în privința importurilor. Deoarece este de asemenea necesar să se clarifice obligațiile de raportare și să se furnizeze o nouă structură a rapoartelor anuale, detaliile relevante ar trebui specificate în noua anexă la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014. |
| --- | --- |

(8)

Articolul 39 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește elementele care trebuie incluse în rapoartele anuale privind punerea în aplicare a măsurilor. În raportul său din 15 decembrie 2016 (4), Comisia a ajuns la concluzia că raportarea cu privire la implementarea programelor POSEI ar trebui îmbunătățită, îndeosebi pentru a se evalua mai bine respectarea obiectivelor, inclusiv pentru regimul specific de aprovizionare, și pentru a se descrie mai bine situația sectorului agricol și dezvoltarea acestuia, inclusiv monitorizarea prețurilor și poziția concurențială a producției locale în privința importurilor. Deoarece este de asemenea necesar să se clarifice obligațiile de raportare și să se furnizeze o nouă structură a rapoartelor anuale, detaliile relevante ar trebui specificate în noua anexă la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014.

| (9) | Articolul 40 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește procedurile de modificare a programelor POSEI. Ținând seama de experiența dobândită cu aplicarea acestuia, procedurile respective trebuie simplificate pentru a se asigura o mai mare flexibilitate și o mai bună adaptare la condițiile reale aferente regimului de aprovizionare și la condițiile sectorului agricol local. Prin urmare, este necesar să se solicite prezentarea, în același timp, până la 31 iulie, a modificărilor menționate la articolul 40 alineatele (1) și (2) din acel regulament. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 40 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 stabilește procedurile de modificare a programelor POSEI. Ținând seama de experiența dobândită cu aplicarea acestuia, procedurile respective trebuie simplificate pentru a se asigura o mai mare flexibilitate și o mai bună adaptare la condițiile reale aferente regimului de aprovizionare și la condițiile sectorului agricol local. Prin urmare, este necesar să se solicite prezentarea, în același timp, până la 31 iulie, a modificărilor menționate la articolul 40 alineatele (1) și (2) din acel regulament.

| (10) | În general, pentru modificările aduse programelor POSEI nu este nevoie de aprobarea oficială a Comisiei. Este necesar să se revizuiască redactarea articolului 40 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, pentru ca principiul respectiv să fie exprimat mai explicit. |
| --- | --- |

(10)

În general, pentru modificările aduse programelor POSEI nu este nevoie de aprobarea oficială a Comisiei. Este necesar să se revizuiască redactarea articolului 40 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, pentru ca principiul respectiv să fie exprimat mai explicit.

| (11) | Cu toate acestea, pentru modificările „importante” aduse programelor, menționate la articolul 40 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, este nevoie de aprobarea oficială a Comisiei. Pe baza experienței dobândite cu procedura respectivă, este necesar să se prelungească termenul pentru aprobare la cinci luni de la notificarea modificării. În plus, în scopul simplificării procedurii, aprobarea oficială a Comisiei ar trebui limitată la primele două cazuri pe care le menționează în prezent acea dispoziție. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate acestea, pentru modificările „importante” aduse programelor, menționate la articolul 40 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, este nevoie de aprobarea oficială a Comisiei. Pe baza experienței dobândite cu procedura respectivă, este necesar să se prelungească termenul pentru aprobare la cinci luni de la notificarea modificării. În plus, în scopul simplificării procedurii, aprobarea oficială a Comisiei ar trebui limitată la primele două cazuri pe care le menționează în prezent acea dispoziție.

| (12) | Articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 se referă la modificări „minore”. În scopul de a se facilita procedura de ajustare financiară în statele membre, termenul pentru notificarea ajustărilor de până la 20 % din fondurile alocate ar trebui prelungit până la 31 mai. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 se referă la modificări „minore”. În scopul de a se facilita procedura de ajustare financiară în statele membre, termenul pentru notificarea ajustărilor de până la 20 % din fondurile alocate ar trebui prelungit până la 31 mai.

| (13) | În fine, ar trebui simplificată definiția termenului „măsură” de la articolul 40 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014. |
| --- | --- |

(13)

În fine, ar trebui simplificată definiția termenului „măsură” de la articolul 40 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014.

| (14) | Mai multe regulamente ale Comisiei au fost abrogate și înlocuite cu regulamente delegate și de punere în aplicare. Din considerente de claritate și de securitate juridică, este necesar să se actualizeze trimiterile la acele regulamente. În special, în ceea ce privește sistemul de licențe de import și de export, trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei (5) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 (6) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 ale Comisiei. |
| --- | --- |

(14)

Mai multe regulamente ale Comisiei au fost abrogate și înlocuite cu regulamente delegate și de punere în aplicare. Din considerente de claritate și de securitate juridică, este necesar să se actualizeze trimiterile la acele regulamente. În special, în ceea ce privește sistemul de licențe de import și de export, trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei (5) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 (6) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 ale Comisiei.

| (15) | În ceea ce privește notificarea către Comisie, trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 792/2009 al Comisiei (7) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (8) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (9). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește notificarea către Comisie, trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 792/2009 al Comisiei (7) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (8) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (9).

| (16) | În ceea ce privește normele bazate pe Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10), trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 1122/2009 al Comisiei (11) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei (12) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (13). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește normele bazate pe Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (10), trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 1122/2009 al Comisiei (11) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei (12) și la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (13).

| (17) | În ceea ce privește dispozițiile legate de Codul vamal al Uniunii, trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (14) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15), la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (16) sau la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (17). |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește dispozițiile legate de Codul vamal al Uniunii, trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (14) ar trebui înlocuite cu trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15), la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (16) sau la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (17).

| (18) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (19) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind plățile directe, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului privind plățile directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Licențele de import se întocmesc în conformitate cu modelul prevăzut în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei (*1).
  Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 al Comisiei (*2) și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.
  Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.


  (*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei din 18 mai 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de licențe de import și de export (JO L 206, 30.7.2016, p. 44)."


  (*2)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele referitoare la eliberarea și reținerea garanțiilor constituite pentru astfel de licențe, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2535/2001, (CE) nr. 1342/2003, (CE) nr. 2336/2003, (CE) nr. 951/2006, (CE) nr. 341/2007 și (CE) nr. 382/2008 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2390/98, (CE) nr. 1345/2005, (CE) nr. 376/2008 și (CE) nr. 507/2008 ale Comisiei (JO L 206, 30.7.2016, p. 1).”;" |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Licențele de import se întocmesc în conformitate cu modelul prevăzut în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei (*1).

Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 al Comisiei (*2) și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.

Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei din 18 mai 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de licențe de import și de export (JO L 206, 30.7.2016, p. 44)."

*1

(*2)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele referitoare la eliberarea și reținerea garanțiilor constituite pentru astfel de licențe, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2535/2001, (CE) nr. 1342/2003, (CE) nr. 2336/2003, (CE) nr. 951/2006, (CE) nr. 341/2007 și (CE) nr. 382/2008 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2390/98, (CE) nr. 1345/2005, (CE) nr. 376/2008 și (CE) nr. 507/2008 ale Comisiei (JO L 206, 30.7.2016, p. 1).”;"

*2

| (b) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Se percep taxe la import pentru cantitățile mai mari decât cele indicate pe licența de import. Se aplică toleranța pozitivă de 5 % prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239, cu condiția să se plătească taxele la import aferente.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Se percep taxe la import pentru cantitățile mai mari decât cele indicate pe licența de import. Se aplică toleranța pozitivă de 5 % prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239, cu condiția să se plătească taxele la import aferente.”

| 2. | La articolul 3, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Certificatele de scutire se întocmesc după modelul licenței de import din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239.
  Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.
  Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 3, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Certificatele de scutire se întocmesc după modelul licenței de import din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239.

Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.

Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.”

| 3. | La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Certificatele de ajutor se întocmesc după modelul licenței de import din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239.
  Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.
  Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Certificatele de ajutor se întocmesc după modelul licenței de import din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239.

Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și articolele 2 și 3, articolul 4 alineatul (1), articolele 5 și 7 și articolele 13-16 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis, fără a aduce atingere prezentului regulament.

Toleranța negativă prevăzută la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 și la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 se aplică mutatis mutandis.”

| 4. | Articolul 8 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se modifică după cum urmează:






  (i) | teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „Sub rezerva articolului 2 alineatul (5), a articolului 3 alineatul (6), a articolului 5 alineatul (7) și a articolelor 11 și 12, autoritățile competente acceptă cererea de licență de import, de certificat de scutire sau de certificat de ajutor prezentată de operatori pentru fiecare transport. Cererile respective sunt însoțite de originalul sau de copia certificată conformă a facturii de cumpărare, precum și de originalul, de copia certificată conformă ori de un echivalent electronic autentificat al următoarelor documente:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 8 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se modifică după cum urmează:

(i)

teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Sub rezerva articolului 2 alineatul (5), a articolului 3 alineatul (6), a articolului 5 alineatul (7) și a articolelor 11 și 12, autoritățile competente acceptă cererea de licență de import, de certificat de scutire sau de certificat de ajutor prezentată de operatori pentru fiecare transport. Cererile respective sunt însoțite de originalul sau de copia certificată conformă a facturii de cumpărare, precum și de originalul, de copia certificată conformă ori de un echivalent electronic autentificat al următoarelor documente:”;

| (ii) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | în cazul certificatului de ajutor:






  (i) | tipurile de dovadă a statutului vamal de mărfuri unionale menționate la articolul 199 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (*3); sau |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

în cazul certificatului de ajutor:

(i)

tipurile de dovadă a statutului vamal de mărfuri unionale menționate la articolul 199 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (*3); sau

*3

| (ii) | un tip de declarație CO în temeiul capitolelor 2 și 3 din titlul VIII din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (*4) în conformitate cu elementele de date nr. 1/1, 1/2 și 1/3 menționate în tabelul cerințelor în materie de date din titlul I capitolul 3 secțiunea 1 din anexa B la acel regulament. |
| --- | --- |

(ii)

un tip de declarație CO în temeiul capitolelor 2 și 3 din titlul VIII din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (*4) în conformitate cu elementele de date nr. 1/1, 1/2 și 1/3 menționate în tabelul cerințelor în materie de date din titlul I capitolul 3 secțiunea 1 din anexa B la acel regulament.

*4

(*3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558)."

*3

(*4)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).”;"

*4

| (b) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Documentele de însoțire menționate pot fi sub forma unui mesaj electronic. În cazul în care autoritatea competentă care efectuează verificările nu are acces la sistemul informatic care gestionează și generează un astfel de document electronic, acesta trebuie înlocuit cu o copie, certificată conformă în mod corespunzător, sau cu echivalentul său electronic autentificat, pe suport de hârtie.” |
| --- | --- |

(b)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Documentele de însoțire menționate pot fi sub forma unui mesaj electronic. În cazul în care autoritatea competentă care efectuează verificările nu are acces la sistemul informatic care gestionează și generează un astfel de document electronic, acesta trebuie înlocuit cu o copie, certificată conformă în mod corespunzător, sau cu echivalentul său electronic autentificat, pe suport de hârtie.”

| 5. | La articolul 12, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Notificarea menționată la prezentul articol se face în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (*5) și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (*6).

  (*5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de completare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie de informații și documente (JO L 171, 4.7.2017, p. 100)."


  (*6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie ale informațiilor și documentelor, precum și de modificare și abrogare a mai multor regulamente ale Comisiei (JO L 171, 4.7.2017, p. 113).”
  " |
| --- | --- |

5.

La articolul 12, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Notificarea menționată la prezentul articol se face în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (*5) și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (*6).

*5

*6

(*5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de completare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie de informații și documente (JO L 171, 4.7.2017, p. 100)."

*5

(*6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie ale informațiilor și documentelor, precum și de modificare și abrogare a mai multor regulamente ale Comisiei (JO L 171, 4.7.2017, p. 113).”
  "

*6

| 6. | La articolul 16, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Controalele fizice efectuate în regiunea ultraperiferică în cauză la importul sau introducerea produselor agricole implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 5 % din licențele și certificatele prezentate în conformitate cu articolul 9.
  Controalele fizice efectuate în regiunea ultraperiferică în cauză la exportul sau expedierea prevăzute în secțiunea 5 implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 5 % din operațiuni, pe baza profilurilor de risc stabilite de statele membre.
  Respectivelor controale fizice li se aplică mutatis mutandis Regulamentul (CE) nr. 1276/2008 al Comisiei (*7).
  În plus, în cazuri speciale, Comisia poate solicita efectuarea de controale fizice care să vizeze alte procente.


  (*7)  Regulamentul (CE) nr. 1276/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 privind monitorizarea prin controale fizice a exporturilor de produse agricole care beneficiază de restituiri sau de alte sume (JO L 339, 18.12.2008, p. 53).”
  " |
| --- | --- |

6.

La articolul 16, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Controalele fizice efectuate în regiunea ultraperiferică în cauză la importul sau introducerea produselor agricole implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 5 % din licențele și certificatele prezentate în conformitate cu articolul 9.

Controalele fizice efectuate în regiunea ultraperiferică în cauză la exportul sau expedierea prevăzute în secțiunea 5 implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 5 % din operațiuni, pe baza profilurilor de risc stabilite de statele membre.

Respectivelor controale fizice li se aplică mutatis mutandis Regulamentul (CE) nr. 1276/2008 al Comisiei (*7).

În plus, în cazuri speciale, Comisia poate solicita efectuarea de controale fizice care să vizeze alte procente.

(*7)  Regulamentul (CE) nr. 1276/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 privind monitorizarea prin controale fizice a exporturilor de produse agricole care beneficiază de restituiri sau de alte sume (JO L 339, 18.12.2008, p. 53).”
  "

*7

| 7. | La articolul 22, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pe baza unei analize a riscurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din prezentul regulament, autoritățile competente efectuează controale la fața locului pe un eșantion, pentru fiecare acțiune, de cel puțin 5 % din cererile de ajutor. Eșantionul reprezintă, de asemenea, cel puțin 5 % din sumele care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 22, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pe baza unei analize a riscurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din prezentul regulament, autoritățile competente efectuează controale la fața locului pe un eșantion, pentru fiecare acțiune, de cel puțin 5 % din cererile de ajutor. Eșantionul reprezintă, de asemenea, cel puțin 5 % din sumele care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune.”

| 8. | La articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf, se adaugă următoarea teză:

  „Atunci când numărul minim de solicitanți de ajutor cărora urmează să li se aplice controale la fața locului este mai mic de 12, statele membre selecționează în mod aleatoriu cel puțin un solicitant.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf, se adaugă următoarea teză:

„Atunci când numărul minim de solicitanți de ajutor cărora urmează să li se aplice controale la fața locului este mai mic de 12, statele membre selecționează în mod aleatoriu cel puțin un solicitant.”

| 9. | Articolele 28 și 29 se înlocuiesc cu următorul text:

  „Articolul 28
  Recuperarea plăților necuvenite și sancțiuni financiare

  (1)   În cazul unei plăți necuvenite, se aplică mutatis mutandis articolul 7 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (*8).


  (2)   Atunci când plata necuvenită este rezultatul unei declarații false, a unor documente false sau a unei neglijențe grave a solicitantului de ajutor, se aplică o sancțiune financiară egală cu suma plătită nejustificat, majorată cu o dobândă calculată în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014.



  Articolul 29
  Forță majoră și circumstanțe excepționale
  În cazuri de forță majoră sau de circumstanțe excepționale în sensul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, se aplică mutatis mutandis articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei (*9).


  (*8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69)."


  (*9)  Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Sistemul Integrat de Administrare și Control și condițiile pentru refuzarea sau retragerea plăților și pentru sancțiunile administrative aplicabile în cazul plăților directe, al sprijinului pentru dezvoltare rurală și al ecocondiționalității (JO L 181, 20.6.2014, p. 48).”
  " |
| --- | --- |

9.

Articolele 28 și 29 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 28

Recuperarea plăților necuvenite și sancțiuni financiare

(1)   În cazul unei plăți necuvenite, se aplică mutatis mutandis articolul 7 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (*8).

(2)   Atunci când plata necuvenită este rezultatul unei declarații false, a unor documente false sau a unei neglijențe grave a solicitantului de ajutor, se aplică o sancțiune financiară egală cu suma plătită nejustificat, majorată cu o dobândă calculată în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014.

Articolul 29

Forță majoră și circumstanțe excepționale

În cazuri de forță majoră sau de circumstanțe excepționale în sensul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, se aplică mutatis mutandis articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei (*9).

(*8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69)."

*8

(*9)  Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Sistemul Integrat de Administrare și Control și condițiile pentru refuzarea sau retragerea plăților și pentru sancțiunile administrative aplicabile în cazul plăților directe, al sprijinului pentru dezvoltare rurală și al ecocondiționalității (JO L 181, 20.6.2014, p. 48).”
  "

*9

| 10. | La articolul 32 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Notificarea menționată la prezentul alineat se face în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 32 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Notificarea menționată la prezentul alineat se face în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.”

| 11. | La articolul 35, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Autoritățile competente se asigură că produsele enumerate în anexa VII se utilizează în conformitate cu normele relevante ale Uniunii, în special cu articolele 211, 214, 215, 218, 219 și 254 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*10), cu articolele 161-164, 171-175, 178, 179 și 239 din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 și cu articolele 260-269 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.


  (*10)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

11.

La articolul 35, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Autoritățile competente se asigură că produsele enumerate în anexa VII se utilizează în conformitate cu normele relevante ale Uniunii, în special cu articolele 211, 214, 215, 218, 219 și 254 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (*10), cu articolele 161-164, 171-175, 178, 179 și 239 din Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 și cu articolele 260-269 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.

(*10)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).”
  "

*10

| 12. | Articolul 38 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | la primul paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „În ceea ce privește regimul specific de aprovizionare, autoritățile competente notifică Comisiei, până cel târziu la data de 31 mai a fiecărui an, următoarele date referitoare la operațiunile efectuate în anul precedent în ceea ce privește bilanțul de aprovizionare al anului calendaristic de referință, defalcate în funcție de produs și de cod NC și, după caz, de fiecare destinație”; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Articolul 38 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

la primul paragraf, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În ceea ce privește regimul specific de aprovizionare, autoritățile competente notifică Comisiei, până cel târziu la data de 31 mai a fiecărui an, următoarele date referitoare la operațiunile efectuate în anul precedent în ceea ce privește bilanțul de aprovizionare al anului calendaristic de referință, defalcate în funcție de produs și de cod NC și, după caz, de fiecare destinație”;

| (ii) | la al doilea paragraf, a doua teză se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

la al doilea paragraf, a doua teză se elimină;

| (b) | alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Notificările menționate la prezentul articol se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.


  (4)   Notificările menționate la articolul 23 alineatul (3) și la articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013 se efectuează, de asemenea, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.” |
| --- | --- |

(b)

alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Notificările menționate la prezentul articol se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.

(4)   Notificările menționate la articolul 23 alineatul (3) și la articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013 se efectuează, de asemenea, în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.”

| 13. | Articolul 39 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 39
  Raportul anual

  (1)   Structura și conținutul raportului anual menționat la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013 sunt cele prezentate în anexa IX la prezentul regulament.


  (2)   Raportul menționat la alineatul (1) se transmite Comisiei în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.” |
| --- | --- |

13.

Articolul 39 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 39

Raportul anual

(1)   Structura și conținutul raportului anual menționat la articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013 sunt cele prezentate în anexa IX la prezentul regulament.

(2)   Raportul menționat la alineatul (1) se transmite Comisiei în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.”

| 14. | Articolul 40 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(1)   Modificările aduse fiecărui program POSEI sunt prezentate de către statele membre Comisiei o dată pe an calendaristic și pe program, cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unor circumstanțe excepționale. Modificările se transmit Comisiei până cel târziu la data de 31 iulie a anului anterior celui în care se depune cererea. Modificările trebuie justificate în mod corespunzător, furnizându-se în special următoarele informații:






  (a) | motivele eventualelor dificultăți întâmpinate legate de punerea în aplicare, care justifică modificarea programului; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Articolul 40 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Modificările aduse fiecărui program POSEI sunt prezentate de către statele membre Comisiei o dată pe an calendaristic și pe program, cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unor circumstanțe excepționale. Modificările se transmit Comisiei până cel târziu la data de 31 iulie a anului anterior celui în care se depune cererea. Modificările trebuie justificate în mod corespunzător, furnizându-se în special următoarele informații:

(a)

motivele eventualelor dificultăți întâmpinate legate de punerea în aplicare, care justifică modificarea programului;

| (b) | efectele estimate ale modificării; |
| --- | --- |

(b)

efectele estimate ale modificării;

| (c) | consecințele în ceea ce privește finanțarea și condițiile de eligibilitate. |
| --- | --- |

(c)

consecințele în ceea ce privește finanțarea și condițiile de eligibilitate.

Comisia informează statele membre dacă consideră că modificările nu respectă legislația Uniunii, în special articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013, fără a aduce atingere articolelor 51 și 52 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

Modificările se aplică începând cu data de 1 ianuarie a anului următor celui în care au fost notificate. În cazul în care se consideră că este necesară o aplicare anticipată, aceste modificări se pot aplica mai devreme dacă Comisia nu obiectează față de acest lucru.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), următoarele propuneri de modificare ale statelor membre sunt evaluate separat de Comisie, care decide în privința aprobării lor în termen de cel mult cinci luni de la prezentarea acestora, în conformitate cu procedura menționată la articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013:

| (a) | aderarea unei noi regiuni ultraperiferice; |
| --- | --- |

(a)

aderarea unei noi regiuni ultraperiferice;

| (b) | introducerea în programul general a unor grupe noi de produse care urmează să fie sprijinite în temeiul regimului specific de aprovizionare sau a unor măsuri noi în favoarea producției agricole locale. |
| --- | --- |

(b)

introducerea în programul general a unor grupe noi de produse care urmează să fie sprijinite în temeiul regimului specific de aprovizionare sau a unor măsuri noi în favoarea producției agricole locale.

Modificările astfel aprobate se aplică începând cu data de 1 ianuarie a anului următor celui în care a fost făcută propunerea de modificare sau începând cu data indicată în mod expres în decizia de aprobare.”;

| (b) | la alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | în ceea ce privește toate măsurile, ajustările de până la 20 % din alocarea financiară a fiecărei măsuri, fără a se aduce atingere plafoanelor financiare prevăzute la articolul 30 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013, cu condiția ca astfel de ajustări să fie notificate cel târziu la data de 31 mai a anului următor anului calendaristic aferent alocării financiare modificate;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

în ceea ce privește toate măsurile, ajustările de până la 20 % din alocarea financiară a fiecărei măsuri, fără a se aduce atingere plafoanelor financiare prevăzute la articolul 30 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013, cu condiția ca astfel de ajustări să fie notificate cel târziu la data de 31 mai a anului următor anului calendaristic aferent alocării financiare modificate;”;

| (c) | la alineatul (5), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «măsură» înseamnă gruparea unor acțiuni necesare pentru atingerea unuia sau a mai multor obiective ale programului, într-o linie pentru care se definește o alocare financiară în tabelul financiar menționat la articolul 5 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (5), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«măsură» înseamnă gruparea unor acțiuni necesare pentru atingerea unuia sau a mai multor obiective ale programului, într-o linie pentru care se definește o alocare financiară în tabelul financiar menționat la articolul 5 litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 228/2013;”;

| (d) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Notificările menționate la prezentul articol se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.” |
| --- | --- |

(d)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Notificările menționate la prezentul articol se realizează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185.”

| 15. | Se adaugă anexa IX, al cărei text figurează în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

15.

Se adaugă anexa IX, al cărei text figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 78, 20.3.2013, p. 23.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei din 20 februarie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 63, 4.3.2014, p. 13).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1239 al Comisiei din 18 mai 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de licențe de import și de export (JO L 206, 30.7.2016, p. 44).

3

(4)  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind punerea în aplicare a programului de măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (POSEI) [COM(2016) 797 final].

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (JO L 114, 26.4.2008, p. 3).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) 2016/1237 al Comisiei din 18 mai 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele referitoare la eliberarea și reținerea garanțiilor constituite pentru astfel de licențe, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2535/2001, (CE) nr. 1342/2003, (CE) nr. 2336/2003, (CE) nr. 951/2006, (CE) nr. 341/2007 și (CE) nr. 382/2008 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2390/98, (CE) nr. 1345/2005, (CE) nr. 376/2008 și (CE) nr. 507/2008 ale Comisiei (JO L 206, 30.7.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 792/2009 al Comisiei din 31 august 2009 de stabilire a normelor detaliate pentru comunicarea Comisiei de către statele membre a informațiilor și documentelor cu privire la implementarea organizării comune a piețelor, la sistemul de plăți directe, la promovarea produselor agricole și la regimul aplicabil regiunilor ultraperiferice și insulelor mici din Marea Egee (JO L 228, 1.9.2009, p. 3).

7

(8)  Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de completare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie de informații și documente (JO L 171, 4.7.2017, p. 100).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie ale informațiilor și documentelor, precum și de modificare și abrogare a mai multor regulamente ale Comisiei (JO L 171, 4.7.2017, p. 113).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1122/2009 al Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește ecocondiționalitatea, modularea și sistemul integrat de administrare și control în cadrul schemelor de ajutor direct pentru agricultori prevăzute de regulamentul respectiv, precum și de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește ecocondiționalitatea în cadrul schemei de ajutoare prevăzute pentru sectorul vitivinicol (JO L 316, 2.12.2009, p. 65).

11

(12)  Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Sistemul Integrat de Administrare și Control și condițiile pentru refuzarea sau retragerea plăților și pentru sancțiunile administrative aplicabile în cazul plăților directe, al sprijinului pentru dezvoltare rurală și al ecocondiționalității (JO L 181, 20.6.2014, p. 48).

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69).

13

(14)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

15

(16)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

17

---

ANEXĂ

„ANEXA IX

Structura și conținutul raportului anual menționat la articolul 39

Structura și conținutul raportului aferent anului precedent sunt următoarele:

1.   CONTEXTUL GENERAL DIN ANUL PRECEDENT

| 1.1. | Contextul socioeconomic. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Situația agriculturii și dezvoltarea sa. |
| --- | --- |

1.2.

2.   PUNEREA ÎN APLICARE FIZICĂ ȘI FINANCIARĂ A MĂSURILOR ȘI ACȚIUNILOR

| 2.1. | Tabelul general cu datele financiare referitoare la sprijinul în favoarea producției locale și regimului specific de aprovizionare, inclusiv alocarea inițială per măsură și acțiune, precum și cheltuielile efective și, dacă este relevant, orice ajutor de stat furnizat în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Descrierea cuprinzătoare a punerii în aplicare fizice și financiare a fiecărei măsuri și acțiuni, inclusiv asistența tehnică, cuprinse în program:






  (a) | pentru regimul specific de aprovizionare: datele și analiza bilanțului anual de aprovizionare al regiunii în cauză; |
| --- | --- | --- |

2.2.

(a)

pentru regimul specific de aprovizionare: datele și analiza bilanțului anual de aprovizionare al regiunii în cauză;

| (b) | pentru sprijinul în favoarea producției locale: datele și analiza punerii în aplicare fizice și financiare a fiecărei măsuri și acțiuni enumerate în program, inclusiv date precum numărul de beneficiari, numărul de animale vizate de plată, suprafața eligibilă și/numărul de exploatații în cauză. Dacă este necesar, datele trebuie să fie însoțite de o prezentare și o analiză a sectorului la care se referă măsura. |
| --- | --- |

(b)

pentru sprijinul în favoarea producției locale: datele și analiza punerii în aplicare fizice și financiare a fiecărei măsuri și acțiuni enumerate în program, inclusiv date precum numărul de beneficiari, numărul de animale vizate de plată, suprafața eligibilă și/numărul de exploatații în cauză. Dacă este necesar, datele trebuie să fie însoțite de o prezentare și o analiză a sectorului la care se referă măsura.

3.   PERFORMANȚA PROGRAMULUI ÎN ANUL PRECEDENT

| 3.1. | Progresul măsurilor și al acțiunilor în direcția realizării obiectivelor și a priorităților specifice ale programului și a obiectivelor generale stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013:






  (a) | evoluția și analiza indicatorilor naționali care cuantifică obiectivele specifice ale programului și evaluarea măsurii în care au fost realizate obiectivele specifice alocate fiecăreia dintre măsurile cuprinse în program; |
| --- | --- | --- |

3.1.

(a)

evoluția și analiza indicatorilor naționali care cuantifică obiectivele specifice ale programului și evaluarea măsurii în care au fost realizate obiectivele specifice alocate fiecăreia dintre măsurile cuprinse în program;

| (b) | pentru regimul specific de aprovizionare, informații privind modul în care a fost transferat avantajul acordat, precum și măsurile adoptate și controalele realizate pentru a se asigura că acest transfer s-a realizat în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

pentru regimul specific de aprovizionare, informații privind modul în care a fost transferat avantajul acordat, precum și măsurile adoptate și controalele realizate pentru a se asigura că acest transfer s-a realizat în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament;

| (c) | pentru regimul specific de aprovizionare, analiza caracterului proporțional al ajutoarelor în raport cu costurile suplimentare aferente transportului către regiunile ultraperiferice și, în cazul produselor destinate prelucrării și al factorilor de producție agricolă, costurile suplimentare legate de izolare și de îndepărtare; |
| --- | --- |

(c)

pentru regimul specific de aprovizionare, analiza caracterului proporțional al ajutoarelor în raport cu costurile suplimentare aferente transportului către regiunile ultraperiferice și, în cazul produselor destinate prelucrării și al factorilor de producție agricolă, costurile suplimentare legate de izolare și de îndepărtare;

| (d) | datele anuale privind indicatorii de performanță comuni menționați la articolul 37 din prezentul regulament și analiza acestora în special cu privire la realizarea obiectivelor generale stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013. |
| --- | --- |

(d)

datele anuale privind indicatorii de performanță comuni menționați la articolul 37 din prezentul regulament și analiza acestora în special cu privire la realizarea obiectivelor generale stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013.

Analizele respective trebuie să acorde o atenție deosebită monitorizării prețurilor, dezvoltării agriculturii locale și poziției concurențiale a produselor locale în raport cu importurile din țări terțe și aprovizionările din Uniune.

| 3.2. | Concluziile analizelor cu privire la caracterul adecvat al strategiei urmărite prin măsuri și posibila ameliorare a acesteia în scopul de a se realiza obiectivele programului. |
| --- | --- |

3.2.

4.   GESTIONAREA PROGRAMULUI

| 4.1. | O prezentare succintă a eventualelor probleme majore întâmpinate în procesul de gestionare și punere în aplicare a măsurilor pe parcursul anului respectiv. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Statistici referitoare la controalele efectuate de autoritățile competente și la eventualele sancțiuni aplicate. Orice fel de informații suplimentare care ar putea fi utile pentru a înțelege datele prezentate. |
| --- | --- |

4.2.

5.   MODIFICĂRI

Rezumatul eventualelor modificări ale programului prezentate în anul respectiv și justificările lor.

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/921 AL COMISIEI

din 28 iunie 2018

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) înainte de modificarea acestuia prin Regulamentul (UE) 2017/2321 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

A.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | În 2006, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 130/2006 (3), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, China sau „țara în cauză”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile respective au luat forma unor taxe individuale cu rate de la 0 % la 10,1 % pentru trei producători-exportatori chinezi care au beneficiat de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) și de 34,9 % pentru toți ceilalți producători-exportatori chinezi. Prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului (4), în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate și definiția produsului a fost clarificată. |
| --- | --- |

(1)

În 2006, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 130/2006 (3), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, China sau „țara în cauză”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile respective au luat forma unor taxe individuale cu rate de la 0 % la 10,1 % pentru trei producători-exportatori chinezi care au beneficiat de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) și de 34,9 % pentru toți ceilalți producători-exportatori chinezi. Prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului (4), în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate și definiția produsului a fost clarificată.

3

4

| (2) | În aprilie 2012, în urma publicării raportului Organului de apel al OMC privind carnea de vită și orezul (5), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului (6), Consiliul a exclus exporturile provenind de la Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”), un producător-exportator care beneficia de o rată a taxei de 0 %, de la domeniul de aplicare al măsurilor. |
| --- | --- |

(2)

În aprilie 2012, în urma publicării raportului Organului de apel al OMC privind carnea de vită și orezul (5), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului (6), Consiliul a exclus exporturile provenind de la Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”), un producător-exportator care beneficia de o rată a taxei de 0 %, de la domeniul de aplicare al măsurilor.

5

6

| (3) | În aprilie 2012, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a prelungit măsurile pentru o perioadă suplimentară de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 (7) (denumită în continuare „reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(3)

În aprilie 2012, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a prelungit măsurile pentru o perioadă suplimentară de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 (7) (denumită în continuare „reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor”).

7

| (4) | În iulie 2012, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului (8). Consiliul a retras TEP pentru cele două întreprinderi rămase, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (denumită în continuare „Changmao Biochemical”) și Ninghai Organic Chemical Factory (denumită în continuare „Ninghai Organic”), și a stabilit o marjă antidumping individuală pentru aceste întreprinderi, de 13,1 % și, respectiv, 8,3 %, utilizând propriile lor prețuri de export. |
| --- | --- |

(4)

În iulie 2012, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului (8). Consiliul a retras TEP pentru cele două întreprinderi rămase, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (denumită în continuare „Changmao Biochemical”) și Ninghai Organic Chemical Factory (denumită în continuare „Ninghai Organic”), și a stabilit o marjă antidumping individuală pentru aceste întreprinderi, de 13,1 % și, respectiv, 8,3 %, utilizând propriile lor prețuri de export.

8

| (5) | O anchetă antidumping deschisă la 4 decembrie 2014 (9) cu privire la importurile în Uniune de acid tartric originar din RPC, limitată la Hangzhou Bioking pe baza articolului 5 din regulamentul de bază, a fost încheiată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei (10) fără instituirea de măsuri. |
| --- | --- |

(5)

O anchetă antidumping deschisă la 4 decembrie 2014 (9) cu privire la importurile în Uniune de acid tartric originar din RPC, limitată la Hangzhou Bioking pe baza articolului 5 din regulamentul de bază, a fost încheiată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei (10) fără instituirea de măsuri.

9

10

| (6) | Prin hotărârea sa din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12, Changmao Biochemical Engineering/Consiliul (11), Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) nr. 626/2012 în măsura în care regulamentul respectiv se aplică întreprinderii Changmao Biochemical. |
| --- | --- |

(6)

Prin hotărârea sa din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12, Changmao Biochemical Engineering/Consiliul (11), Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) nr. 626/2012 în măsura în care regulamentul respectiv se aplică întreprinderii Changmao Biochemical.

11

| (7) | La 7 septembrie 2017, Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene privind hotărârea din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12. Comisia a hotărât să redeschidă ancheta antidumping privind importurile de acid tartric originar din RPC care a dus la adoptarea Regulamentului (UE) nr. 626/2012, în măsura în care se referă la producătorul-exportator în cauză, și să o reia de la punctul la care s-a produs neregula. Sfera de cuprindere a redeschiderii a fost limitată la punerea în aplicare a hotărârii pronunțate de Tribunal în ceea ce privește Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Redeschiderea nu a afectat alte anchete. |
| --- | --- |

(7)

La 7 septembrie 2017, Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene privind hotărârea din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12. Comisia a hotărât să redeschidă ancheta antidumping privind importurile de acid tartric originar din RPC care a dus la adoptarea Regulamentului (UE) nr. 626/2012, în măsura în care se referă la producătorul-exportator în cauză, și să o reia de la punctul la care s-a produs neregula. Sfera de cuprindere a redeschiderii a fost limitată la punerea în aplicare a hotărârii pronunțate de Tribunal în ceea ce privește Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Redeschiderea nu a afectat alte anchete.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (8) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (12), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „cererea de reexaminare”). |
| --- | --- |

(8)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (12), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „cererea de reexaminare”).

12

| (9) | Cererea de reexaminare a fost depusă la 24 ianuarie 2017 de către societățile Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinícola SA și Comercial Química Sarasa SL (denumite în continuare „solicitanții”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de acid tartric a Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Cererea de reexaminare a fost depusă la 24 ianuarie 2017 de către societățile Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinícola SA și Comercial Química Sarasa SL (denumite în continuare „solicitanții”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de acid tartric a Uniunii.

| (10) | Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(10)

Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

3.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (11) | Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 19 aprilie 2017, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(11)

Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 19 aprilie 2017, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

13

4.   Ancheta

Ancheta

4.1.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (12) | Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și 31 decembrie 2016 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(12)

Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și 31 decembrie 2016 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.2.   Părțile vizate de prezenta anchetă

Părțile vizate de prezenta anchetă

| (13) | Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (14) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(14)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

4.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (15) | În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

4.3.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

| (16) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, în avizul de deschidere a fost prevăzută eșantionarea. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, în avizul de deschidere a fost prevăzută eșantionarea.

| (17) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, după caz, să selecteze un eșantion, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți să se manifeste în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Informațiile solicitate au inclus volumul producției și capacitatea de producție. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să numească un reprezentant care ar putea coopera cu Comisia la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, după caz, să selecteze un eșantion, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți să se manifeste în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Informațiile solicitate au inclus volumul producției și capacitatea de producție. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să numească un reprezentant care ar putea coopera cu Comisia la selectarea eșantionului.

| (18) | Niciunul dintre cei 22 de producători-exportatori chinezi care au fost contactați și niciun alt producător-exportator chinez nu s-a manifestat și nu a furnizat informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(18)

Niciunul dintre cei 22 de producători-exportatori chinezi care au fost contactați și niciun alt producător-exportator chinez nu s-a manifestat și nu a furnizat informațiile solicitate.

4.3.2.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (19) | Înainte de deschiderea procedurii, Comisia a contactat producătorii din Uniune și asociațiile de producători din Uniune identificate în cererea de reexaminare pentru a verifica dacă producătorii din Uniune care au depus cererea erau suficient de reprezentativi. De asemenea, Comisia a colectat informațiile necesare pentru a decide cu privire la eșantionul potențial, prevăzute la punctul 5.3 din avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(19)

Înainte de deschiderea procedurii, Comisia a contactat producătorii din Uniune și asociațiile de producători din Uniune identificate în cererea de reexaminare pentru a verifica dacă producătorii din Uniune care au depus cererea erau suficient de reprezentativi. De asemenea, Comisia a colectat informațiile necesare pentru a decide cu privire la eșantionul potențial, prevăzute la punctul 5.3 din avizul de deschidere.

| (20) | În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion de șase producători din Uniune având cele mai mari volume de vânzări în Uniune în cursul perioadei dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2016. Aceste șase întreprinderi au reprezentat 86 % din volumul total de vânzări de acid tartric al industriei din Uniune. Părțile interesate au fost invitate să formuleze observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion de șase producători din Uniune având cele mai mari volume de vânzări în Uniune în cursul perioadei dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2016. Aceste șase întreprinderi au reprezentat 86 % din volumul total de vânzări de acid tartric al industriei din Uniune. Părțile interesate au fost invitate să formuleze observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (21) | Un producător din Uniune care nu a fost inclus în eșantionul provizoriu a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantionul final pentru a oferi o imagine mai fidelă a situației industriei din Uniune. Această întreprindere a fost sprijinită de către Asociația profesională italiană a producătorilor de acid tartric din Uniune. Un alt producător din Uniune a afirmat că nu dorea să participe la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Nu s-au primit alte observații. |
| --- | --- |

(21)

Un producător din Uniune care nu a fost inclus în eșantionul provizoriu a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantionul final pentru a oferi o imagine mai fidelă a situației industriei din Uniune. Această întreprindere a fost sprijinită de către Asociația profesională italiană a producătorilor de acid tartric din Uniune. Un alt producător din Uniune a afirmat că nu dorea să participe la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Nu s-au primit alte observații.

| (22) | Având în vedere observațiile primite, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor din Uniune nu mai era adecvată. |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere observațiile primite, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor din Uniune nu mai era adecvată.

4.3.3.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

| (23) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, a selecta un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să participe la această anchetă. Părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute, furnizând Comisiei informațiile solicitate în anexa II la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, a selecta un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să participe la această anchetă. Părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute, furnizând Comisiei informațiile solicitate în anexa II la avizul de deschidere.

| (24) | În plus, 10 importatori identificați în cerere au fost contactați de Comisie în etapa de deschidere a anchetei și au fost invitați să ofere detalii cu privire la activitatea lor și să completeze anexa menționată mai sus. Cinci întreprinderi au răspuns la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. Cu toate acestea, ele nu s-au calificat ca fiind importatori ai produsului care face obiectul reexaminării, ci au fost considerate ca fiind utilizatoare. |
| --- | --- |

(24)

În plus, 10 importatori identificați în cerere au fost contactați de Comisie în etapa de deschidere a anchetei și au fost invitați să ofere detalii cu privire la activitatea lor și să completeze anexa menționată mai sus. Cinci întreprinderi au răspuns la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. Cu toate acestea, ele nu s-au calificat ca fiind importatori ai produsului care face obiectul reexaminării, ci au fost considerate ca fiind utilizatoare.

4.4.   Chestionare

Chestionare

| (25) | Comisia a trimis chestionare tuturor celor nouă producători din Uniune și celor șase utilizatori. De asemenea, au fost trimise chestionare către 10 producători din potențiale țări terțe cu economie de piață, și anume Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a trimis chestionare tuturor celor nouă producători din Uniune și celor șase utilizatori. De asemenea, au fost trimise chestionare către 10 producători din potențiale țări terțe cu economie de piață, și anume Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India.

| (26) | S-au primit răspunsuri la chestionar de la șapte producători din Uniune, patru utilizatori din Uniune și un producător din potențiala țară terță cu economie de piață Australia. |
| --- | --- |

(26)

S-au primit răspunsuri la chestionar de la șapte producători din Uniune, patru utilizatori din Uniune și un producător din potențiala țară terță cu economie de piață Australia.

| (27) | Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat. |
| --- | --- |

(27)

Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat.

4.5.   Vizite de verificare

Vizite de verificare

| (28) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili dacă impunerea măsurilor ar fi contrară interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune:






  — | Alvinesa Alcoholera Vinícola SA, Daimiel, Spania |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili dacă impunerea măsurilor ar fi contrară interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune:

—

Alvinesa Alcoholera Vinícola SA, Daimiel, Spania

| — | Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italia |
| --- | --- |

—

Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italia

| — | Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spania |
| --- | --- |

—

Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spania

| — | Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Italia |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Italia

| — | Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italia |
| --- | --- |

—

Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italia

| — | ICV - Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Italia |
| --- | --- |

—

ICV - Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Italia

| — | Villapana S.p.A, Faenza, Italia |
| --- | --- |

—

Villapana S.p.A, Faenza, Italia

| (b) | Utilizatori:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Copenhaga, Danemarca |
| --- | --- | --- |

(b)

Utilizatori:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Copenhaga, Danemarca

| — | Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Regatul Unit

B.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (29) | Produsul care face obiectul reexaminării este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție apoasă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”). |
| --- | --- |

(29)

Produsul care face obiectul reexaminării este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție apoasă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

| (30) | Produsul care face obiectul reexaminării se utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca întârzietor de priză pentru ipsos și în numeroase alte produse. El poate fi obținut fie pe baza subproduselor de vinificare, astfel cum este cazul producției din Uniune („mijloace de producție naturale”), fie prin sinteză chimică din compuși petrochimici, astfel cum este cazul producției din RPC („mijloace de producție sintetice”). Numai acidul tartric L+ este produs pe baza subproduselor de vinificare. Mijloacele sintetice de producție permit fabricarea atât a acidului tartric L+, cât și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul care face obiectul reexaminării și au utilizări care se suprapun. |
| --- | --- |

(30)

Produsul care face obiectul reexaminării se utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca întârzietor de priză pentru ipsos și în numeroase alte produse. El poate fi obținut fie pe baza subproduselor de vinificare, astfel cum este cazul producției din Uniune („mijloace de producție naturale”), fie prin sinteză chimică din compuși petrochimici, astfel cum este cazul producției din RPC („mijloace de producție sintetice”). Numai acidul tartric L+ este produs pe baza subproduselor de vinificare. Mijloacele sintetice de producție permit fabricarea atât a acidului tartric L+, cât și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul care face obiectul reexaminării și au utilizări care se suprapun.

2.   Produsul similar

Produsul similar

| (31) | S-a considerat că produsul care face obiectul reexaminării produs în RPC și exportat în Uniune:






  — | produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC, |
| --- | --- | --- |

(31)

S-a considerat că produsul care face obiectul reexaminării produs în RPC și exportat în Uniune:

—

produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC,

| — | produsul fabricat și vândut în țara analogă și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în țara analogă și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune

au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (32) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar avea ca efect probabil o continuare sau o reapariție a dumpingului. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar avea ca efect probabil o continuare sau o reapariție a dumpingului.

| (33) | Exporturile realizate de Hangzhou Bioking au fost excluse de la analiza probabilității continuării sau reapariției dumpingului în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 menționat în considerentul 2. Analiza de mai jos s-a bazat numai pe exporturile produsului care face obiectul reexaminării realizate de producătorii/exportatorii care fac obiectul măsurilor. |
| --- | --- |

(33)

Exporturile realizate de Hangzhou Bioking au fost excluse de la analiza probabilității continuării sau reapariției dumpingului în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 menționat în considerentul 2. Analiza de mai jos s-a bazat numai pe exporturile produsului care face obiectul reexaminării realizate de producătorii/exportatorii care fac obiectul măsurilor.

| (34) | Astfel cum se menționează în considerentul 27, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile chineze că, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor/exportatori chinezi, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește constatările cu privire la RPC. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință. |
| --- | --- |

(34)

Astfel cum se menționează în considerentul 27, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile chineze că, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor/exportatori chinezi, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește constatările cu privire la RPC. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință.

| (35) | Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la existența dumpingului și la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au fost stabilite pe baza datelor disponibile, și anume:






  (i) | informațiile conținute în cerere; |
| --- | --- | --- |

(35)

Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la existența dumpingului și la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au fost stabilite pe baza datelor disponibile, și anume:

(i)

informațiile conținute în cerere;

| (ii) | datele raportate Comisiei de către statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14(6)”]; |
| --- | --- |

(ii)

datele raportate Comisiei de către statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14(6)”];

| (iii) | statisticile din Baza de date statistice de export a Chinei (denumită în continuare „baza de date chineză”); |
| --- | --- |

(iii)

statisticile din Baza de date statistice de export a Chinei (denumită în continuare „baza de date chineză”);

| (iv) | baza de date Global Trade Atlas (denumită în continuare „GTA”); |
| --- | --- |

(iv)

baza de date Global Trade Atlas (denumită în continuare „GTA”);

| (v) | informațiile disponibile public, cum ar fi site-urile societăților și extrase din publicații de la societăți specializate în studiul pieței, disponibile pe internet; |
| --- | --- |

(v)

informațiile disponibile public, cum ar fi site-urile societăților și extrase din publicații de la societăți specializate în studiul pieței, disponibile pe internet;

| (vi) | informații colectate în cursul unor anchete anterioare (14). |
| --- | --- |

(vi)

informații colectate în cursul unor anchete anterioare (14).

14

2.   Dumpingul

Dumpingul

| (36) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să aleagă Argentina ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și le-a invitat să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

(36)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să aleagă Argentina ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și le-a invitat să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect.

| (37) | Comisia a contactat autoritățile argentiniene și pe cei doi producători cunoscuți ai produsului care face obiectul reexaminării din Argentina și i-a invitat să coopereze. S-a constatat că unul dintre producătorii argentinieni a încetat să mai producă produsul care face obiectul reexaminării în cursul PAR, iar celălalt a refuzat să coopereze. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a contactat autoritățile argentiniene și pe cei doi producători cunoscuți ai produsului care face obiectul reexaminării din Argentina și i-a invitat să coopereze. S-a constatat că unul dintre producătorii argentinieni a încetat să mai producă produsul care face obiectul reexaminării în cursul PAR, iar celălalt a refuzat să coopereze.

| (38) | În paralel, Comisia a solicitat cooperarea a opt producători cunoscuți și a două asociații de producători cunoscute din alte țări analoge potențiale (Australia, Brazilia, Chile și India) și a contactat, de asemenea, autoritățile relevante din aceste țări, invitându-le să furnizeze informațiile de contact ale asociațiilor de producători și ale producătorilor cunoscuți pentru producția și vânzarea produsului care face obiectul reexaminării pe piața acestora. |
| --- | --- |

(38)

În paralel, Comisia a solicitat cooperarea a opt producători cunoscuți și a două asociații de producători cunoscute din alte țări analoge potențiale (Australia, Brazilia, Chile și India) și a contactat, de asemenea, autoritățile relevante din aceste țări, invitându-le să furnizeze informațiile de contact ale asociațiilor de producători și ale producătorilor cunoscuți pentru producția și vânzarea produsului care face obiectul reexaminării pe piața acestora.

| (39) | Un producător australian a acceptat în primă instanță să coopereze, dar, în final, a furnizat un răspuns deficitar care nu conținea date cantitative și a trebuit să fie ignorat. |
| --- | --- |

(39)

Un producător australian a acceptat în primă instanță să coopereze, dar, în final, a furnizat un răspuns deficitar care nu conținea date cantitative și a trebuit să fie ignorat.

| (40) | Niciun alt producător din nicio potențială țară analogă nu s-a manifestat. |
| --- | --- |

(40)

Niciun alt producător din nicio potențială țară analogă nu s-a manifestat.

| (41) | În lipsa cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(41)

În lipsa cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (42) | Prin urmare, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe baza prețurilor din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării. Utilizarea Argentinei ca sursă pentru valoarea normală este în conformitate cu utilizarea Argentinei ca țară analogă în anchetele anterioare (15). Aceasta a fost considerată a fi metoda cea mai rezonabilă, având în vedere lipsa altor informații mai fiabile datorată lipsei de cooperare. |
| --- | --- |

(42)

Prin urmare, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe baza prețurilor din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării. Utilizarea Argentinei ca sursă pentru valoarea normală este în conformitate cu utilizarea Argentinei ca țară analogă în anchetele anterioare (15). Aceasta a fost considerată a fi metoda cea mai rezonabilă, având în vedere lipsa altor informații mai fiabile datorată lipsei de cooperare.

15

| (43) | Ancheta a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării în Argentina a fost produs prin utilizarea unui procedeu natural, în timp ce în China a fost utilizat procedeul sintetic mai ieftin. Costul materiilor prime utilizate în Argentina a fost, prin urmare, ajustat pentru a lua în considerare diferențele de costuri ale metodelor de producție. |
| --- | --- |

(43)

Ancheta a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării în Argentina a fost produs prin utilizarea unui procedeu natural, în timp ce în China a fost utilizat procedeul sintetic mai ieftin. Costul materiilor prime utilizate în Argentina a fost, prin urmare, ajustat pentru a lua în considerare diferențele de costuri ale metodelor de producție.

| (44) | După prezentarea informațiilor, un producător-exportator chinez a declarat că metodologia țării analoge aplicată pentru reexaminarea de față nu era coerentă cu obligațiile UE în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (denumită în continuare „OMC”). El s-a referit, în special, la expirarea, la 11 decembrie 2016, a secțiunii 15 din Protocolul de aderare la OMC a Republicii Populare Chineze, după care metodologia țării analoge nu mai era justificată. |
| --- | --- |

(44)

După prezentarea informațiilor, un producător-exportator chinez a declarat că metodologia țării analoge aplicată pentru reexaminarea de față nu era coerentă cu obligațiile UE în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (denumită în continuare „OMC”). El s-a referit, în special, la expirarea, la 11 decembrie 2016, a secțiunii 15 din Protocolul de aderare la OMC a Republicii Populare Chineze, după care metodologia țării analoge nu mai era justificată.

| (45) | Comisia a amintit faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază aplicabil, valoarea normală a fost determinată pe baza datelor obținute de la țara analogă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(45)

Comisia a amintit faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază aplicabil, valoarea normală a fost determinată pe baza datelor obținute de la țara analogă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

2.1.   Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

2.1.1.   Valoarea normală

| (46) | Datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, îndeosebi, a societății Changmao Biochemical, care a beneficiat de un nivel individual al taxei, nu au fost disponibile informații privind costurile sau prețurile lor de vânzare pe piața internă din China pentru a stabili valoarea normală. Prin urmare, aceasta a fost stabilită pe baza articolului 18 din regulamentul de bază, utilizând informațiile disponibile, astfel cum se menționează mai sus în considerentul 34. |
| --- | --- |

(46)

Datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, îndeosebi, a societății Changmao Biochemical, care a beneficiat de un nivel individual al taxei, nu au fost disponibile informații privind costurile sau prețurile lor de vânzare pe piața internă din China pentru a stabili valoarea normală. Prin urmare, aceasta a fost stabilită pe baza articolului 18 din regulamentul de bază, utilizând informațiile disponibile, astfel cum se menționează mai sus în considerentul 34.

| (47) | În această privință, Comisia a examinat mai întâi dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza prețurilor de export către țări terțe practicate de Changmao Biochemical prin aplicarea articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pentru a stabili aceste prețuri de export, au fost luate în considerare informațiile înregistrate în baza de date chineză privind exporturile. Cu toate acestea, deși informațiile privind vânzările la export ale societăților chineze sunt înregistrate în baza de date chineză, această bază de date raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare acestuia. Din acest motiv, nu a fost posibil să se calculeze prețurile la export practicate de Changmao Biochemical pe această bază. |
| --- | --- |

(47)

În această privință, Comisia a examinat mai întâi dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza prețurilor de export către țări terțe practicate de Changmao Biochemical prin aplicarea articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pentru a stabili aceste prețuri de export, au fost luate în considerare informațiile înregistrate în baza de date chineză privind exporturile. Cu toate acestea, deși informațiile privind vânzările la export ale societăților chineze sunt înregistrate în baza de date chineză, această bază de date raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare acestuia. Din acest motiv, nu a fost posibil să se calculeze prețurile la export practicate de Changmao Biochemical pe această bază.

| (48) | Prin urmare, în lipsa unor informații disponibile mai fiabile, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe prețurile din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, în lipsa unor informații disponibile mai fiabile, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe prețurile din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării.

2.1.2.   Prețuri de export

| (49) | Datorită lipsei de cooperare a societății Changmao Biochemical, prețurile de export au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

Datorită lipsei de cooperare a societății Changmao Biochemical, prețurile de export au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

2.1.3.   Comparație

| (50) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (51) | Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg) pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(51)

Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg) pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (52) | În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, taxa pe valoarea adăugată (denumită în continuare „TVA”) aplicată exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabilă în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la export după rambursare, după caz. Valoarea normală a fost ajustată în mod corespunzător cu 8 %. |
| --- | --- |

(52)

În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, taxa pe valoarea adăugată (denumită în continuare „TVA”) aplicată exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabilă în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la export după rambursare, după caz. Valoarea normală a fost ajustată în mod corespunzător cu 8 %.

| (53) | Potrivit raportului său anual din 2016 (16), Changmao Biochemical fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Potrivit unui studiu privind situația pieței (17), publicat la puțin timp după PAR, acidul tartric produs în mod sintetic este o „opțiune mult mai ieftină” decât acidul tartric produs în mod natural. În ancheta actuală nu sunt disponibile informații detaliate privind costurile de producție. Prin urmare, pentru a lua în considerare diferența dintre metodele de producție, valoarea normală astfel cum este stabilită pe baza cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost redusă cu [30 %-40 %] (18), pentru a reflecta diferența dintre costurile asociate procesului natural și cele asociate procesului sintetic pe baza constatărilor reexaminării intermediare parțiale concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012. În această privință, diferența dintre prețul de vânzare al produsului care face obiectul reexaminării și valoarea construită în Argentina, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea intermediară parțială, a fost aplicată la valoarea normală, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea actuală prezentată în considerentul 48. Valoarea construită stabilită în reexaminarea intermediară parțială s-a bazat pe costurile de producție din Argentina, prin înlocuirea materiei prime utilizate în Argentina cu prețul mediu de piață pentru benzen (utilizat în cadrul metodei sintetice de producție) și adăugarea unei procentaj pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costuri VAG”), precum și pentru profit. |
| --- | --- |

(53)

Potrivit raportului său anual din 2016 (16), Changmao Biochemical fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Potrivit unui studiu privind situația pieței (17), publicat la puțin timp după PAR, acidul tartric produs în mod sintetic este o „opțiune mult mai ieftină” decât acidul tartric produs în mod natural. În ancheta actuală nu sunt disponibile informații detaliate privind costurile de producție. Prin urmare, pentru a lua în considerare diferența dintre metodele de producție, valoarea normală astfel cum este stabilită pe baza cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost redusă cu [30 %-40 %] (18), pentru a reflecta diferența dintre costurile asociate procesului natural și cele asociate procesului sintetic pe baza constatărilor reexaminării intermediare parțiale concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012. În această privință, diferența dintre prețul de vânzare al produsului care face obiectul reexaminării și valoarea construită în Argentina, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea intermediară parțială, a fost aplicată la valoarea normală, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea actuală prezentată în considerentul 48. Valoarea construită stabilită în reexaminarea intermediară parțială s-a bazat pe costurile de producție din Argentina, prin înlocuirea materiei prime utilizate în Argentina cu prețul mediu de piață pentru benzen (utilizat în cadrul metodei sintetice de producție) și adăugarea unei procentaj pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costuri VAG”), precum și pentru profit.

16

17

18

| (54) | Trebuie remarcat faptul că în ancheta de față, contrar dispozițiilor din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, diferențele posibile pentru tipurile de produse L+ și DL menționate în considerentul 30 nu au fost luate în considerare la calcularea marjei de dumping. Aceasta se datorează lipsei de cooperare a producătorului-exportator chinez, care a condus la absența oricăror informații privind tipurile de produs exportate. |
| --- | --- |

(54)

Trebuie remarcat faptul că în ancheta de față, contrar dispozițiilor din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, diferențele posibile pentru tipurile de produse L+ și DL menționate în considerentul 30 nu au fost luate în considerare la calcularea marjei de dumping. Aceasta se datorează lipsei de cooperare a producătorului-exportator chinez, care a condus la absența oricăror informații privind tipurile de produs exportate.

2.1.4.   Marja de dumping

| (55) | Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (56) | Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Changmao Biochemical, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %. |
| --- | --- |

(56)

Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Changmao Biochemical, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %.

| (57) | În cazul în care nu se efectuează nicio ajustare la valoarea normală pentru diferențele referitoare la metoda de producție, valoarea normală stabilită pentru Changmao Biochemical s-ar întemeia exclusiv pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În cazul respectiv, prin compararea valorii normale astfel stabilite cu prețul de export, marja de dumping ar depăși 170 %. Astfel cum s-a menționat mai sus, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 53, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată. |
| --- | --- |

(57)

În cazul în care nu se efectuează nicio ajustare la valoarea normală pentru diferențele referitoare la metoda de producție, valoarea normală stabilită pentru Changmao Biochemical s-ar întemeia exclusiv pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În cazul respectiv, prin compararea valorii normale astfel stabilite cu prețul de export, marja de dumping ar depăși 170 %. Astfel cum s-a menționat mai sus, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 53, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

| (58) | După comunicarea informațiilor, solicitanții și o asociație de producători din UE au contestat abordarea adoptată de Comisie având în vedere hotărârea Tribunalului din 3 mai 2018 în cauza T-431/12, Distillerie Bonollo SpA și alții/Consiliul (19). Totuși, întrucât perioada pentru introducerea unui recurs împotriva respectivei hotărâri este încă în curs, nu se pot face constatări definitive pe această bază în momentul de față. |
| --- | --- |

(58)

După comunicarea informațiilor, solicitanții și o asociație de producători din UE au contestat abordarea adoptată de Comisie având în vedere hotărârea Tribunalului din 3 mai 2018 în cauza T-431/12, Distillerie Bonollo SpA și alții/Consiliul (19). Totuși, întrucât perioada pentru introducerea unui recurs împotriva respectivei hotărâri este încă în curs, nu se pot face constatări definitive pe această bază în momentul de față.

19

2.2.   Ninghai Organic

Ninghai Organic

| (59) | Deși TEP a fost retras societății Ninghai Organic prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, astfel cum s-a explicat în considerentul 4, aceasta continuă să beneficieze de un nivel individual al taxei. Astfel cum s-a menționat în considerentul 18, societatea Ninghai Organic nu a cooperat la prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(59)

Deși TEP a fost retras societății Ninghai Organic prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, astfel cum s-a explicat în considerentul 4, aceasta continuă să beneficieze de un nivel individual al taxei. Astfel cum s-a menționat în considerentul 18, societatea Ninghai Organic nu a cooperat la prezenta anchetă.

2.2.1.   Valoarea normală

| (60) | Astfel cum s-a menționat în considerentele 41 și 42, în lipsa cooperării din partea vreunui producător din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor pentru produsul care face obiectul reexaminării din facturile interne ale unui producător argentinian, furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(60)

Astfel cum s-a menționat în considerentele 41 și 42, în lipsa cooperării din partea vreunui producător din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor pentru produsul care face obiectul reexaminării din facturile interne ale unui producător argentinian, furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

2.2.2.   Prețuri de export

| (61) | Datorită lipsei de cooperare a societății Ninghai Organic, prețurile de export pentru această societate au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) pentru importurile în Uniune în cursul PAR, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

Datorită lipsei de cooperare a societății Ninghai Organic, prețurile de export pentru această societate au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) pentru importurile în Uniune în cursul PAR, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

2.2.3.   Comparație

| (62) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (63) | Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg), pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(63)

Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg), pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (64) | În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, TVA-ul aplicat exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabil în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la exporturi după rambursare, după caz. În consecință, valoarea normală a fost ajustată cu 8 %. |
| --- | --- |

(64)

În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, TVA-ul aplicat exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabil în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la exporturi după rambursare, după caz. În consecință, valoarea normală a fost ajustată cu 8 %.

| (65) | Potrivit cererii și reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Ninghai Organic fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Prin urmare, s-a efectuat o ajustare la valoarea normală, astfel cum a fost descrisă în considerentul 53. |
| --- | --- |

(65)

Potrivit cererii și reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Ninghai Organic fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Prin urmare, s-a efectuat o ajustare la valoarea normală, astfel cum a fost descrisă în considerentul 53.

| (66) | Nicio ajustare în ceea ce privește tipurile de produs L+ și DL nu a fost efectuată, din motivele explicate în considerentul 54. |
| --- | --- |

(66)

Nicio ajustare în ceea ce privește tipurile de produs L+ și DL nu a fost efectuată, din motivele explicate în considerentul 54.

2.2.4.   Marja de dumping

| (67) | Comisia a comparat valoarea normală cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(67)

Comisia a comparat valoarea normală cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (68) | Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Ninghai Organic, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %. |
| --- | --- |

(68)

Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Ninghai Organic, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %.

| (69) | În cazul în care valoarea normală nu ar trebui să fie ajustată pentru a ține seama de diferențele în metoda de producție, valoarea normală ar putea fi comparată cu prețul de export astfel cum s-a stabilit în considerentele 60 și 61, ajustat în mod corespunzător, astfel cum este descris în considerentele 62-64. Marja de dumping astfel calculată ar depăși 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în cele de mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată. |
| --- | --- |

(69)

În cazul în care valoarea normală nu ar trebui să fie ajustată pentru a ține seama de diferențele în metoda de producție, valoarea normală ar putea fi comparată cu prețul de export astfel cum s-a stabilit în considerentele 60 și 61, ajustat în mod corespunzător, astfel cum este descris în considerentele 62-64. Marja de dumping astfel calculată ar depăși 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în cele de mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

| (70) | Astfel cum s-a menționat mai sus, în ambele cazuri, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(70)

Astfel cum s-a menționat mai sus, în ambele cazuri, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (71) | Afirmația solicitanților și a unei asociații de producători din UE descrisă în considerentul 58 cu privire la Changmao Biochemical, și anume faptul că nu ar trebui efectuată nicio ajustare pentru diferențele dintre metodele de producție, a vizat, de asemenea, ajustarea pentru diferențele dintre metodele de producție efectuată pentru Ninghai Organic în considerentul 65. Prin urmare, aceste părți au contestat, de asemenea, corectitudinea marjei de dumping stabilite în considerentul 68. Afirmația a fost respinsă din același motiv ca și cel menționat în considerentul 58. |
| --- | --- |

(71)

Afirmația solicitanților și a unei asociații de producători din UE descrisă în considerentul 58 cu privire la Changmao Biochemical, și anume faptul că nu ar trebui efectuată nicio ajustare pentru diferențele dintre metodele de producție, a vizat, de asemenea, ajustarea pentru diferențele dintre metodele de producție efectuată pentru Ninghai Organic în considerentul 65. Prin urmare, aceste părți au contestat, de asemenea, corectitudinea marjei de dumping stabilite în considerentul 68. Afirmația a fost respinsă din același motiv ca și cel menționat în considerentul 58.

2.3.   Toți ceilalți producători-exportatori

Toți ceilalți producători-exportatori

| (72) | Potrivit bazei de date 14(6), mai puțin de șapte tone de produs care face obiectul reexaminării au fost exportate de către producătorii chinezi care fac obiectul taxei reziduale. Având în vedere această cantitate neglijabilă, care reprezintă doar 0,4 % din exporturile către Uniune ale producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR, nu a fost calculată nicio marjă de dumping pentru restul societăților din China. |
| --- | --- |

(72)

Potrivit bazei de date 14(6), mai puțin de șapte tone de produs care face obiectul reexaminării au fost exportate de către producătorii chinezi care fac obiectul taxei reziduale. Având în vedere această cantitate neglijabilă, care reprezintă doar 0,4 % din exporturile către Uniune ale producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR, nu a fost calculată nicio marjă de dumping pentru restul societăților din China.

2.4.   Concluzia în privința dumpingului

Concluzia în privința dumpingului

| (73) | În considerentele 56 și 68 a fost stabilită continuarea dumpingului în cursul PAR pentru două societăți care beneficiau de o marjă de dumping individuală. Nivelul de dumping stabilit a depășit 70 % pentru ambele societăți. Întrucât aceste două societăți au reprezentat, împreună, peste 99 % din exporturile chineze care fac obiectul măsurilor, s-a concluzionat că a existat o continuare a dumpingului din China în cursul PAR. |
| --- | --- |

(73)

În considerentele 56 și 68 a fost stabilită continuarea dumpingului în cursul PAR pentru două societăți care beneficiau de o marjă de dumping individuală. Nivelul de dumping stabilit a depășit 70 % pentru ambele societăți. Întrucât aceste două societăți au reprezentat, împreună, peste 99 % din exporturile chineze care fac obiectul măsurilor, s-a concluzionat că a existat o continuare a dumpingului din China în cursul PAR.

3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

| (74) | Ca urmare a constatării dumpingului în cursul PAR, Comisia a analizat dacă ar fi probabilă continuarea dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe și atractivitatea pieței din Uniune. |
| --- | --- |

(74)

Ca urmare a constatării dumpingului în cursul PAR, Comisia a analizat dacă ar fi probabilă continuarea dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe și atractivitatea pieței din Uniune.

| (75) | Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea reapariției dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, mai precis pe baza surselor menționate în considerentul 35. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea reapariției dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, mai precis pe baza surselor menționate în considerentul 35.

| (76) | Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 33, analiza probabilității de continuare a dumpingului s-a întemeiat pe datele referitoare exclusiv la „producătorii care fac obiectul măsurilor”, și anume toți producătorii chinezi cu excepția societății Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 33, analiza probabilității de continuare a dumpingului s-a întemeiat pe datele referitoare exclusiv la „producătorii care fac obiectul măsurilor”, și anume toți producătorii chinezi cu excepția societății Hangzhou Bioking.

3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

| (77) | Pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, verificate și completate, după caz, utilizând site-urile internet ale producătorilor chinezi și informațiile colectate în cadrul anchetelor anterioare (20), capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost de 54 000 de tone. |
| --- | --- |

(77)

Pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, verificate și completate, după caz, utilizând site-urile internet ale producătorilor chinezi și informațiile colectate în cadrul anchetelor anterioare (20), capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost de 54 000 de tone.

20

| (78) | Pe baza informațiilor disponibile în mod public, consumul intern al Chinei în cursul PAR a fost estimat a fi de aproximativ 8 500 de tone pe an (21). Ținând seama de importurile produsului care face obiectul reexaminării în China, astfel cum sunt înregistrate în baza de date GTA (și anume, aproximativ 300 de tone), se estimează că vânzările interne totale din China (inclusiv ale societății Hangzhou Bioking) s-au ridicat la aproximativ 8 200 de tone. În absența unor informații mai fiabile, se estimează că proporția vânzărilor interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor din vânzările interne totale din China a fost aceeași ca și cota lor de piață în cadrul capacității de producție totale a Chinei. Potrivit acestei ipoteze, vânzările interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor au fost estimate la [6 200-6 600] (22) de tone în cursul PAR. |
| --- | --- |

(78)

Pe baza informațiilor disponibile în mod public, consumul intern al Chinei în cursul PAR a fost estimat a fi de aproximativ 8 500 de tone pe an (21). Ținând seama de importurile produsului care face obiectul reexaminării în China, astfel cum sunt înregistrate în baza de date GTA (și anume, aproximativ 300 de tone), se estimează că vânzările interne totale din China (inclusiv ale societății Hangzhou Bioking) s-au ridicat la aproximativ 8 200 de tone. În absența unor informații mai fiabile, se estimează că proporția vânzărilor interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor din vânzările interne totale din China a fost aceeași ca și cota lor de piață în cadrul capacității de producție totale a Chinei. Potrivit acestei ipoteze, vânzările interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor au fost estimate la [6 200-6 600] (22) de tone în cursul PAR.

21

22

| (79) | În cursul PAR, exporturile totale din China (incluzând Hangzhou Bioking) s-au ridicat la 33 300 de tone, în timp ce exporturile producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor s-au ridicat la [20 000-25 000] de tone, potrivit bazei de date chineze. Ținând seama de vânzările de pe piața internă, astfel cum s-a stabilit mai sus, acest lucru echivalează cu o producție totală a Chinei de aproximativ 41 500 de tone, din care [26 000-30 000] de tone sunt fabricate de producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor. |
| --- | --- |

(79)

În cursul PAR, exporturile totale din China (incluzând Hangzhou Bioking) s-au ridicat la 33 300 de tone, în timp ce exporturile producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor s-au ridicat la [20 000-25 000] de tone, potrivit bazei de date chineze. Ținând seama de vânzările de pe piața internă, astfel cum s-a stabilit mai sus, acest lucru echivalează cu o producție totală a Chinei de aproximativ 41 500 de tone, din care [26 000-30 000] de tone sunt fabricate de producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor.

| (80) | Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au fost de [24 000-28 000] de tone. |
| --- | --- |

(80)

Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au fost de [24 000-28 000] de tone.

| (81) | Pe baza constatărilor de mai sus din considerentele 77-80 privind consumul intern chinez, capacitatea de producție, producția și exporturile chineze, s-au tras următoarele concluzii:






  — | Consumul intern chinez reprezintă doar 16 % din capacitatea de producție a producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor. |
| --- | --- | --- |

(81)

Pe baza constatărilor de mai sus din considerentele 77-80 privind consumul intern chinez, capacitatea de producție, producția și exporturile chineze, s-au tras următoarele concluzii:

—

Consumul intern chinez reprezintă doar 16 % din capacitatea de producție a producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor.

| — | Producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor sunt deosebit de orientați către export, astfel cum s-a demonstrat prin faptul că au exportat peste 75 % din producția lor. |
| --- | --- |

—

Producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor sunt deosebit de orientați către export, astfel cum s-a demonstrat prin faptul că au exportat peste 75 % din producția lor.

| — | Rata de utilizare a capacității producătorilor care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost mai mică de 55 %. Având în vedere dimensiunea limitată a pieței interne, orice tentativă de a mări această rată de utilizare redusă va conduce la mărirea exporturilor. |
| --- | --- |

—

Rata de utilizare a capacității producătorilor care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost mai mică de 55 %. Având în vedere dimensiunea limitată a pieței interne, orice tentativă de a mări această rată de utilizare redusă va conduce la mărirea exporturilor.

| — | Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au reprezentat [110 %-120 %] din consumul Uniunii. |
| --- | --- |

—

Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au reprezentat [110 %-120 %] din consumul Uniunii.

| (82) | Potrivit studiilor de piață (23), rata creșterii anuale a cererii interne din regiunea Asia-Pacific pentru produsul care face obiectul reexaminării este preconizată a fi de 6,8 % din 2014 până în 2020. O extrapolare bazată pe rata respectivă și pe cererea de pe piața internă din China stabilită pentru PAR ar avea ca rezultat o cerere pe piața internă chineză estimată la 13 500 de tone până în 2022. Aceasta ar fi semnificativ inferioară capacității de producție chineze din cursul PAR. |
| --- | --- |

(82)

Potrivit studiilor de piață (23), rata creșterii anuale a cererii interne din regiunea Asia-Pacific pentru produsul care face obiectul reexaminării este preconizată a fi de 6,8 % din 2014 până în 2020. O extrapolare bazată pe rata respectivă și pe cererea de pe piața internă din China stabilită pentru PAR ar avea ca rezultat o cerere pe piața internă chineză estimată la 13 500 de tone până în 2022. Aceasta ar fi semnificativ inferioară capacității de producție chineze din cursul PAR.

23

| (83) | În plus, trebuie notat faptul că societatea Hangzhou Bioking și-a mărit capacitatea cu [8 000-13 000] de tone/an după perioada anchetei de reexaminare. Într-adevăr, aceasta și-a înlocuit fabrica existentă cu o nouă linie de producție de 25 000 de tone/an (24). Acest lucru va spori dezechilibrul dintre capacitatea de producție și cererea de pe piața internă din China. |
| --- | --- |

(83)

În plus, trebuie notat faptul că societatea Hangzhou Bioking și-a mărit capacitatea cu [8 000-13 000] de tone/an după perioada anchetei de reexaminare. Într-adevăr, aceasta și-a înlocuit fabrica existentă cu o nouă linie de producție de 25 000 de tone/an (24). Acest lucru va spori dezechilibrul dintre capacitatea de producție și cererea de pe piața internă din China.

24

| (84) | Din motivele de mai sus, se concluzionează că există un stimulent pentru ca producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor să-și mențină sau să-și mărească poziția lor pe piețele de export. |
| --- | --- |

(84)

Din motivele de mai sus, se concluzionează că există un stimulent pentru ca producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor să-și mențină sau să-și mărească poziția lor pe piețele de export.

3.2.   Comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe

Comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe

| (85) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor, nu a fost posibil să se analizeze prețurile de export chineze către țări terțe izolându-le complet de Hangzhou Bioking. Aceasta se datorează faptului că statisticile din baza de date chineză referitoare la exporturi raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare. Totuși, întrucât potrivit statisticilor din baza de date chineză referitoare la exporturi, exporturile societății Hangzhou Bioking către țări terțe au reprezentat mai puțin de o cincime din exporturile totale ale Chinei către aceste țări, constatările privind exporturile chineze totale către alte țări terțe au fost, cu toate acestea, considerate ca fiind reprezentative pentru comportamentul producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor. |
| --- | --- |

(85)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor, nu a fost posibil să se analizeze prețurile de export chineze către țări terțe izolându-le complet de Hangzhou Bioking. Aceasta se datorează faptului că statisticile din baza de date chineză referitoare la exporturi raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare. Totuși, întrucât potrivit statisticilor din baza de date chineză referitoare la exporturi, exporturile societății Hangzhou Bioking către țări terțe au reprezentat mai puțin de o cincime din exporturile totale ale Chinei către aceste țări, constatările privind exporturile chineze totale către alte țări terțe au fost, cu toate acestea, considerate ca fiind reprezentative pentru comportamentul producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor.

| (86) | O comparație cu prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii, astfel cum a fost raportat în baza de date chineză ajustat la un nivel franco fabrică cu valoarea normală stabilită mai sus pentru Changmao Biochemical și Ninghai Organic, a condus la o marjă de dumping care s-ar putea ridica la peste 70 % după aplicarea ajustării pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, astfel cum sunt descrise în considerentul 53. În ceea ce privește cele cinci piețe principale din țări terțe pentru producătorii-exportatori chinezi, și anume India, Rusia, SUA, Turcia și Australia în ordinea importanței, reprezentând 69 % din totalul exporturilor din China către alte țări terțe, marjele de dumping calculate au fost, de asemenea, mai mari decât 70 % pe fiecare piață (între 72 % și 87 %). |
| --- | --- |

(86)

O comparație cu prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii, astfel cum a fost raportat în baza de date chineză ajustat la un nivel franco fabrică cu valoarea normală stabilită mai sus pentru Changmao Biochemical și Ninghai Organic, a condus la o marjă de dumping care s-ar putea ridica la peste 70 % după aplicarea ajustării pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, astfel cum sunt descrise în considerentul 53. În ceea ce privește cele cinci piețe principale din țări terțe pentru producătorii-exportatori chinezi, și anume India, Rusia, SUA, Turcia și Australia în ordinea importanței, reprezentând 69 % din totalul exporturilor din China către alte țări terțe, marjele de dumping calculate au fost, de asemenea, mai mari decât 70 % pe fiecare piață (între 72 % și 87 %).

nivel franco fabrică

| (87) | Dacă valoarea normală ar fi bazată pe valoarea normală conținută în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, fără ajustare pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, marja de dumping ar fi mai mare decât 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată. |
| --- | --- |

(87)

Dacă valoarea normală ar fi bazată pe valoarea normală conținută în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, fără ajustare pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, marja de dumping ar fi mai mare decât 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

| (88) | Prin urmare, s-a concluzionat că producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor exportau la prețuri de dumping pe piețele țărilor terțe. |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, s-a concluzionat că producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor exportau la prețuri de dumping pe piețele țărilor terțe.

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (89) | Există o supracapacitate semnificativă pe piața internă din China care ar putea obliga producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor să găsească piețe alternative pentru capacitatea lor neutilizată. |
| --- | --- |

(89)

Există o supracapacitate semnificativă pe piața internă din China care ar putea obliga producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor să găsească piețe alternative pentru capacitatea lor neutilizată.

| (90) | Piața Uniunii este, pe departe, cea mai mare din lume și reprezintă 35 % din consumul mondial al produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR, potrivit studiilor de piață (25). Baza de date GTA arată, de asemenea, că prețul mediu FOB al exporturilor din China către Uniune în cursul PAR a fost cu 6 %-8 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii (26) în aceeași perioadă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exporturile chineze, deoarece se pot genera profituri mai mari pentru vânzările către piața Uniunii decât pentru vânzările către alte piețe de export. |
| --- | --- |

(90)

Piața Uniunii este, pe departe, cea mai mare din lume și reprezintă 35 % din consumul mondial al produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR, potrivit studiilor de piață (25). Baza de date GTA arată, de asemenea, că prețul mediu FOB al exporturilor din China către Uniune în cursul PAR a fost cu 6 %-8 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii (26) în aceeași perioadă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exporturile chineze, deoarece se pot genera profituri mai mari pentru vânzările către piața Uniunii decât pentru vânzările către alte piețe de export.

25

26

| (91) | În plus, faptul că în pofida existenței unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor au continuat să exporte cantități semnificative către Uniune, reprezentând 8 % din consumul Uniunii în cursul PAR, confirmă interesul lor puternic și continuu pentru piața Uniunii. |
| --- | --- |

(91)

În plus, faptul că în pofida existenței unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor au continuat să exporte cantități semnificative către Uniune, reprezentând 8 % din consumul Uniunii în cursul PAR, confirmă interesul lor puternic și continuu pentru piața Uniunii.

| (92) | În cursul PAR, mai puțin de 30 % din exporturile celor doi producători chinezi care fac obiectul măsurilor individuale au fost direcționate către Uniune. Se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, cei doi producători care fac în prezent obiectul taxelor individuale și-ar spori exporturile direcționate către Uniune. De asemenea, se poate preconiza în mod rezonabil că ceilalți producători chinezi care exportă în prezent foarte puțin (7 tone în cursul PAR) către piața Uniunii datorită unei taxe reziduale ridicate, ar începe să exporte către Uniune în cantități semnificative. |
| --- | --- |

(92)

În cursul PAR, mai puțin de 30 % din exporturile celor doi producători chinezi care fac obiectul măsurilor individuale au fost direcționate către Uniune. Se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, cei doi producători care fac în prezent obiectul taxelor individuale și-ar spori exporturile direcționate către Uniune. De asemenea, se poate preconiza în mod rezonabil că ceilalți producători chinezi care exportă în prezent foarte puțin (7 tone în cursul PAR) către piața Uniunii datorită unei taxe reziduale ridicate, ar începe să exporte către Uniune în cantități semnificative.

3.4.   Concluzie

Concluzie

| (93) | În concluzie, marjele de dumping stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, capacitatea importantă de producție, capacitatea neutilizată semnificativă, în combinație cu comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii indică faptul că abrogarea măsurilor ar duce, probabil, la o creștere semnificativă a exporturilor către Uniune. Ținând cont de marjele de dumping constatate în perioada anchetei de reexaminare, este, de asemenea, probabil ca exporturile viitoare să fie realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ. Prin urmare, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate a continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(93)

În concluzie, marjele de dumping stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, capacitatea importantă de producție, capacitatea neutilizată semnificativă, în combinație cu comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii indică faptul că abrogarea măsurilor ar duce, probabil, la o creștere semnificativă a exporturilor către Uniune. Ținând cont de marjele de dumping constatate în perioada anchetei de reexaminare, este, de asemenea, probabil ca exporturile viitoare să fie realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ. Prin urmare, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate a continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

D.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (94) | În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șapte au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești șapte producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 60 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. Ei sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(94)

În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șapte au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești șapte producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 60 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. Ei sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (95) | Producția Uniunii a fost stabilită la 18 900 de tone, reprezentând 64 % din producția totală estimată din Uniune, incluzându-i pe ceilalți doi producători din Uniune (29 661 de tone (27) în total). |
| --- | --- |

(95)

Producția Uniunii a fost stabilită la 18 900 de tone, reprezentând 64 % din producția totală estimată din Uniune, incluzându-i pe ceilalți doi producători din Uniune (29 661 de tone (27) în total).

27

| (96) | În scopul analizării prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost evaluați la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii care au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(96)

În scopul analizării prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost evaluați la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii care au cooperat la anchetă.

| (97) | Piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării se caracterizează printr-un număr relativ mic de producători, în majoritate întreprinderi mici și mijlocii. Cu excepția unui producător care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în cadrul căruia produsul care face obiectul reexaminării este un produs secundar. |
| --- | --- |

(97)

Piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării se caracterizează printr-un număr relativ mic de producători, în majoritate întreprinderi mici și mijlocii. Cu excepția unui producător care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în cadrul căruia produsul care face obiectul reexaminării este un produs secundar.

| (98) | Perioada examinată în prezenta anchetă se suprapune în mod parțial cu cea a anchetei menționate în considerentul 5, și anume pentru anul 2013 și parțial pentru anul 2014. Astfel cum s-a menționat în considerentul 96, aspectele prejudiciului în ancheta de față au fost evaluate la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii din Uniune cooperanți. În ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor provenite de la toți producătorii din Uniune. Prin urmare, valorile pentru anumiți indicatori diferă între ancheta de față și ancheta menționată în considerentul 5. |
| --- | --- |

(98)

Perioada examinată în prezenta anchetă se suprapune în mod parțial cu cea a anchetei menționate în considerentul 5, și anume pentru anul 2013 și parțial pentru anul 2014. Astfel cum s-a menționat în considerentul 96, aspectele prejudiciului în ancheta de față au fost evaluate la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii din Uniune cooperanți. În ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor provenite de la toți producătorii din Uniune. Prin urmare, valorile pentru anumiți indicatori diferă între ancheta de față și ancheta menționată în considerentul 5.

2.   Consumul Uniunii

Consumul Uniunii

| (99) | Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului importurilor din țări terțe către Uniune indicat în baza de date 14(6), a importurilor din China indicate în baza de date 14(6) și a volumului de vânzări al altor producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(99)

Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului importurilor din țări terțe către Uniune indicat în baza de date 14(6), a importurilor din China indicate în baza de date 14(6) și a volumului de vânzări al altor producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (100) | Consumul Uniunii a scăzut între 2013 și PAR cu 11 %. Cererea a scăzut între 2013 și 2014 cu 10 % și a rămas la nivelul din 2014 în continuare. În principiu, cererea pentru produsul care face obiectul reexaminării depinde de elemente externe, cum ar fi condițiile climatice care afectează consumul de produs care face obiectul reexaminării în sectorul vitivinicol. În sectorul construcțiilor, consumul poate varia în funcție de volumul activității de construcții în general și, de asemenea, datorită utilizării unor produse de substituție.

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total (tone) | 25 455 | 22 931 | 23 767 | 22 610 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 90 | 93 | 89 |
| Sursa: cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, baza de date 14(6), răspunsurile la chestionar verificate. |

(100)

Consumul Uniunii a scăzut între 2013 și PAR cu 11 %. Cererea a scăzut între 2013 și 2014 cu 10 % și a rămas la nivelul din 2014 în continuare. În principiu, cererea pentru produsul care face obiectul reexaminării depinde de elemente externe, cum ar fi condițiile climatice care afectează consumul de produs care face obiectul reexaminării în sectorul vitivinicol. În sectorul construcțiilor, consumul poate varia în funcție de volumul activității de construcții în general și, de asemenea, datorită utilizării unor produse de substituție.

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2013

2014

2015

PAR

Consumul total (tone)

25 455

22 931

23 767

22 610

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

90

90

93

93

89

89

Sursa: cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, baza de date 14(6), răspunsurile la chestionar verificate.

Sursa:

3.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

3.1.   Volumul și cota de piață

Volumul și cota de piață

(i)   
  Toate importurile din China

Toate importurile din China

| (101) | Pentru a evalua situația generală de pe piața Uniunii, Comisia a estimat, de asemenea, volumul tuturor importurilor de produs care face obiectul reexaminării (și anume, inclusiv importurile de la societatea care nu face obiectul măsurilor, Hangzhou Bioking). S-a constatat că volumul tuturor importurilor din China în Uniune a scăzut cu 47 % în perioada examinată. Acesta a scăzut de la [9 000-11 000] de tone în 2013 la [5 000-6 000] de tone în cursul PAR, corespunzând unei cote de piață de [20-30]%. Având în vedere că doar un singur producător-exportator nu a făcut obiectul măsurilor, cifrele totale și, de asemenea, cele privind exportatorii care fac obiectul măsurilor trebui să fie prezentate sub formă de intervale de cifre sau indici, din motive de confidențialitate.

  Tabelul 2


  Volumul importurilor și cota de piață a tuturor importurilor din China | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul tuturor importurilor din China (tone) | [9 000 -11 000 ] | [8 000 -9 000 ] | [6 000 -8 000 ] | [5 000 -6 000 ] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 53 |
| Cota de piață a tuturor importurilor din China (%) | [40-50] | [30-40] | [25-35] | [20-30] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(101)

Pentru a evalua situația generală de pe piața Uniunii, Comisia a estimat, de asemenea, volumul tuturor importurilor de produs care face obiectul reexaminării (și anume, inclusiv importurile de la societatea care nu face obiectul măsurilor, Hangzhou Bioking). S-a constatat că volumul tuturor importurilor din China în Uniune a scăzut cu 47 % în perioada examinată. Acesta a scăzut de la [9 000-11 000] de tone în 2013 la [5 000-6 000] de tone în cursul PAR, corespunzând unei cote de piață de [20-30]%. Având în vedere că doar un singur producător-exportator nu a făcut obiectul măsurilor, cifrele totale și, de asemenea, cele privind exportatorii care fac obiectul măsurilor trebui să fie prezentate sub formă de intervale de cifre sau indici, din motive de confidențialitate.

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață a tuturor importurilor din China

Volumul importurilor și cota de piață a tuturor importurilor din China

2013

2014

2015

PAR

Volumul tuturor importurilor din China (tone)

[9 000 -11 000 ]

[8 000 -9 000 ]

[6 000 -8 000 ]

[5 000 -6 000 ]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

53

53

Cota de piață a tuturor importurilor din China (%)

[40-50]

[30-40]

[25-35]

[20-30]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

(ii)   
  Importurile din China care fac obiectul măsurilor

Importurile din China care fac obiectul măsurilor

| (102) | În mod similar, volumul importurilor în Uniune provenind de la exportatori-producători chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping a scăzut cu 49 % până la [1 600-1 900 de tone] în cursul PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de [7-10 %], în scădere de la [11-14 %] la începutul perioadei examinate.

  Tabelul 3


  Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone) | [3 100 -3 700 ] | [2 300 -2 800 ] | [1 900 -2 300 ] | [1 600 -1 900 ] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 82 | 66 | 51 |
| Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor (%) | [11-14] | [10-13] | [8-11] | [7-10] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 58 |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(102)

În mod similar, volumul importurilor în Uniune provenind de la exportatori-producători chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping a scăzut cu 49 % până la [1 600-1 900 de tone] în cursul PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de [7-10 %], în scădere de la [11-14 %] la începutul perioadei examinate.

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor

Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor

2013

2014

2015

PAR

Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone)

[3 100 -3 700 ]

[2 300 -2 800 ]

[1 900 -2 300 ]

[1 600 -1 900 ]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

82

82

66

66

51

51

Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor (%)

[11-14]

[10-13]

[8-11]

[7-10]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

58

58

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

(iii)   
  Importurile din China care nu fac obiectul măsurilor

Importurile din China care nu fac obiectul măsurilor

| (103) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din China în Uniune care nu au făcut obiectul măsurilor a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (tone) | [7 000 -8 000 ] | [6 000 -7 000 ] | [4 000 -5 000 ] | [3 000 -4 000 ] |
| Volumul importurilor | | | | |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 54 |
| Cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (%) | [25-35] | [20-30] | [20-30] | [10-20] |
| Cota de piață | | | | |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(103)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din China în Uniune care nu au făcut obiectul măsurilor a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor

Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor

2013

2014

2015

PAR

Volumul importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (tone)

[7 000 -8 000 ]

[6 000 -7 000 ]

[4 000 -5 000 ]

[3 000 -4 000 ]

Volumul importurilor

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

54

54

Cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (%)

[25-35]

[20-30]

[20-30]

[10-20]

Cota de piață

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

| (104) | Volumul importurilor din RPC care nu fac obiectul măsurilor reprezintă cea mai mare parte a importurilor din China. El a scăzut cu 46 % în cursul perioadei examinate, urmărind îndeaproape tendința importurilor care fac obiectul măsurilor. Astfel, cota acestora din totalul exporturilor chineze către Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(104)

Volumul importurilor din RPC care nu fac obiectul măsurilor reprezintă cea mai mare parte a importurilor din China. El a scăzut cu 46 % în cursul perioadei examinate, urmărind îndeaproape tendința importurilor care fac obiectul măsurilor. Astfel, cota acestora din totalul exporturilor chineze către Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.

3.2.   Prețurile și subcotarea

Prețurile și subcotarea

(i)   
  Prețurile și subcotarea importurilor care fac obiectul măsurilor

Prețurile și subcotarea importurilor care fac obiectul măsurilor

| (105) | Tabelul de mai jos prezintă evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China supuse măsurilor.

  Tabelul 5


  Prețul mediu al importurilor din China care fac obiectul măsurilor | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor chineze care fac obiectul măsurilor (EUR/tonă) | 2 731 | 2 706 | 2 443 | 1 895 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 99 | 89 | 69 |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(105)

Tabelul de mai jos prezintă evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China supuse măsurilor.

Tabelul 5

Tabelul 5

Prețul mediu al importurilor din China care fac obiectul măsurilor

Prețul mediu al importurilor din China care fac obiectul măsurilor

2013

2014

2015

PAR

Prețul importurilor chineze care fac obiectul măsurilor (EUR/tonă)

2 731

2 706

2 443

1 895

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

99

99

89

89

69

69

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

| (106) | Prețurile de vânzare unitare medii pentru importurile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au fost de 1 895 EUR/tonă, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o scădere de 31 %. |
| --- | --- |

(106)

Prețurile de vânzare unitare medii pentru importurile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au fost de 1 895 EUR/tonă, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o scădere de 31 %.

| (107) | Subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea (a) prețului de vânzare mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune cooperanți, facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, cu (b) prețul mediu al importurilor care fac obiectul măsurilor din țara în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilit pe bază de CIF recurgând la baza de date 14(6), adăugând taxele vamale și antidumping aplicabile, precum și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(107)

Subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea (a) prețului de vânzare mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune cooperanți, facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, cu (b) prețul mediu al importurilor care fac obiectul măsurilor din țara în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilit pe bază de CIF recurgând la baza de date 14(6), adăugând taxele vamale și antidumping aplicabile, precum și costurile ulterioare importului.

| (108) | După cum s-a menționat în considerentul 27, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu s-au putut determina tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut face o comparație pe tipuri de produs. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune cooperanți în cursul perioadei anchetei de reexaminare. El a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 19 %. |
| --- | --- |

(108)

După cum s-a menționat în considerentul 27, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu s-au putut determina tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut face o comparație pe tipuri de produs. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune cooperanți în cursul perioadei anchetei de reexaminare. El a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 19 %.

(ii)   
  Prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor

Prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor

| (109) | În cursul perioadei examinate, prețurile importurilor din RPC care nu sunt supuse măsurilor de produs care face obiectul reexaminării au scăzut cu 34 %. De-a lungul perioadei examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost ușor mai mari sau la același nivel ca prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping (28). În cursul întregii perioade examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost mai scăzute decât prețurile industriei din Uniune.

  Tabelul 6


  Prețurile importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor chineze care sunt supuse unei taxe cu valoare zero (EUR/tonă) | [2 900 -3 100 ] | [2 800 -3 000 ] | [2 300 -2 500 ] | [1 900 -2 100 ] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 94 | 79 | 66 |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(109)

În cursul perioadei examinate, prețurile importurilor din RPC care nu sunt supuse măsurilor de produs care face obiectul reexaminării au scăzut cu 34 %. De-a lungul perioadei examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost ușor mai mari sau la același nivel ca prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping (28). În cursul întregii perioade examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost mai scăzute decât prețurile industriei din Uniune.

28

Tabelul 6

Tabelul 6

Prețurile importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor

Prețurile importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor

2013

2014

2015

PAR

Prețul importurilor chineze care sunt supuse unei taxe cu valoare zero (EUR/tonă)

[2 900 -3 100 ]

[2 800 -3 000 ]

[2 300 -2 500 ]

[1 900 -2 100 ]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

94

94

79

79

66

66

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

4.   Importurile din alte țări terțe

Importurile din alte țări terțe

| (110) | Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.

  Tabelul 7


  Importurile din țări terțe, altele decât China | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din țări terțe (tone) | 250 | 139 | 20 | 4 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 56 | 8 | 2 |
| Cota de piață a importurilor din țări terțe (%) | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 62 | 9 | 2 |
| Prețul de import (EUR/tonă) | 3 307 | 2 931 | Nu se aplică | Nu se aplică |
| Sursa: baza de date 14(6). |

(110)

Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri.

Tabelul 7

Tabelul 7

Importurile din țări terțe, altele decât China

Importurile din țări terțe, altele decât China

2013

2014

2015

PAR

Volumul importurilor din țări terțe (tone)

250

139

20

4

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

56

56

8

8

2

2

Cota de piață a importurilor din țări terțe (%)

1

1

0

0

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

62

62

9

9

2

2

Prețul de import (EUR/tonă)

3 307

2 931

Nu se aplică

Nu se aplică

Sursa: baza de date 14(6).

Sursa:

| (111) | Importurile provenind din țări terțe au fost la niveluri foarte scăzute și practic au încetat în cursul PAR. Acestea au scăzut de la 250 de tone în 2013 la practic zero în cursul PAR. Prețurile acestor importuri au fost mai mari decât prețurile importurilor din China. Ele au fost inferioare nivelului mediu al prețurilor industriei din Uniune în 2013 și 2014. În 2015, cantitatea importată a fost foarte scăzută (9 tone), iar în cursul PAR aceasta a fost practic egală cu zero. În consecință, prețurile medii rezultate pentru acești ani nu au fost considerate reprezentative sau semnificative. În orice caz, exporturile din țări terțe au fost marginale deoarece în cursul întregii perioade examinate, acestea au reprezentat o cotă de piață de numai 1 % sau mai puțin. |
| --- | --- |

(111)

Importurile provenind din țări terțe au fost la niveluri foarte scăzute și practic au încetat în cursul PAR. Acestea au scăzut de la 250 de tone în 2013 la practic zero în cursul PAR. Prețurile acestor importuri au fost mai mari decât prețurile importurilor din China. Ele au fost inferioare nivelului mediu al prețurilor industriei din Uniune în 2013 și 2014. În 2015, cantitatea importată a fost foarte scăzută (9 tone), iar în cursul PAR aceasta a fost practic egală cu zero. În consecință, prețurile medii rezultate pentru acești ani nu au fost considerate reprezentative sau semnificative. În orice caz, exporturile din țări terțe au fost marginale deoarece în cursul întregii perioade examinate, acestea au reprezentat o cotă de piață de numai 1 % sau mai puțin.

5.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

| (112) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au un impact asupra stării industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(112)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au un impact asupra stării industriei din Uniune.

| (113) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 94, această evaluare s-a întemeiat pe o proporție importantă a producției Uniunii, pe baza datelor furnizate de producătorii cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 94, această evaluare s-a întemeiat pe o proporție importantă a producției Uniunii, pe baza datelor furnizate de producătorii cooperanți din Uniune.

6.   Producția

Producția

| (114) | Între 2013 și PAR, producția Uniunii a crescut, în ansamblu, cu 22 %. Ea a rămas stabilă între 2013 și 2014, a crescut cu 10 puncte procentuale între 2014 și 2015 și cu alte 11 % între 2015 și PAR. Întrucât costul de producție al produsului care face obiectul reexaminării depinde, în principal, de prețul materiei prime, care este supus unor variații sezoniere, nivelurile sporite de producție nu au avut nicio corelație observabilă cu costurile totale de producție sau cu rentabilitatea generală a industriei din Uniune.

  Tabelul 8


  Volumul producției | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 15 432 | 15 580 | 17 055 | 18 900 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 101 | 111 | 122 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(114)

Între 2013 și PAR, producția Uniunii a crescut, în ansamblu, cu 22 %. Ea a rămas stabilă între 2013 și 2014, a crescut cu 10 puncte procentuale între 2014 și 2015 și cu alte 11 % între 2015 și PAR. Întrucât costul de producție al produsului care face obiectul reexaminării depinde, în principal, de prețul materiei prime, care este supus unor variații sezoniere, nivelurile sporite de producție nu au avut nicio corelație observabilă cu costurile totale de producție sau cu rentabilitatea generală a industriei din Uniune.

Tabelul 8

Tabelul 8

Volumul producției

Volumul producției

2013

2014

2015

PAR

Volumul producției (tone)

15 432

15 580

17 055

18 900

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

101

101

111

111

122

122

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

7.   Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (115) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat, în principal, unei investiții realizate de un producător din Uniune în 2015. |
| --- | --- |

(115)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat, în principal, unei investiții realizate de un producător din Uniune în 2015.

| (116) | Utilizarea capacității a crescut în mod continuu de la 43 % în 2013 la 50 % în cursul PAR (și anume, cu 7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate). Această creștere a ratei de utilizare a capacității este rezultatul creșterii volumelor de producție, în timp ce capacitatea de producție a crescut la o rată mai mică. Totuși, utilizarea capacității nu a avut un rol decisiv în scăderea semnificativă a costului mediu de producție, observată în perioada examinată din motivele expuse în considerentul 127.

  Tabelul 9


  Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 35 604 | 35 604 | 36 804 | 37 590 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 106 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 43 | 44 | 46 | 50 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 101 | 107 | 116 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(116)

Utilizarea capacității a crescut în mod continuu de la 43 % în 2013 la 50 % în cursul PAR (și anume, cu 7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate). Această creștere a ratei de utilizare a capacității este rezultatul creșterii volumelor de producție, în timp ce capacitatea de producție a crescut la o rată mai mică. Totuși, utilizarea capacității nu a avut un rol decisiv în scăderea semnificativă a costului mediu de producție, observată în perioada examinată din motivele expuse în considerentul 127.

Tabelul 9

Tabelul 9

Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2013

2014

2015

PAR

Capacitatea de producție (tone)

35 604

35 604

36 804

37 590

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

106

106

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

43

44

46

50

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

101

101

107

107

116

116

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

8.   Volumul de vânzări

Volumul de vânzări

| (117) | Volumul total de vânzări al industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 33 % în perioada examinată. Creșterea cea mai pronunțată a avut loc între 2014 și 2015, când a crescut cu 43 %. Între 2015 și PAR tendința s-a inversat și volumele vânzărilor au scăzut cu 11 %.

  Tabelul 10


  Volumul de vânzări al industriei din Uniune | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone) | 6 984 | 7 265 | 10 367 | 9 273 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 104 | 148 | 133 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(117)

Volumul total de vânzări al industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 33 % în perioada examinată. Creșterea cea mai pronunțată a avut loc între 2014 și 2015, când a crescut cu 43 %. Între 2015 și PAR tendința s-a inversat și volumele vânzărilor au scăzut cu 11 %.

Tabelul 10

Tabelul 10

Volumul de vânzări al industriei din Uniune

Volumul de vânzări al industriei din Uniune

2013

2014

2015

PAR

Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone)

6 984

7 265

10 367

9 273

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

104

104

148

148

133

133

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (118) | Volumul de vânzări a fost, de asemenea, stabilit pentru toți producătorii din Uniune pe baza volumului real de vânzări al industriei din Uniune stabilit conform celor menționate mai sus în considerentul 96 și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (29).

  Tabelul 11


  Volumul total de vânzări al tuturor producătorilor din Uniune | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone) | [13 500 -15 500 ] | [12 500 -15 000 ] | [15 000 -17 000 ] | [16 500 -17 500 ] |
| Indice (2013 = 100) | 100 | [90-100] | [110-120] | [115-125] |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |

(118)

Volumul de vânzări a fost, de asemenea, stabilit pentru toți producătorii din Uniune pe baza volumului real de vânzări al industriei din Uniune stabilit conform celor menționate mai sus în considerentul 96 și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (29).

29

Tabelul 11

Tabelul 11

Volumul total de vânzări al tuturor producătorilor din Uniune

Volumul total de vânzări al tuturor producătorilor din Uniune

2013

2014

2015

PAR

Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone)

[13 500 -15 500 ]

[12 500 -15 000 ]

[15 000 -17 000 ]

[16 500 -17 500 ]

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

[90-100]

[90-100]

[110-120]

[110-120]

[115-125]

[115-125]

Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

Sursa:

| (119) | Creșterea vânzărilor totale a fost mai puțin pronunțată decât creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune. Volumul de vânzări stabilit pe această bază a scăzut în comparație cu ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 3. Astfel, între 2010 (care a fost PAR din ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor) și 2013, volumul de vânzări a scăzut cu [25-35 %] de la 20 623 de tone în 2010 la [13 500-15 500 de tone] în 2013. Prin urmare, în pofida creșterii volumului vânzărilor observate în cursul perioadei examinate de prezenta anchetă, volumele de vânzări în cursul PAR au rămas sub media volumelor de vânzări în cursul anchetei anterioare de reexaminare. |
| --- | --- |

(119)

Creșterea vânzărilor totale a fost mai puțin pronunțată decât creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune. Volumul de vânzări stabilit pe această bază a scăzut în comparație cu ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 3. Astfel, între 2010 (care a fost PAR din ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor) și 2013, volumul de vânzări a scăzut cu [25-35 %] de la 20 623 de tone în 2010 la [13 500-15 500 de tone] în 2013. Prin urmare, în pofida creșterii volumului vânzărilor observate în cursul perioadei examinate de prezenta anchetă, volumele de vânzări în cursul PAR au rămas sub media volumelor de vânzări în cursul anchetei anterioare de reexaminare.

9.   Cota de piață

Cota de piață

| (120) | În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a câștigat 14 puncte procentuale din cota de piață, și anume, aceasta a crescut de la 29 % în 2013 la 43 % în cursul PAR. Această creștere reflectă faptul că, în pofida scăderii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 12


  Cota de piață a industriei din Uniune | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață (%) | 27 | 32 | 44 | 41 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 115 | 152 | 146 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și baza de date 14(6). |

(120)

În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a câștigat 14 puncte procentuale din cota de piață, și anume, aceasta a crescut de la 29 % în 2013 la 43 % în cursul PAR. Această creștere reflectă faptul că, în pofida scăderii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate.

Tabelul 12

Tabelul 12

Cota de piață a industriei din Uniune

Cota de piață a industriei din Uniune

2013

2014

2015

PAR

Cota de piață (%)

27

32

44

41

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

115

115

152

152

146

146

Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și baza de date 14(6).

Sursa:

| (121) | Creșterea cotei de piață a tuturor producătorilor din Uniune a fost mai puțin pronunțată decât creșterea cotei de piață a industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune a crescut cu 32 % de la [50-60 %] la [70-80 %].

  Tabelul 13


  Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a producătorilor din Uniune (%) | [50-60] | [60-70] | [65-75] | [70-80] |
| Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune | | | | |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 107 | 124 | 132 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și baza de date 14(6). |

(121)

Creșterea cotei de piață a tuturor producătorilor din Uniune a fost mai puțin pronunțată decât creșterea cotei de piață a industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune a crescut cu 32 % de la [50-60 %] la [70-80 %].

Tabelul 13

Tabelul 13

Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune

Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune

2013

2014

2015

PAR

Cota de piață a producătorilor din Uniune (%)

[50-60]

[60-70]

[65-75]

[70-80]

Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

107

107

124

124

132

132

Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și baza de date 14(6).

Sursa:

10.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (122) | Între 2013 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut, iar cota sa de piață a crescut cu 14 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(122)

Între 2013 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut, iar cota sa de piață a crescut cu 14 puncte procentuale.

11.   Ocuparea forței de muncă

Ocuparea forței de muncă

| (123) | Nivelul ocupării forței de muncă din industria din Uniune a înregistrat o creștere de 9 % între 2013 și 2015 și a rămas practic stabil în cursul PAR, reflectând în parte creșterea producției și a capacității de producție.

  Tabelul 14


  Ocuparea forței de muncă | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 153 | 154 | 167 | 167 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 101 | 109 | 109 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(123)

Nivelul ocupării forței de muncă din industria din Uniune a înregistrat o creștere de 9 % între 2013 și 2015 și a rămas practic stabil în cursul PAR, reflectând în parte creșterea producției și a capacității de producție.

Tabelul 14

Tabelul 14

Ocuparea forței de muncă

Ocuparea forței de muncă

2013

2014

2015

PAR

Ocuparea forței de muncă (persoane)

153

154

167

167

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

101

101

109

109

109

109

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

12.   Productivitatea

Productivitatea

| (124) | Productivitatea industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada examinată. Aceasta reflectă o creștere mai pronunțată a producției (cu 22 %) în comparație cu cea a ocupării forței de muncă (cu 10 %).

  Tabelul 15


  Productivitatea | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea (tone pe salariat) | 101 | 101 | 102 | 113 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 101 | 112 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(124)

Productivitatea industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada examinată. Aceasta reflectă o creștere mai pronunțată a producției (cu 22 %) în comparație cu cea a ocupării forței de muncă (cu 10 %).

Tabelul 15

Tabelul 15

Productivitatea

Productivitatea

2013

2014

2015

PAR

Productivitatea (tone pe salariat)

101

101

102

113

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

101

101

112

112

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

13.   Amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping

Amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping

| (125) | În cursul prezentei anchete a fost constatat un nivel de dumping semnificativ. Deși industria din Uniune a arătat o evoluție pozitivă în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață în cursul perioadei examinate, indicatorii financiari, astfel cum au fost stabiliți în considerentele 126-137, s-au deteriorat. Prin urmare, s-a considerat că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 % și, respectiv, 10,1 % pentru cei doi producători-exportatori chinezi care au beneficiat de niveluri individuale ale taxei. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți a fost stabilită la 34,9 %. În plus, după cum s-a menționat mai sus în considerentele 74-93, s-a stabilit că este probabil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China, de comportamentul exportatorilor chinezi pe piață în materie de prețuri și de atractivitatea pieței Uniunii. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(125)

În cursul prezentei anchete a fost constatat un nivel de dumping semnificativ. Deși industria din Uniune a arătat o evoluție pozitivă în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață în cursul perioadei examinate, indicatorii financiari, astfel cum au fost stabiliți în considerentele 126-137, s-au deteriorat. Prin urmare, s-a considerat că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 % și, respectiv, 10,1 % pentru cei doi producători-exportatori chinezi care au beneficiat de niveluri individuale ale taxei. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți a fost stabilită la 34,9 %. În plus, după cum s-a menționat mai sus în considerentele 74-93, s-a stabilit că este probabil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China, de comportamentul exportatorilor chinezi pe piață în materie de prețuri și de atractivitatea pieței Uniunii. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

14.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (126) | Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 47 % între 2013 și 2015 și au rămas la acel nivel în cursul PAR. În termeni absoluți, prețurile de vânzare au scăzut de la 5 239 EUR/tonă în 2013 la 2 761 EUR/tonă în PAR. |
| --- | --- |

(126)

Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 47 % între 2013 și 2015 și au rămas la acel nivel în cursul PAR. În termeni absoluți, prețurile de vânzare au scăzut de la 5 239 EUR/tonă în 2013 la 2 761 EUR/tonă în PAR.

| (127) | Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă majoritatea costurilor totale de producție a acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile climatice favorabile sau nefavorabile au un impact asupra ofertei globale de tartrat de calciu și prețurilor de vânzare ale acestuia, care la rândul lor au un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Astfel, prețurile din Uniune înregistrate în 2013 au fost excepțional de ridicate dacă ținem seama de tendințele pe termen lung. De asemenea, anii dintre 2014 și PAR au fost ani de recolte mai bune pentru producția de vin din Uniune și prețurile de vânzare medii anuale au fost mai scăzute. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, astfel cum s-a menționat în considerentul 100, condițiile legate de climă/recoltare joacă un rol important nu numai pentru oferta de tartrat de calciu, dar și pentru cererea de produs care face obiectul reexaminării în industria producătoare de vin. Astfel, există un element de variabilitate a prețurilor și a costului de producție a acidului tartric care a fost observat și în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(127)

Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă majoritatea costurilor totale de producție a acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile climatice favorabile sau nefavorabile au un impact asupra ofertei globale de tartrat de calciu și prețurilor de vânzare ale acestuia, care la rândul lor au un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Astfel, prețurile din Uniune înregistrate în 2013 au fost excepțional de ridicate dacă ținem seama de tendințele pe termen lung. De asemenea, anii dintre 2014 și PAR au fost ani de recolte mai bune pentru producția de vin din Uniune și prețurile de vânzare medii anuale au fost mai scăzute. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, astfel cum s-a menționat în considerentul 100, condițiile legate de climă/recoltare joacă un rol important nu numai pentru oferta de tartrat de calciu, dar și pentru cererea de produs care face obiectul reexaminării în industria producătoare de vin. Astfel, există un element de variabilitate a prețurilor și a costului de producție a acidului tartric care a fost observat și în cursul perioadei examinate.

| (128) | Scăderea prețului unitar mediu de vânzare (47 % de-a lungul perioadei examinate) a fost mai rapidă și, de asemenea, mai pronunțată decât scăderea costului de producție în cursul aceleiași perioade (44 % de-a lungul perioadei examinate). În consecință, costul mediu de producție a depășit prețul unitar mediu de vânzare în 2014 și 2015, cu un efect negativ asupra rentabilității, astfel cum se arată mai jos în tabelul 16.

  Tabelul 16


  Prețurile medii de vânzare și costul unitar | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile medii de vânzare pe piața UE (EUR/tonă) | 5 239 | 3 490 | 2 768 | 2 761 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 67 | 53 | 53 |
| Costul de producție unitar | 4 865 | 3 534 | 2 880 | 2 738 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 73 | 59 | 56 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(128)

Scăderea prețului unitar mediu de vânzare (47 % de-a lungul perioadei examinate) a fost mai rapidă și, de asemenea, mai pronunțată decât scăderea costului de producție în cursul aceleiași perioade (44 % de-a lungul perioadei examinate). În consecință, costul mediu de producție a depășit prețul unitar mediu de vânzare în 2014 și 2015, cu un efect negativ asupra rentabilității, astfel cum se arată mai jos în tabelul 16.

Tabelul 16

Tabelul 16

Prețurile medii de vânzare și costul unitar

Prețurile medii de vânzare și costul unitar

2013

2014

2015

PAR

Prețurile medii de vânzare pe piața UE (EUR/tonă)

5 239

3 490

2 768

2 761

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

67

67

53

53

53

53

Costul de producție unitar

4 865

3 534

2 880

2 738

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

73

73

59

59

56

56

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

15.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (129) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 17


  Costul mediu cu forța de muncă per angajat | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 44 705 | 43 685 | 42 999 | 42 847 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(129)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 17

Tabelul 17

Costul mediu cu forța de muncă per angajat

Costul mediu cu forța de muncă per angajat

2013

2014

2015

PAR

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

44 705

43 685

42 999

42 847

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

98

98

96

96

96

96

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (130) | În cursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune per angajat au scăzut cu 4 %. |
| --- | --- |

(130)

În cursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune per angajat au scăzut cu 4 %.

16.   Stocurile

Stocurile

| (131) | În ansamblu, volumul stocurilor a rămas stabil pe durata perioadei examinate. El a crescut cu 10 % între 2013 și 2014 și a scăzut vertiginos cu 60 % în 2015. Acest lucru s-a datorat faptului că volumul de vânzări al industriei din Uniune a crescut mai rapid decât volumul producției acesteia în anul respectiv, astfel cum s-a descris în considerentele 114-119. Totuși, între 2015 și PAR volumul stocurilor a revenit la nivelurile din 2013, întrucât volumul de producție a ajuns din urmă volumul crescut al vânzărilor.

  Tabelul 18


  Stocurile | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 2 436 | 2 683 | 1 070 | 2 424 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 110 | 44 | 100 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(131)

În ansamblu, volumul stocurilor a rămas stabil pe durata perioadei examinate. El a crescut cu 10 % între 2013 și 2014 și a scăzut vertiginos cu 60 % în 2015. Acest lucru s-a datorat faptului că volumul de vânzări al industriei din Uniune a crescut mai rapid decât volumul producției acesteia în anul respectiv, astfel cum s-a descris în considerentele 114-119. Totuși, între 2015 și PAR volumul stocurilor a revenit la nivelurile din 2013, întrucât volumul de producție a ajuns din urmă volumul crescut al vânzărilor.

Tabelul 18

Tabelul 18

Stocurile

Stocurile

2013

2014

2015

PAR

Stocuri finale (tone)

2 436

2 683

1 070

2 424

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

110

110

44

44

100

100

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

17.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (132) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 19


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) | 7,1 | – 1,2 | – 4,0 | 0,8 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | – 18 | – 56 | 12 |
| Fluxul de lichidități (EUR) | 6 292 920 | 1 624 457 | – 619 997 | 154 944 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 26 | – 10 | 2 |
| Investiții (EUR) | 901 901 | 906 141 | 4 405 499 | 2 099 201 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 488 | 233 |
| Randamentul investițiilor (%) | 2,9 | – 0,3 | – 0,3 | 0,1 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | – 12 | – 9 | 3 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(132)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 19

Tabelul 19

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2013

2014

2015

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

7,1

– 1,2

– 4,0

0,8

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

– 18

– 18

– 56

– 56

12

12

Fluxul de lichidități (EUR)

6 292 920

1 624 457

– 619 997

154 944

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

26

26

– 10

– 10

2

2

Investiții (EUR)

901 901

906 141

4 405 499

2 099 201

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

488

488

233

233

Randamentul investițiilor (%)

2,9

– 0,3

– 0,3

0,1

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

– 12

– 12

– 9

– 9

3

3

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Sursa:

| (133) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune realizată din vânzările produsului similar către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a scăzut de la 7,1 % la o valoare aproape de zero (0,8 %), ceea ce corespunde unei scăderi globale de 88 %. Acest lucru este în conformitate cu faptul că prețurile de vânzare au scăzut mai rapid decât costul de producție. Astfel, rentabilitatea a scăzut în mod deosebit de semnificativ între 2013 și 2014, când industria din Uniune a înregistrat pierderi de – 1,2 %. Pierderile au crescut în 2015, atingând – 4,0 %. În cursul PAR, rentabilitatea a crescut din nou și a atins niveluri ușor pozitive. Această evoluție pozitivă este corelată cu creșterea producției, a ratei de utilizare a capacității și a productivității, care au contribuit la scăderea costului de producție pe tonă. În timp ce prețurile medii de vânzare au rămas constante, acest lucru a contribuit la îmbunătățirea rentabilității între 2015 și PAR. De-a lungul întregii perioade examinate, rentabilitatea a fost inferioară țintei de profit de 8 % a acestei industrii. |
| --- | --- |

(133)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune realizată din vânzările produsului similar către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a scăzut de la 7,1 % la o valoare aproape de zero (0,8 %), ceea ce corespunde unei scăderi globale de 88 %. Acest lucru este în conformitate cu faptul că prețurile de vânzare au scăzut mai rapid decât costul de producție. Astfel, rentabilitatea a scăzut în mod deosebit de semnificativ între 2013 și 2014, când industria din Uniune a înregistrat pierderi de – 1,2 %. Pierderile au crescut în 2015, atingând – 4,0 %. În cursul PAR, rentabilitatea a crescut din nou și a atins niveluri ușor pozitive. Această evoluție pozitivă este corelată cu creșterea producției, a ratei de utilizare a capacității și a productivității, care au contribuit la scăderea costului de producție pe tonă. În timp ce prețurile medii de vânzare au rămas constante, acest lucru a contribuit la îmbunătățirea rentabilității între 2015 și PAR. De-a lungul întregii perioade examinate, rentabilitatea a fost inferioară țintei de profit de 8 % a acestei industrii.

| (134) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În conformitate cu scăderea rentabilității, fluxul de lichidități a scăzut cu 98 % în cursul perioadei examinate: el a scăzut cu 75 % în 2014 și a devenit negativ în 2015. În cursul PAR, el a fost doar puțin peste zero. |
| --- | --- |

(134)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În conformitate cu scăderea rentabilității, fluxul de lichidități a scăzut cu 98 % în cursul perioadei examinate: el a scăzut cu 75 % în 2014 și a devenit negativ în 2015. În cursul PAR, el a fost doar puțin peste zero.

| (135) | Investițiile industriei din Uniune în producția de produs similar au crescut în ansamblu cu 133 % în cursul perioadei examinate. Aceasta se datorează unor investiții importante, în special în cursul anului 2015 și al PAR. Totuși, aceste investiții au fost realizate doar de un număr mic de societăți. Cea mai mare investiție individuală, reprezentând peste 50 % din totalul investițiilor efectuate în 2015, a fost legată de delocalizarea activităților. |
| --- | --- |

(135)

Investițiile industriei din Uniune în producția de produs similar au crescut în ansamblu cu 133 % în cursul perioadei examinate. Aceasta se datorează unor investiții importante, în special în cursul anului 2015 și al PAR. Totuși, aceste investiții au fost realizate doar de un număr mic de societăți. Cea mai mare investiție individuală, reprezentând peste 50 % din totalul investițiilor efectuate în 2015, a fost legată de delocalizarea activităților.

| (136) | Randamentul investițiilor este profitul, exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. În conformitate cu rentabilitatea scăzută, acesta a devenit negativ în 2014 și 2015 și a fost de numai 0,1 % în cursul PAR. Randamentul general al investițiilor a fost deficitar de-a lungul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(136)

Randamentul investițiilor este profitul, exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. În conformitate cu rentabilitatea scăzută, acesta a devenit negativ în 2014 și 2015 și a fost de numai 0,1 % în cursul PAR. Randamentul general al investițiilor a fost deficitar de-a lungul întregii perioade examinate.

| (137) | Scăderea fluxului de lichidități a redus capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri prin intermediul fondurilor generate la nivel intern. Prin urmare, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat față de reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. Cu toate acestea, nu a existat nicio indicație potrivit căreia acest lucru a avut un impact asupra capacității de a continua activitățile economice sau de a realiza investiții. |
| --- | --- |

(137)

Scăderea fluxului de lichidități a redus capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri prin intermediul fondurilor generate la nivel intern. Prin urmare, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat față de reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. Cu toate acestea, nu a existat nicio indicație potrivit căreia acest lucru a avut un impact asupra capacității de a continua activitățile economice sau de a realiza investiții.

18.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (138) | Indicatorii de prejudiciu precum producția, volumul vânzărilor și cota de piață au arătat tendințe pozitive în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, tendințele respective nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare a industriei din Uniune în ansamblu. Dimpotrivă, rentabilitatea industriei din Uniune a arătat o tendință negativă puternică în cursul perioadei examinate, iar industria a suferit chiar pierderi în 2014 și 2015. În cursul PAR, industria din Uniune a fost doar puțin peste pragul de rentabilitate. Mai mult, alți indicatori financiari, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, s-au deteriorat, de asemenea, și au înregistrat valori negative în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(138)

Indicatorii de prejudiciu precum producția, volumul vânzărilor și cota de piață au arătat tendințe pozitive în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, tendințele respective nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare a industriei din Uniune în ansamblu. Dimpotrivă, rentabilitatea industriei din Uniune a arătat o tendință negativă puternică în cursul perioadei examinate, iar industria a suferit chiar pierderi în 2014 și 2015. În cursul PAR, industria din Uniune a fost doar puțin peste pragul de rentabilitate. Mai mult, alți indicatori financiari, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, s-au deteriorat, de asemenea, și au înregistrat valori negative în cursul perioadei examinate.

| (139) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 2, taxele antidumping actuale erau în vigoare pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția societății Hangzhou Bioking. Cu toate acestea, industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Îndeosebi, importurile care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor, prin subcotarea cu 19 % a prețurilor industriei din Uniune, în pofida taxelor antidumping în vigoare. Din cauza acestei presiuni asupra prețurilor, industria din Uniune nu a fost în măsură să își mențină prețurile la un nivel superior costului de producție. Aceasta a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, astfel cum a fost demonstrat prin scăderea prețurilor de vânzare și a rentabilității, precum și prin alți indicatori de prejudiciu financiar. Astfel, în pofida creșterii volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, rentabilitatea s-a deteriorat în cursul perioadei examinate (deși a crescut din nou în cursul PAR, ea a atins niveluri doar cu puțin peste pragul de rentabilitate), la fel ca și fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe această bază, s-a stabilit că măsurile existente nu au produs efectele scontate și că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(139)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 2, taxele antidumping actuale erau în vigoare pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția societății Hangzhou Bioking. Cu toate acestea, industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Îndeosebi, importurile care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor, prin subcotarea cu 19 % a prețurilor industriei din Uniune, în pofida taxelor antidumping în vigoare. Din cauza acestei presiuni asupra prețurilor, industria din Uniune nu a fost în măsură să își mențină prețurile la un nivel superior costului de producție. Aceasta a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, astfel cum a fost demonstrat prin scăderea prețurilor de vânzare și a rentabilității, precum și prin alți indicatori de prejudiciu financiar. Astfel, în pofida creșterii volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, rentabilitatea s-a deteriorat în cursul perioadei examinate (deși a crescut din nou în cursul PAR, ea a atins niveluri doar cu puțin peste pragul de rentabilitate), la fel ca și fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe această bază, s-a stabilit că măsurile existente nu au produs efectele scontate și că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune.

| (140) | În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator chinez a formulat mai multe plângeri cu privire la analiza prejudiciului: |
| --- | --- |

(140)

În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator chinez a formulat mai multe plângeri cu privire la analiza prejudiciului:

| (141) | În primul rând, această parte a considerat că anumiți indicatori de prejudiciu nu sunt fiabili din cauza diferențelor dintre indicatorii din cadrul prezentei anchete și cei din cadrul anchetei menționate în considerentul 5. Partea respectivă s-a referit în special la consumul din Uniune, la stocurile și la rentabilitatea industriei din Uniune. S-a afirmat că aceste diferențe nu au fost explicate suficient de către Comisie și că, prin utilizarea unui set de date diferite, s-ar ajunge la concluzii diferite cu privire la prejudiciu. |
| --- | --- |

(141)

În primul rând, această parte a considerat că anumiți indicatori de prejudiciu nu sunt fiabili din cauza diferențelor dintre indicatorii din cadrul prezentei anchete și cei din cadrul anchetei menționate în considerentul 5. Partea respectivă s-a referit în special la consumul din Uniune, la stocurile și la rentabilitatea industriei din Uniune. S-a afirmat că aceste diferențe nu au fost explicate suficient de către Comisie și că, prin utilizarea unui set de date diferite, s-ar ajunge la concluzii diferite cu privire la prejudiciu.

| (142) | În acest sens, trebuie precizat că motivul existenței unor diferențe între date este prezentat în considerentele 94-98. Astfel, în ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor, precum și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor obținute de la toți producătorii din Uniune, în timp ce prezenta anchetă a evaluat acești indicatori pe baza unei proporții importante a industriei din Uniune. Prin urmare, valorile anumitor indicatori diferă în cadrul celor două anchete. Partea în cauză nu a furnizat elemente suplimentare în sprijinul plângerii sale. În consecință, plângerea este respinsă. |
| --- | --- |

(142)

În acest sens, trebuie precizat că motivul existenței unor diferențe între date este prezentat în considerentele 94-98. Astfel, în ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor, precum și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor obținute de la toți producătorii din Uniune, în timp ce prezenta anchetă a evaluat acești indicatori pe baza unei proporții importante a industriei din Uniune. Prin urmare, valorile anumitor indicatori diferă în cadrul celor două anchete. Partea în cauză nu a furnizat elemente suplimentare în sprijinul plângerii sale. În consecință, plângerea este respinsă.

| (143) | În al doilea rând, aceeași parte a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, cota de piață, volumul producției, capacitatea de producție și utilizarea acesteia, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costul cu forța de muncă, fluxul de lichidități și investițiile au arătat tendințe pozitive. Prin urmare, nu s-ar putea concluziona că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. În acest sens, în primul rând, Comisia nu a constatat că industria din Uniune a suferit prejudicii importante, ci a considerat doar că aceasta a rămas vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și că, în al doilea rând, astfel cum s-a menționat în considerentul 138, tendințele pozitive ale anumitor indicatori nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare generale a industriei din Uniune. În consecință, această plângere este respinsă. |
| --- | --- |

(143)

În al doilea rând, aceeași parte a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, cota de piață, volumul producției, capacitatea de producție și utilizarea acesteia, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costul cu forța de muncă, fluxul de lichidități și investițiile au arătat tendințe pozitive. Prin urmare, nu s-ar putea concluziona că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. În acest sens, în primul rând, Comisia nu a constatat că industria din Uniune a suferit prejudicii importante, ci a considerat doar că aceasta a rămas vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și că, în al doilea rând, astfel cum s-a menționat în considerentul 138, tendințele pozitive ale anumitor indicatori nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare generale a industriei din Uniune. În consecință, această plângere este respinsă.

| (144) | În al treilea rând, s-a afirmat că prejudiciul nu putea fi cauzat de importurile care fac obiectul măsurilor. Una dintre părți a susținut că alți factori potențiali care ar fi putut să cauzeze prejudicii industriei din Uniune au fost scăderea consumului și a investițiilor realizate de industria din Uniune. Această parte a susținut, de asemenea, că ar fi trebuit să se efectueze analize separate pentru acidul tartric obținut prin metode naturale de producție, pe de o parte, și pentru acidul tartric obținut prin metode sintetice de producție, pe de altă parte. În acest sens, ar trebui subliniat că ancheta nu a arătat faptul că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Comisia a considerat doar că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. În acest context, Comisia a analizat dacă există probabilitatea reapariției unui prejudiciu, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, plângerile de mai sus au fost respinse. |
| --- | --- |

(144)

În al treilea rând, s-a afirmat că prejudiciul nu putea fi cauzat de importurile care fac obiectul măsurilor. Una dintre părți a susținut că alți factori potențiali care ar fi putut să cauzeze prejudicii industriei din Uniune au fost scăderea consumului și a investițiilor realizate de industria din Uniune. Această parte a susținut, de asemenea, că ar fi trebuit să se efectueze analize separate pentru acidul tartric obținut prin metode naturale de producție, pe de o parte, și pentru acidul tartric obținut prin metode sintetice de producție, pe de altă parte. În acest sens, ar trebui subliniat că ancheta nu a arătat faptul că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Comisia a considerat doar că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. În acest context, Comisia a analizat dacă există probabilitatea reapariției unui prejudiciu, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, plângerile de mai sus au fost respinse.

| (145) | Pentru a sintetiza, niciuna dintre plângerile de mai sus nu a putut compromite constatările și concluziile enunțate în considerentul 139, care, în consecință, sunt confirmate. |
| --- | --- |

(145)

Pentru a sintetiza, niciuna dintre plângerile de mai sus nu a putut compromite constatările și concluziile enunțate în considerentul 139, care, în consecință, sunt confirmate.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (146) | Ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(146)

Ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (147) | Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a aflat într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. |
| --- | --- |

(147)

Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a aflat într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.

| (148) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul în care s-ar lăsa să expire măsurile împotriva Chinei conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(148)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul în care s-ar lăsa să expire măsurile împotriva Chinei conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (149) | Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China, atractivitatea pieței Uniunii, nivelul de preț preconizat al importurilor din China pe piața Uniunii și impactul preconizat asupra industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(149)

Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China, atractivitatea pieței Uniunii, nivelul de preț preconizat al importurilor din China pe piața Uniunii și impactul preconizat asupra industriei din Uniune.

| (150) | Astfel cum s-a menționat anterior în considerentele 34 și 35, având în vedere lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi, analiza de mai jos privind piața internă din China și exporturile din RPC către alte țări terțe a trebuit să se întemeieze pe informațiile disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume, informațiile conținute în cerere, baza de date 14(6), baza de date chineză, baza de date GTA, informațiile disponibile publicului, cum ar fi site-urile internet ale societăților și extrasele din publicații ale societăților specializate în studiul pieței, precum și datele colectate în cursul anchetelor precedente (30). |
| --- | --- |

(150)

Astfel cum s-a menționat anterior în considerentele 34 și 35, având în vedere lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi, analiza de mai jos privind piața internă din China și exporturile din RPC către alte țări terțe a trebuit să se întemeieze pe informațiile disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume, informațiile conținute în cerere, baza de date 14(6), baza de date chineză, baza de date GTA, informațiile disponibile publicului, cum ar fi site-urile internet ale societăților și extrasele din publicații ale societăților specializate în studiul pieței, precum și datele colectate în cursul anchetelor precedente (30).

30

2.   Capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China și atractivitatea pieței Uniunii

Capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China și atractivitatea pieței Uniunii

| (151) | Capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor a fost de 54 000 de tone, în timp ce capacitatea neutilizată s-a situat între 24 000 și 28 000 de tone. Capacitatea neutilizată a fost cu 6 % până la 24 % mai mare decât consumul total al Uniunii în cursul PAR. |
| --- | --- |

(151)

Capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor a fost de 54 000 de tone, în timp ce capacitatea neutilizată s-a situat între 24 000 și 28 000 de tone. Capacitatea neutilizată a fost cu 6 % până la 24 % mai mare decât consumul total al Uniunii în cursul PAR.

| (152) | Ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi utilizează metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii industriei din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin. Prin urmare, capacitatea și potențialul viitoarelor exporturi chineze nu sunt limitate de nivelurile actuale. |
| --- | --- |

(152)

Ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi utilizează metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii industriei din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin. Prin urmare, capacitatea și potențialul viitoarelor exporturi chineze nu sunt limitate de nivelurile actuale.

| (153) | S-a stabilit, de asemenea, că producătorii chinezi sunt puternic orientați către export și au un potențial semnificativ de creștere a volumelor lor de exporturi, în special către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire. |
| --- | --- |

(153)

S-a stabilit, de asemenea, că producătorii chinezi sunt puternic orientați către export și au un potențial semnificativ de creștere a volumelor lor de exporturi, în special către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire.

| (154) | Astfel cum s-a stabilit în considerentele 89-93, piața Uniunii este atractivă pentru exporturile chineze și există, prin urmare, un stimulent puternic de a crește exporturile către Uniune în mod substanțial, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire. |
| --- | --- |

(154)

Astfel cum s-a stabilit în considerentele 89-93, piața Uniunii este atractivă pentru exporturile chineze și există, prin urmare, un stimulent puternic de a crește exporturile către Uniune în mod substanțial, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire.

3.   Prețurile importurilor din China

Prețurile importurilor din China

| (155) | Importurile din China au subcotat cu 19 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Ca o indicație a nivelului de preț la care este probabil ca produsul care face obiectul reexaminării din China să fie importat pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, a fost luat în considerare nivelul prețurilor de import din China către Uniune, fără aplicarea taxelor antidumping. Comparația realizată în cursul perioadei anchetei de reexaminare a arătat că prețurile chineze fără aplicarea taxelor antidumping ar subcota în medie cu 26 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(155)

Importurile din China au subcotat cu 19 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Ca o indicație a nivelului de preț la care este probabil ca produsul care face obiectul reexaminării din China să fie importat pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, a fost luat în considerare nivelul prețurilor de import din China către Uniune, fără aplicarea taxelor antidumping. Comparația realizată în cursul perioadei anchetei de reexaminare a arătat că prețurile chineze fără aplicarea taxelor antidumping ar subcota în medie cu 26 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.

| (156) | Mai mult, au fost analizate nivelurile de preț la care a fost exportat produsul care face obiectul reexaminării din China către alte țări terțe. Astfel cum s-a explicat în considerentele 85-88 de mai sus, producătorii chinezi au exportat cantități semnificative ale produsului care face obiectul reexaminării către țări terțe din afara Uniunii. S-a constatat, de asemenea, că prețurile de export chineze către alte țări terțe erau, în medie, mai scăzute cu 26 % decât prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(156)

Mai mult, au fost analizate nivelurile de preț la care a fost exportat produsul care face obiectul reexaminării din China către alte țări terțe. Astfel cum s-a explicat în considerentele 85-88 de mai sus, producătorii chinezi au exportat cantități semnificative ale produsului care face obiectul reexaminării către țări terțe din afara Uniunii. S-a constatat, de asemenea, că prețurile de export chineze către alte țări terțe erau, în medie, mai scăzute cu 26 % decât prețurile industriei din Uniune.

| (157) | Pe această bază, s-a concluzionat că, foarte probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, importurile din China ar exercita o presiune și mai mare asupra prețurilor industriei din Uniune decât cea pe care au exercitat-o în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(157)

Pe această bază, s-a concluzionat că, foarte probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, importurile din China ar exercita o presiune și mai mare asupra prețurilor industriei din Uniune decât cea pe care au exercitat-o în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4.   Impactul probabil asupra industriei din Uniune

Impactul probabil asupra industriei din Uniune

| (158) | Pe baza elementelor menționate anterior, în absența unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi vor avea un stimulent pentru creșterea semnificativă a volumului importurilor lor pe piața Uniunii la prețuri scăzute, de dumping, exercitând o presiune de scădere asupra prețurilor practicate în Uniune. |
| --- | --- |

(158)

Pe baza elementelor menționate anterior, în absența unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi vor avea un stimulent pentru creșterea semnificativă a volumului importurilor lor pe piața Uniunii la prețuri scăzute, de dumping, exercitând o presiune de scădere asupra prețurilor practicate în Uniune.

| (159) | O creștere a volumului importurilor din China – care este probabilă, având în vedere capacitățile neutilizate disponibile –, împreună cu presiunea suplimentară preconizată asupra prețurilor în absența unor taxe antidumping, vor avea probabil un impact negativ semnificativ asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(159)

O creștere a volumului importurilor din China – care este probabilă, având în vedere capacitățile neutilizate disponibile –, împreună cu presiunea suplimentară preconizată asupra prețurilor în absența unor taxe antidumping, vor avea probabil un impact negativ semnificativ asupra situației industriei din Uniune.

| (160) | Într-adevăr, în cazul în care acest scenariu se va materializa, este puțin probabil că industria din Uniune va fi în măsură să își scadă prețurile fără a înregistra pierderi semnificative pentru a se alinia la prețurile chineze tot mai scăzute în absența unor taxe antidumping. O indicație în acest sens este dată de faptul că, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a scăzut prețurile sale de vânzare la nivelurile care ar fi fost corelate cu prețurile importurilor din China, chiar și în cazul unei scăderi a costului de producție, întrucât acestea erau deja inferioare costurilor. |
| --- | --- |

(160)

Într-adevăr, în cazul în care acest scenariu se va materializa, este puțin probabil că industria din Uniune va fi în măsură să își scadă prețurile fără a înregistra pierderi semnificative pentru a se alinia la prețurile chineze tot mai scăzute în absența unor taxe antidumping. O indicație în acest sens este dată de faptul că, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a scăzut prețurile sale de vânzare la nivelurile care ar fi fost corelate cu prețurile importurilor din China, chiar și în cazul unei scăderi a costului de producție, întrucât acestea erau deja inferioare costurilor.

| (161) | În plus, într-un astfel de scenariu, în cazul în care industria din Uniune și-ar menține nivelurile prețurilor, este probabil că aceasta ar suferi pierderi din punctul de vedere al volumului vânzărilor și al cotei de piață, întrucât volume cu mult mai mari de importuri din China ar intra, probabil, pe piață la prețuri și mai mici. Aceasta ar cauza noi pierderi pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(161)

În plus, într-un astfel de scenariu, în cazul în care industria din Uniune și-ar menține nivelurile prețurilor, este probabil că aceasta ar suferi pierderi din punctul de vedere al volumului vânzărilor și al cotei de piață, întrucât volume cu mult mai mari de importuri din China ar intra, probabil, pe piață la prețuri și mai mici. Aceasta ar cauza noi pierderi pentru industria din Uniune.

5.   Concluzia privind probabilitatea reapariției prejudiciului

Concluzia privind probabilitatea reapariției prejudiciului

| (162) | Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor care fac obiectul unui dumping originare din China, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza o înrăutățire suplimentară a situației economice deja deteriorate a industriei din Uniune. Prin urmare, se concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, după toate probabilitățile, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(162)

Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor care fac obiectul unui dumping originare din China, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza o înrăutățire suplimentară a situației economice deja deteriorate a industriei din Uniune. Prin urmare, se concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, după toate probabilitățile, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

| (163) | Un producător-exportator a afirmat că nu ar exista nicio probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul în care taxele antidumping ar fi abrogate. În sprijinul acestei afirmații, s-a susținut că presiunea exercitată asupra prețurilor în Uniune este determinată de industria din Uniune și că producătorii-exportatori chinezi nu și-au scăzut prețurile de vânzare odată cu scăderea volumului lor de importuri, ceea ce ar arăta că nu au avut nicio intenție de a-și reduce prețurile pentru a câștiga cotă de piață. |
| --- | --- |

(163)

Un producător-exportator a afirmat că nu ar exista nicio probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul în care taxele antidumping ar fi abrogate. În sprijinul acestei afirmații, s-a susținut că presiunea exercitată asupra prețurilor în Uniune este determinată de industria din Uniune și că producătorii-exportatori chinezi nu și-au scăzut prețurile de vânzare odată cu scăderea volumului lor de importuri, ceea ce ar arăta că nu au avut nicio intenție de a-și reduce prețurile pentru a câștiga cotă de piață.

| (164) | În acest sens, ar trebui remarcat că astfel de afirmații nu țin seama de ansamblul de factori precum capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii pentru importurile din China, nivelurile eventuale ale prețurilor importurilor din China, care contribuie la constatările Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul abrogării măsurilor. Aceste aspecte sunt explicate în mod suficient în considerentele 151-161. În plus, nu au fost prezentate elemente concrete noi în sprijinul acestor afirmații. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(164)

În acest sens, ar trebui remarcat că astfel de afirmații nu țin seama de ansamblul de factori precum capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii pentru importurile din China, nivelurile eventuale ale prețurilor importurilor din China, care contribuie la constatările Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul abrogării măsurilor. Aceste aspecte sunt explicate în mod suficient în considerentele 151-161. În plus, nu au fost prezentate elemente concrete noi în sprijinul acestor afirmații. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

G.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

1.   Introducere

Introducere

| (165) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(165)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

| (166) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(166)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (167) | Trebuie amintit că, în ancheta inițială, precum și în ancheta ulterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a considerat că adoptarea și menținerea măsurilor nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, așadar analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale. |
| --- | --- |

(167)

Trebuie amintit că, în ancheta inițială, precum și în ancheta ulterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a considerat că adoptarea și menținerea măsurilor nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, așadar analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale.

| (168) | Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la concluzia potrivit căreia menținerea măsurilor în acest caz special nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(168)

Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la concluzia potrivit căreia menținerea măsurilor în acest caz special nu este în interesul Uniunii.

2.   Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

| (169) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în cazul abrogării măsurilor, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar consecința ar fi reapariția unui prejudiciu important. Industria din Uniune nu ar fi în măsură să concureze cu volumul sporit al importurilor din China vândute la prețuri de dumping prejudiciabile. Prin urmare, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire, orice recuperare ar fi puțin probabilă și simpla existență a unor societăți ar fi pusă în pericol, ducând la închiderea de întreprinderi și la pierderea de locuri de muncă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(169)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în cazul abrogării măsurilor, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar consecința ar fi reapariția unui prejudiciu important. Industria din Uniune nu ar fi în măsură să concureze cu volumul sporit al importurilor din China vândute la prețuri de dumping prejudiciabile. Prin urmare, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire, orice recuperare ar fi puțin probabilă și simpla existență a unor societăți ar fi pusă în pericol, ducând la închiderea de întreprinderi și la pierderea de locuri de muncă pe piața Uniunii.

| (170) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 127, condițiile legate de climă/recoltare au un impact asupra costului de producție și a prețurilor industriei din Uniune. În cursul anchetelor precedente, industria din Uniune a fost în măsură să fie rentabilă în condiții favorabile și s-a dovedit a fi viabilă. Totuși, în cadrul prezentei anchete, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a devenit deficitară întrucât, în pofida măsurilor, importurile care fac obiectul unui dumping din China au continuat să intre pe piața Uniunii subcotând prețurile industriei din Uniune și reducând prețurile sub nivelul costului de producție al industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentele 133 și 139. |
| --- | --- |

(170)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 127, condițiile legate de climă/recoltare au un impact asupra costului de producție și a prețurilor industriei din Uniune. În cursul anchetelor precedente, industria din Uniune a fost în măsură să fie rentabilă în condiții favorabile și s-a dovedit a fi viabilă. Totuși, în cadrul prezentei anchete, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a devenit deficitară întrucât, în pofida măsurilor, importurile care fac obiectul unui dumping din China au continuat să intre pe piața Uniunii subcotând prețurile industriei din Uniune și reducând prețurile sub nivelul costului de producție al industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentele 133 și 139.

| (171) | Se poate preconiza în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor și că menținerea măsurilor antidumping ar permite industriei din Uniune să își crească prețurile la niveluri rezonabile care să acopere costurile sale de producție, sporind astfel rentabilitatea acesteia. |
| --- | --- |

(171)

Se poate preconiza în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor și că menținerea măsurilor antidumping ar permite industriei din Uniune să își crească prețurile la niveluri rezonabile care să acopere costurile sale de producție, sporind astfel rentabilitatea acesteia.

| (172) | În acest context, Comisia a concluzionat că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(172)

În acest context, Comisia a concluzionat că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

3.   Interesul importatorilor

Interesul importatorilor

| (173) | Niciun importator nu a cooperat în cazul de față. Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, Comisia a concluzionat că importatorii din Uniune nu vor fi afectați în mod semnificativ de continuarea măsurilor. |
| --- | --- |

(173)

Niciun importator nu a cooperat în cazul de față. Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, Comisia a concluzionat că importatorii din Uniune nu vor fi afectați în mod semnificativ de continuarea măsurilor.

4.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (174) | Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips. |
| --- | --- |

(174)

Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips.

| (175) | Zece utilizatori cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete și au fost invitați să coopereze. Patru utilizatori au răspuns la chestionar, doi dintre ei desfășurând activități în industria construcțiilor, iar ceilalți doi în industria alimentară. |
| --- | --- |

(175)

Zece utilizatori cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete și au fost invitați să coopereze. Patru utilizatori au răspuns la chestionar, doi dintre ei desfășurând activități în industria construcțiilor, iar ceilalți doi în industria alimentară.

| (176) | În cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării nu reprezintă o parte importantă din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat (31). Pe baza răspunsurilor furnizate de utilizatorii din industria construcțiilor, s-a stabilit că situația nu diferă în mod substanțial în cursul prezentei anchete. Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor. |
| --- | --- |

(176)

În cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării nu reprezintă o parte importantă din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat (31). Pe baza răspunsurilor furnizate de utilizatorii din industria construcțiilor, s-a stabilit că situația nu diferă în mod substanțial în cursul prezentei anchete. Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor.

31

| (177) | Doi utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat în cadrul anchetei. S-a stabilit că, la nivelul grupului, ambele societăți erau rentabile. Mai mult, în ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (32) s-a stabilit, de asemenea, că liniile de produse care utilizează drept materie primă produsul care face obiectul reexaminării erau rentabile și că vânzările de produse fabricate folosind produsul care face obiectul reexaminării reprezintă doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Niciunul dintre utilizatorii cooperanți din sectorul alimentar nu a putut demonstra că situația ar fi semnificativ diferită în cursul prezentei anchete. Astfel, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. |
| --- | --- |

(177)

Doi utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat în cadrul anchetei. S-a stabilit că, la nivelul grupului, ambele societăți erau rentabile. Mai mult, în ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (32) s-a stabilit, de asemenea, că liniile de produse care utilizează drept materie primă produsul care face obiectul reexaminării erau rentabile și că vânzările de produse fabricate folosind produsul care face obiectul reexaminării reprezintă doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Niciunul dintre utilizatorii cooperanți din sectorul alimentar nu a putut demonstra că situația ar fi semnificativ diferită în cursul prezentei anchete. Astfel, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară.

32

| (178) | Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de faptul că viabilitatea industriei din Uniune este necesară pentru a menține surse de aprovizionare diferite pentru produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce este, de asemenea, în interesul utilizatorilor. În plus, o parte considerabilă a importurilor din China provin de la Hangzhou Bioking, care nu este supus taxelor antidumping. Chiar dacă măsurile împotriva Chinei ar fi menținute în ansamblul lor, Hangzhou Bioking nu ar intra sub incidența domeniului de aplicare al acestor măsuri. |
| --- | --- |

(178)

Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de faptul că viabilitatea industriei din Uniune este necesară pentru a menține surse de aprovizionare diferite pentru produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce este, de asemenea, în interesul utilizatorilor. În plus, o parte considerabilă a importurilor din China provin de la Hangzhou Bioking, care nu este supus taxelor antidumping. Chiar dacă măsurile împotriva Chinei ar fi menținute în ansamblul lor, Hangzhou Bioking nu ar intra sub incidența domeniului de aplicare al acestor măsuri.

5.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (179) | Luând în considerare toți factorii menționați mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive convingătoare împotriva menținerii măsurilor antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(179)

Luând în considerare toți factorii menționați mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive convingătoare împotriva menținerii măsurilor antidumping în vigoare.

H.   MĂSURI ANTIDUMPING

MĂSURI ANTIDUMPING

| (180) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului care face obiectul reexaminării. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. |
| --- | --- |

(180)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului care face obiectul reexaminării. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.

| (181) | Din considerațiile de mai sus rezultă că, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării ar trebui să fie menținute. |
| --- | --- |

(181)

Din considerațiile de mai sus rezultă că, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării ar trebui să fie menținute.

| (182) | Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (33), este necesar să se prevadă rata dobânzilor de întârziere care urmează să fie plătite în caz de rambursare a taxelor definitive, deoarece dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii și aplicarea normelor naționale ar duce la distorsiuni nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire. |
| --- | --- |

(182)

Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (33), este necesar să se prevadă rata dobânzilor de întârziere care urmează să fie plătite în caz de rambursare a taxelor definitive, deoarece dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii și aplicarea normelor naționale ar duce la distorsiuni nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire.

33

| (183) | Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(183)

Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție apoasă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090) și originar din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – cod adițional TARIC A687 ) | 34,9 % | A999 |

Societatea

Nivelul taxei

Codul adițional TARIC

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – cod adițional TARIC A687 )

34,9 %

A999

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale. Penalitatea de întârziere care urmează să fie plătită în cazul unei rambursări care dă naștere unui drept de plată a unei penalități de întârziere corespunde ratei aplicate de Banca Centrală Europeană pentru operațiunile sale de refinanțare principale, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în vigoare în prima zi calendaristică a lunii în care cade data scadenței, majorată cu un punct procentual.

(4)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de acid tartric vândut la export către Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celorlalte societăți.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2017/2321 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 338, 19.12.2017, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului din 23 ianuarie 2006 de instituire a unei drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 23, 27.1.2006, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 48, 22.2.2008, p. 1).

4

(5)  
  „Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice” (Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul), WT/DS 295/AB/R, 29 noiembrie 2005.

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului din 13 aprilie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și de excludere a societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd din domeniul de aplicare al măsurilor definitive (JO L 108, 20.4.2012, p. 1.

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului din 16 aprilie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 110, 24.4.2012, p. 3).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului din 26 iunie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 182, 13.7.2012, p. 1).

8

(9)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, limitate la un producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO C 434, 4.12.2014, p. 9).

9

(10)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei din 9 februarie 2016 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO L 33, 10.2.2016, p. 14) [denumită în continuare „Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei”].

10

(11)  Cauza T-442/12, Changmao Biochemical Engineering/Consiliul – Hotărârea Tribunalului (Camera a opta) din 1 iunie 2017, ECLI:EU:T:2017:372.

11

(12)  
  JO C 329, 7.9.2016, p. 5.

12

(13)  
  JO C 122, 19.4.2017, p. 8.

13

(14)  Și anume, anchetele care au condus la reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/176.

14

(15)  Anchetele au fost finalizate prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 130/2006, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012.

15

(16)  Diagrama metodei sintetice de producție a societății Changmao Biochemical este descrisă la pagina 2 din raportul său anual pe 2016, care este disponibil la adresa http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (accesată la 24 aprilie 2018).

16

(17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (accesată la 24 aprilie 2018).

17

(18)  Din motive de confidențialitate a fost utilizat un interval de cifre, întrucât cifra exactă a fost calculată utilizând date provenite de la un singur producător-exportator argentinian.

18

(19)  Hotărârea din 3 mai 2018, ECLI:EU:T:2018:251.

19

(20)  Anchete concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/176.

20

(21)  Pe baza informațiilor publicate de o societate specializată în studiul pieței (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, pagină accesată la 19 aprilie 2018), piața mondială pentru acid tartric în 2013 era de 60 560 de tone și era în creștere cu 5,3 % pe an. Acest lucru se traduce printr-o piață mondială de aproximativ 70 700 de tone în cursul PAR. Potrivit unei diagrame circulare publicate de o altă societate specializată în studiul pieței (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, pagină accesată la 19 aprilie 2018), piața chineză reprezenta aproximativ 12 % din piața mondială. Din aceste surse rezultă că cererea de pe piața internă din China s-a ridicat la aproximativ 8 500 de tone în cursul PAR.

21

(22)  În considerentele 78-83, cifrele sunt prezentate sub formă de intervale de cifre pentru a păstra confidențialitatea atunci când se referă la numai doi producători-exportatori (întrucât cifrele exacte ar permite acestor producători-exportatori să deducă reciproc datele referitoare la cealaltă societate) sau atunci când cifrele exacte ar permite calcularea datelor referitoare la Hangzhou Bioking.

22

(23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [pagină accesată ultima dată la 24 aprilie 2018].

23

(24)  Potrivit site-ului internet al societății Hangzhou Bioking (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, accesat la 19 aprilie 2018), o nouă linie de producție cu o capacitate de 25 000 de tone/an și-a început activitatea după PAR.

24

(25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (pagină accesată la 24 aprilie 2018).

25

(26)  Prețurile la nivelul FOB ale exporturilor chineze către Uniune au fost situate în intervalul [1,9-2,0] EUR/kg, în timp ce prețurile de export către țările terțe au fost situate în intervalul [1,75-1,85] EUR/kg

26

(27)  Stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar verificate din partea producătorilor din Uniune cooperanți și pe baza datelor din cerere pentru ceilalți doi producători.

27

(28)  Prețurile se referă la un singur producător-exportator. Prin urmare, pentru a păstra confidențialitatea, ele sunt prezentate sub formă de intervale de cifre.

28

(29)  Având în vedere că doar doi producători din Uniune nu au cooperat, cifra referitoare la toți producătorii din Uniune trebuie să fie prezentată sub formă de interval de cifre, din motive de confidențialitate.

29

(30)  Anchetele concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012, Regulamentul (UE) nr. 626/2012 și Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176.

30

(31)  A se vedea considerentul 108 din reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, în care se afirmă că „acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat”.

31

(32)  A se vedea considerentul 109 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012.

32

(33)  Hotărârea Curții din 18 ianuarie 2017, cauza C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, punctele 35-39.

33

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/39

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/922 AL COMISIEI

din 28 iunie 2018

de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea minimă a mării pentru năvoadele de navă utilizate pentru pescuitul uvei (Gymnammodytes cicerelus și G. semisquamatus) și al guvizilor (Aphia minuta și Crystalogobius linearis) în anumite ape teritoriale ale Spaniei (Catalonia)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 interzice utilizarea uneltelor remorcate în raza a 3 mile marine de la coastă sau în cadrul izobatei de 50 m, în cazul în care această adâncime este atinsă la o distanță mai mică de coastă. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 interzice utilizarea uneltelor remorcate în raza a 3 mile marine de la coastă sau în cadrul izobatei de 50 m, în cazul în care această adâncime este atinsă la o distanță mai mică de coastă.

| (2) | La cererea unui stat membru, Comisia poate să acorde o derogare de la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, cu condiția să fie îndeplinite o serie de condiții prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9). |
| --- | --- |

(2)

La cererea unui stat membru, Comisia poate să acorde o derogare de la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, cu condiția să fie îndeplinite o serie de condiții prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9).

| (3) | O derogare de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din respectivul regulament a fost acordată până la 8 mai 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 464/2014 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(3)

O derogare de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din respectivul regulament a fost acordată până la 8 mai 2017 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 464/2014 al Comisiei (2).

| (4) | La 6 noiembrie 2017, Comisia a primit din partea Spaniei o cerere de derogare de la articolul 13 alineatul (1) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

La 6 noiembrie 2017, Comisia a primit din partea Spaniei o cerere de derogare de la articolul 13 alineatul (1) din regulamentul respectiv.

| (5) | Spania a furnizat informații științifice și tehnice actualizate care justifică derogarea. |
| --- | --- |

(5)

Spania a furnizat informații științifice și tehnice actualizate care justifică derogarea.

| (6) | În ianuarie 2018, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a evaluat derogarea solicitată de Spania împreună cu raportul de punere în aplicare al planului de gestionare aferent (3). |
| --- | --- |

(6)

În ianuarie 2018, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a evaluat derogarea solicitată de Spania împreună cu raportul de punere în aplicare al planului de gestionare aferent (3).

| (7) | CSTEP a remarcat că planul de gestionare se ghidează după principiile bunei guvernanțe, inclusiv un proces decizional bazat pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, implicarea maximă posibilă a părților interesate și o perspectivă pe termen lung. În plus, CSTEP a remarcat faptul că Spania a propus noi studii pentru găsirea unor modalități de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare și a fixat limitări ferme ale efortului de pescuit, în special în ceea ce privește perioadele de disponibilitatea redusă a resurselor. |
| --- | --- |

(7)

CSTEP a remarcat că planul de gestionare se ghidează după principiile bunei guvernanțe, inclusiv un proces decizional bazat pe cele mai bune dovezi științifice disponibile, implicarea maximă posibilă a părților interesate și o perspectivă pe termen lung. În plus, CSTEP a remarcat faptul că Spania a propus noi studii pentru găsirea unor modalități de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare și a fixat limitări ferme ale efortului de pescuit, în special în ceea ce privește perioadele de disponibilitatea redusă a resurselor.

| (8) | Derogarea solicitată de Spania îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(8)

Derogarea solicitată de Spania îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (9) | Există anumite constrângeri geografice specifice, având în vedere dimensiunea redusă a platformei continentale și distribuția spațială a speciilor vizate care limitează zonele de pescuit. |
| --- | --- |

(9)

Există anumite constrângeri geografice specifice, având în vedere dimensiunea redusă a platformei continentale și distribuția spațială a speciilor vizate care limitează zonele de pescuit.

| (10) | Pescuitul nu are un impact semnificativ asupra mediului marin și este foarte selectiv, întrucât năvoadele sunt remorcate în coloana de apă și nu intră în contact cu fundul mării, deoarece colectarea de material de pe fundul mării ar putea duce la o deteriorare a speciilor țintă și ar putea face aproape imposibilă selectarea speciilor pescuite din cauza dimensiunilor lor foarte mici. |
| --- | --- |

(10)

Pescuitul nu are un impact semnificativ asupra mediului marin și este foarte selectiv, întrucât năvoadele sunt remorcate în coloana de apă și nu intră în contact cu fundul mării, deoarece colectarea de material de pe fundul mării ar putea duce la o deteriorare a speciilor țintă și ar putea face aproape imposibilă selectarea speciilor pescuite din cauza dimensiunilor lor foarte mici.

| (11) | Derogarea solicitată de Spania vizează un număr limitat de 26 de nave. |
| --- | --- |

(11)

Derogarea solicitată de Spania vizează un număr limitat de 26 de nave.

| (12) | Activitățile de pescuit nu pot fi efectuate cu alte unelte, întrucât nu există alte unelte de pescuit reglementate care, datorită structurii lor, caracteristicilor lor tehnice și tipului de plasă utilizat, să poată captura speciile țintă. |
| --- | --- |

(12)

Activitățile de pescuit nu pot fi efectuate cu alte unelte, întrucât nu există alte unelte de pescuit reglementate care, datorită structurii lor, caracteristicilor lor tehnice și tipului de plasă utilizat, să poată captura speciile țintă.

| (13) | Planul de gestionare garantează că nu vor exista creșteri viitoare ale efortului de pescuit, întrucât autorizațiile de pescuit sunt eliberate doar pentru 26 de nave specifice, fiind definit un plafon maxim al efortului de pescuit. |
| --- | --- |

(13)

Planul de gestionare garantează că nu vor exista creșteri viitoare ale efortului de pescuit, întrucât autorizațiile de pescuit sunt eliberate doar pentru 26 de nave specifice, fiind definit un plafon maxim al efortului de pescuit.

| (14) | Cererea se referă la navele înregistrate la recensământul maritim gestionat de comunitatea autonomă Catalonia, care practică pescuitul de mai mult de cinci ani și care își desfășoară activitatea conform unui plan de gestionare adoptat de Spania la 27 martie 2014 (4) și prelungit la 26 aprilie 2018 (5) până la 31 decembrie 2021. |
| --- | --- |

(14)

Cererea se referă la navele înregistrate la recensământul maritim gestionat de comunitatea autonomă Catalonia, care practică pescuitul de mai mult de cinci ani și care își desfășoară activitatea conform unui plan de gestionare adoptat de Spania la 27 martie 2014 (4) și prelungit la 26 aprilie 2018 (5) până la 31 decembrie 2021.

| (15) | Navele respective sunt incluse pe o listă comunicată Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 13 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(15)

Navele respective sunt incluse pe o listă comunicată Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 13 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (16) | Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele stipulate la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, întrucât planul de gestionare interzice în mod explicit pescuitul deasupra habitatelor protejate. |
| --- | --- |

(16)

Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele stipulate la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, întrucât planul de gestionare interzice în mod explicit pescuitul deasupra habitatelor protejate.

| (17) | Cerințele prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică, deoarece ele se referă la traulere. |
| --- | --- |

(17)

Cerințele prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică, deoarece ele se referă la traulere.

| (18) | În ceea ce privește cerința de a se conforma cu articolul 9 alineatul (3), care stabilește dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă, Comisia observă că, întrucât activitățile de pescuit în cauză sunt foarte selective, au un impact neglijabil asupra mediului marin și nu se efectuează deasupra habitatelor protejate, în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, Spania a autorizat o derogare de la aceste dispoziții în planul său de gestionare. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește cerința de a se conforma cu articolul 9 alineatul (3), care stabilește dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă, Comisia observă că, întrucât activitățile de pescuit în cauză sunt foarte selective, au un impact neglijabil asupra mediului marin și nu se efectuează deasupra habitatelor protejate, în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, Spania a autorizat o derogare de la aceste dispoziții în planul său de gestionare.

| (19) | Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(19)

Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (6).

| (20) | Activitățile de pescuit în cauză nu interferează cu activitățile navelor care utilizează alte unelte decât traulele, năvoadele sau plasele remorcate asemănătoare. |
| --- | --- |

(20)

Activitățile de pescuit în cauză nu interferează cu activitățile navelor care utilizează alte unelte decât traulele, năvoadele sau plasele remorcate asemănătoare.

| (21) | Planul de gestionare spaniol reglementează activitatea năvoadelor de navă, pentru a asigura faptul că, în ceea ce privește speciile menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, capturile sunt minime. |
| --- | --- |

(21)

Planul de gestionare spaniol reglementează activitatea năvoadelor de navă, pentru a asigura faptul că, în ceea ce privește speciile menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, capturile sunt minime.

| (22) | Uneltele filtrante înconjurătoare de navă nu vizează cefalopodele. |
| --- | --- |

(22)

Uneltele filtrante înconjurătoare de navă nu vizează cefalopodele.

| (23) | Planul de gestionare adoptat de Spania include măsuri pentru monitorizarea activităților de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (9) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(23)

Planul de gestionare adoptat de Spania include măsuri pentru monitorizarea activităților de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (9) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (24) | Prin urmare, prelungirea solicitată a derogării ar trebui să fie acordată. |
| --- | --- |

(24)

Prin urmare, prelungirea solicitată a derogării ar trebui să fie acordată.

| (25) | Spania ar trebui să raporteze Comisiei la timp și în conformitate cu planul de monitorizare prevăzut în planul de gestionare spaniol. |
| --- | --- |

(25)

Spania ar trebui să raporteze Comisiei la timp și în conformitate cu planul de monitorizare prevăzut în planul de gestionare spaniol.

| (26) | Durata derogării ar trebui să fie limitată pentru a fi posibilă luarea de măsuri corective de gestionare prompte în cazul în care raportul prezentat Comisiei arată o stare de conservare precară a stocului exploatat, prevăzându-se totodată posibilitatea de îmbunătățire a bazei științifice pentru un plan de gestionare mai bun. |
| --- | --- |

(26)

Durata derogării ar trebui să fie limitată pentru a fi posibilă luarea de măsuri corective de gestionare prompte în cazul în care raportul prezentat Comisiei arată o stare de conservare precară a stocului exploatat, prevăzându-se totodată posibilitatea de îmbunătățire a bazei științifice pentru un plan de gestionare mai bun.

| (27) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(27)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Derogare

Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică în apele teritoriale ale Spaniei adiacente coastelor regiunii catalane pentru pescuitul uvei (Gymnammodytes cicerelus și G. semisquamatus) și guvizilor (Aphia minuta și Crystalogobius linearis) cu năvoade de navă folosite de nave care:

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

| (a) | sunt înregistrate în recensământul maritim gestionat de comunitatea autonomă Catalonia; |
| --- | --- |

(a)

sunt înregistrate în recensământul maritim gestionat de comunitatea autonomă Catalonia;

| (b) | fac dovada că practică pescuitul de mai mult de cinci ani; și |
| --- | --- |

(b)

fac dovada că practică pescuitul de mai mult de cinci ani; și

| (c) | dețin o autorizație de pescuit și operează conform planului de gestionare adoptat de Spania în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(c)

dețin o autorizație de pescuit și operează conform planului de gestionare adoptat de Spania în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

Articolul 2

Raportare

Spania comunică Comisiei, în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un raport elaborat în conformitate cu planul de monitorizare stabilit în planul de gestionare menționat la articolul 1 litera (c).

Articolul 3

Intrare în vigoare și perioada de aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică până la 2 iulie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 464/2014 al Comisiei din 6 mai 2014 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea minimă a mării pentru năvoadele de navă utilizate pentru pescuitul uvei (Gymnammodytes cicerelus și G. semisquamatus) și al guvizilor (Aphia minuta și Crystalogobius linearis) în anumite ape teritoriale ale Spaniei (Catalonia) (JO L 134, 7.5.2014, p. 37).

2

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

(3)  Raportul CSTEP (CSTEP-18-01): https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/management-plans

3

(4)  Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya nr. 6591, 27.3.2014, p. 1.

4

(5)  Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo. Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, pagina 47609, 03.05.2018.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

6

---

DECIZII

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/42

---

DECIZIA (UE) 2018/923 A CONSILIULUI

din 22 iunie 2018

de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 10 alineatul (2) al patrulea paragraf,

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 16 iunie 2017, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că în România exista o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 16 iunie 2017 Consiliul a adresat României o recomandare (2) prin care era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (3) nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(1)

La 16 iunie 2017, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că în România exista o abatere semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 16 iunie 2017 Consiliul a adresat României o recomandare (2) prin care era invitată să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (3) nu depășește 3,3 % în 2017, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB.

| (2) | La 5 decembrie 2017, Consiliul a concluzionat (4) că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017. Pe baza acestei constatări, la 5 decembrie 2017 Consiliul a emis o Recomandare revizuită (5) prin care se solicita României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. De asemenea, Consiliul a recomandat ca România să utilizeze toate profiturile excepționale pentru a reduce deficitul, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 aprilie 2018 ca termen până la care România să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective. |
| --- | --- |

(2)

La 5 decembrie 2017, Consiliul a concluzionat (4) că România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 16 iunie 2017. Pe baza acestei constatări, la 5 decembrie 2017 Consiliul a emis o Recomandare revizuită (5) prin care se solicita României să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,8 % din PIB. De asemenea, Consiliul a recomandat ca România să utilizeze toate profiturile excepționale pentru a reduce deficitul, iar măsurile de consolidare bugetară să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural public într-o manieră favorabilă creșterii. Consiliul a stabilit data de 15 aprilie 2018 ca termen până la care România să prezinte un raport privind măsurile luate în urma recomandării respective.

| (3) | În perioada 10-11 aprilie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 23 mai 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. Raportul Comisiei constată că autoritățile române nu intenționează să dea curs Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. Autoritățile au confirmat reprezentanților Comisiei că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Având în vedere deviația pozitivă și în creștere a PIB-ului, aceasta indică o deteriorare suplimentară a deficitului structural subiacent, ceea ce contravine recomandării Consiliului și reflectă o politică fiscală clar expansionistă. |
| --- | --- |

(3)

În perioada 10-11 aprilie 2018, Comisia a efectuat o misiune de supraveghere consolidată în România, în vederea monitorizării la fața locului în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. După ce a transmis constatările sale provizorii autorităților române pentru observații, Comisia a prezentat constatările sale Consiliului la 23 mai 2018. Ulterior, aceste constatări au fost făcute publice. Raportul Comisiei constată că autoritățile române nu intenționează să dea curs Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. Autoritățile au confirmat reprezentanților Comisiei că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Având în vedere deviația pozitivă și în creștere a PIB-ului, aceasta indică o deteriorare suplimentară a deficitului structural subiacent, ceea ce contravine recomandării Consiliului și reflectă o politică fiscală clar expansionistă.

| (4) | La 20 aprilie 2018, după termenul stabilit de Consiliu, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. În raport, autoritățile au reiterat faptul că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Impactul bugetar al măsurilor raportate este semnificativ inferior cerinței stipulate în recomandarea Consiliului. |
| --- | --- |

(4)

La 20 aprilie 2018, după termenul stabilit de Consiliu, autoritățile române au prezentat un raport privind măsurile luate în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017. În raport, autoritățile au reiterat faptul că obiectivul lor pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Impactul bugetar al măsurilor raportate este semnificativ inferior cerinței stipulate în recomandarea Consiliului.

| (5) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, creșterea cheltuielilor publice primare nete se va ridica 10,4 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile de 3,3 %. Soldul structural se va deteriora cu 0,4 % din PIB în 2018, atingând un deficit de 3,8 % din PIB. Această situație este contrară îmbunătățirii structurale recomandate de 0,8 % din PIB în raport cu 2017. Prin urmare, ambii piloni indică o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată. Criteriul de referință privind cheltuielile indică o abatere de 2,0 % din PIB. Soldul structural confirmă această interpretare, indicând o abatere ceva mai mică, de 1,2 % din PIB. Mărimea abaterii indicată de soldul structural este influențată negativ de estimarea subiacentă mai ridicată a creșterii PIB-ului potențial față de media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Ținând seama de acest lucru, evaluarea globală confirmă o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată. |
| --- | --- |

(5)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, creșterea cheltuielilor publice primare nete se va ridica 10,4 %, cu mult peste criteriul de referință privind cheltuielile de 3,3 %. Soldul structural se va deteriora cu 0,4 % din PIB în 2018, atingând un deficit de 3,8 % din PIB. Această situație este contrară îmbunătățirii structurale recomandate de 0,8 % din PIB în raport cu 2017. Prin urmare, ambii piloni indică o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată. Criteriul de referință privind cheltuielile indică o abatere de 2,0 % din PIB. Soldul structural confirmă această interpretare, indicând o abatere ceva mai mică, de 1,2 % din PIB. Mărimea abaterii indicată de soldul structural este influențată negativ de estimarea subiacentă mai ridicată a creșterii PIB-ului potențial față de media pe termen mediu care stă la baza criteriului de referință privind cheltuielile. Ținând seama de acest lucru, evaluarea globală confirmă o abatere cu o marjă largă de la ajustarea recomandată.

| (6) | Deteriorarea față de 2017 este determinată în mare parte de creșterea cheltuielilor aferente remunerării angajaților din sectorul public, care a fost adoptată în vara anului 2017 și care a intrat în vigoare în ianuarie 2018. De la previziunile Comisiei din toamna anului 2017, pe care se baza Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017, autoritățile române au revenit parțial asupra reformei sistemice a pensiilor, realizate în trecut, reducând ponderea contribuțiilor sociale transferate către cel de al doilea pilon al sistemului de pensii începând din 2018. Se preconizează că această reducere va avea un efect pozitiv pe termen scurt asupra veniturilor publice și, așadar, asupra soldului public. Cu toate acestea, câștigul bugetar respectiv este preconizat să se estompeze pe termen lung, deoarece contribuțiile sociale redirecționate de la al doilea pilon urmează să fie însoțite de obligația de a plăti pensii pentru limită de vârstă în viitor. |
| --- | --- |

(6)

Deteriorarea față de 2017 este determinată în mare parte de creșterea cheltuielilor aferente remunerării angajaților din sectorul public, care a fost adoptată în vara anului 2017 și care a intrat în vigoare în ianuarie 2018. De la previziunile Comisiei din toamna anului 2017, pe care se baza Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017, autoritățile române au revenit parțial asupra reformei sistemice a pensiilor, realizate în trecut, reducând ponderea contribuțiilor sociale transferate către cel de al doilea pilon al sistemului de pensii începând din 2018. Se preconizează că această reducere va avea un efect pozitiv pe termen scurt asupra veniturilor publice și, așadar, asupra soldului public. Cu toate acestea, câștigul bugetar respectiv este preconizat să se estompeze pe termen lung, deoarece contribuțiile sociale redirecționate de la al doilea pilon urmează să fie însoțite de obligația de a plăti pensii pentru limită de vârstă în viitor.

| (7) | Aceste considerații conduc la concluzia că răspunsul României la Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 a fost insuficient. Efortul bugetar se situează sub nivelul de ajustare structurală anuală de 0,8 % din PIB pentru 2018, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominale a cheltuielilor publice primare nete care nu depășește 3,3 % în 2018, |
| --- | --- |

(7)

Aceste considerații conduc la concluzia că răspunsul României la Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 a fost insuficient. Efortul bugetar se situează sub nivelul de ajustare structurală anuală de 0,8 % din PIB pentru 2018, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominale a cheltuielilor publice primare nete care nu depășește 3,3 % în 2018,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

România nu a luat măsuri eficace în urma Recomandării Consiliului din 5 decembrie 2017.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează României.

Adoptată la Luxemburg, 22 iunie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

V. GORANOV

---

(1)  
  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 în vederea corectării abaterii vizibile constatate de la traiectoria de ajustare către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 216, 6.7.2017, p. 1).

2

(3)  Cheltuielile publice primare nete reprezintă cheltuielile publice totale minus cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din fondurile Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată uniform de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

3

(4)  Decizia (UE) 2017/2389 a Consiliului din 5 decembrie 2017 de stabilire a faptului că România nu a luat măsuri eficace ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 (JO L 340, 20.12.2017, p. 49).

4

(5)  Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2017 cu scopul de a corecta abaterea semnificativă constatată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în România (JO C 439, 20.12.2017, p. 1).

5

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/44

---

DECIZIA (UE) 2018/924 A CONSILIULUI

din 22 iunie 2018

de abrogare a Deciziei 2009/414/CE privind existența unui deficit excesiv în Franța

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 27 aprilie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2009/414/CE (1), în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în Franța exista un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public notificat pentru 2008 era de 3,2 % din PIB, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. S-a preconizat că datoria publică brută (care a depășit, începând din 2003, valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat) urma să atingă 66,7 % din PIB în 2008. |
| --- | --- |

(1)

La 27 aprilie 2009, în urma unei recomandări a Comisiei, Consiliul a decis, prin Decizia 2009/414/CE (1), în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că în Franța exista un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public notificat pentru 2008 era de 3,2 % din PIB, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. S-a preconizat că datoria publică brută (care a depășit, începând din 2003, valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat) urma să atingă 66,7 % din PIB în 2008.

| (2) | La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Franței o recomandare în vederea încetării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2012. Consiliul a stabilit, de asemenea, data limită de 27 octombrie 2009 pentru luarea unor măsuri eficace. |
| --- | --- |

(2)

La aceeași dată, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 (2), pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Franței o recomandare în vederea încetării situației de deficit excesiv până cel târziu în 2012. Consiliul a stabilit, de asemenea, data limită de 27 octombrie 2009 pentru luarea unor măsuri eficace.

| (3) | La 2 decembrie 2009, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013. Consiliul a considerat că Franța a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. |
| --- | --- |

(3)

La 2 decembrie 2009, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013. Consiliul a considerat că Franța a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice.

| (4) | La 21 iunie 2013, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015. Consiliul a considerat că dovezile disponibile nu permiteau să se concluzioneze că Franța nu a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. |
| --- | --- |

(4)

La 21 iunie 2013, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, prin care a prelungit termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015. Consiliul a considerat că dovezile disponibile nu permiteau să se concluzioneze că Franța nu a luat măsuri eficace, dar că au survenit evenimente economice negative și neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice.

| (5) | La 10 martie 2015, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, în vederea încetării situației de deficit excesiv până în 2017. Consiliul a stabilit data de 10 iunie 2015 ca termenul până la care Franța trebuia să prezinte un raport detaliat privind măsurile luate. |
| --- | --- |

(5)

La 10 martie 2015, Consiliul a adresat Franței o nouă recomandare, în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, în vederea încetării situației de deficit excesiv până în 2017. Consiliul a stabilit data de 10 iunie 2015 ca termenul până la care Franța trebuia să prezinte un raport detaliat privind măsurile luate.

| (6) | La 1 iulie 2015, Comisia a concluzionat că se estima atingerea obiectivelor privind deficitul global pentru Franța atât în 2015, cât și în 2016, în timp ce efortul bugetar preconizat, conform tuturor parametrilor, era preconizat să se situeze sub nivelul recomandat în 2015 și în 2016. Prin urmare, în conformitate cu metodologia utilizată pentru a evalua dacă s-au luat măsuri eficace, Comisia a considerat că procedura trebuia suspendată. |
| --- | --- |

(6)

La 1 iulie 2015, Comisia a concluzionat că se estima atingerea obiectivelor privind deficitul global pentru Franța atât în 2015, cât și în 2016, în timp ce efortul bugetar preconizat, conform tuturor parametrilor, era preconizat să se situeze sub nivelul recomandat în 2015 și în 2016. Prin urmare, în conformitate cu metodologia utilizată pentru a evalua dacă s-au luat măsuri eficace, Comisia a considerat că procedura trebuia suspendată.

| (7) | În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului respectiv, statele membre trebuie să notifice datele privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și, respectiv, 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării protocolului respectiv, statele membre trebuie să notifice datele privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, și anume înainte de 1 aprilie și, respectiv, 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (3).

| (8) | Pe baza datelor notificate, Consiliul ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv. În plus, o astfel de decizie ar trebui să fie abrogată numai dacă previziunile Comisiei indică faptul că, în perioada analizată în previziuni, deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza datelor notificate, Consiliul ia o decizie pentru a abroga decizia privind existența unui deficit excesiv. În plus, o astfel de decizie ar trebui să fie abrogată numai dacă previziunile Comisiei indică faptul că, în perioada analizată în previziuni, deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

| (9) | Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Franței în aprilie 2018, pe baza Programului de stabilitate din 2018 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se desprind următoarele concluzii:






  — | După atingerea unei valori de 3,4 % din PIB în 2016, deficitul public s-a redus la 2,6 % din PIB în 2017. În comparație cu obiectivele din bugetul pe 2017, reducerea deficitului în anul respectiv a fost determinată în principal de creșterea veniturilor fiscale (0,7 % din PIB), în special a TVA și a impozitelor pe profit. |
| --- | --- | --- |

(9)

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Franței în aprilie 2018, pe baza Programului de stabilitate din 2018 și pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, se desprind următoarele concluzii:

—

După atingerea unei valori de 3,4 % din PIB în 2016, deficitul public s-a redus la 2,6 % din PIB în 2017. În comparație cu obiectivele din bugetul pe 2017, reducerea deficitului în anul respectiv a fost determinată în principal de creșterea veniturilor fiscale (0,7 % din PIB), în special a TVA și a impozitelor pe profit.

| — | Programul de stabilitate pentru 2018-2022, transmis de guvernul francez la 25 aprilie 2018, preconizează scăderea deficitului public la 2,3 % din PIB în 2018 și o ușoară creștere a acestuia la 2,4 % din PIB în 2019. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 preconizează un deficit de 2,3 % din PIB în 2018 și de 2,8 % din PIB în 2019, acesta rămânând astfel, pe perioada analizată în previziuni, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. |
| --- | --- |

—

Programul de stabilitate pentru 2018-2022, transmis de guvernul francez la 25 aprilie 2018, preconizează scăderea deficitului public la 2,3 % din PIB în 2018 și o ușoară creștere a acestuia la 2,4 % din PIB în 2019. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2018 preconizează un deficit de 2,3 % din PIB în 2018 și de 2,8 % din PIB în 2019, acesta rămânând astfel, pe perioada analizată în previziuni, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat.

| — | Soldul structural, care reprezintă soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 0,5 % din PIB în 2017. Ameliorarea cumulată a soldului structural începând din 2015 s-a ridicat la 0,7 % din PIB. |
| --- | --- |

—

Soldul structural, care reprezintă soldul public ajustat în funcție de ciclul economic și fără măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, s-a îmbunătățit cu 0,5 % din PIB în 2017. Ameliorarea cumulată a soldului structural începând din 2015 s-a ridicat la 0,7 % din PIB.

| — | Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut la 97,0 % în 2017, de la 96,6 % în 2016, în principal din cauza ajustărilor stoc-flux care au dus la sporirea datoriei, deoarece deficitul primar și plățile aferente dobânzilor au fost în linii mari compensate de efectele de reducere a datoriei ale inflației și ale creșterii reale. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, ponderea datoriei ar urma să scadă la 96,4 % în 2018 și la 96,0 % în 2019, în principal datorită creșterii nominale puternice care compensează deficitele primare și plățile aferente dobânzilor. |
| --- | --- |

—

Ponderea datoriei publice brute în PIB a crescut la 97,0 % în 2017, de la 96,6 % în 2016, în principal din cauza ajustărilor stoc-flux care au dus la sporirea datoriei, deoarece deficitul primar și plățile aferente dobânzilor au fost în linii mari compensate de efectele de reducere a datoriei ale inflației și ale creșterii reale. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2018, ponderea datoriei ar urma să scadă la 96,4 % în 2018 și la 96,0 % în 2019, în principal datorită creșterii nominale puternice care compensează deficitele primare și plățile aferente dobânzilor.

| (10) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată în momentul în care deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv trebuie abrogată în momentul în care deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat.

| (11) | În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Franța a fost corectat și, în consecință, Decizia 2009/414/CE ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(11)

În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Franța a fost corectat și, în consecință, Decizia 2009/414/CE ar trebui abrogată.

| (12) | Începând din 2018, anul următor corectării deficitului excesiv, Franța va face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese, într-un ritm adecvat, în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și a criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, |
| --- | --- |

(12)

Începând din 2018, anul următor corectării deficitului excesiv, Franța va face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și ar trebui să înregistreze progrese, într-un ritm adecvat, în direcția atingerii obiectivului său bugetar pe termen mediu, inclusiv prin respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și a criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În urma unei evaluări globale, a rezultat că situația deficitului excesiv din Franța a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2009/414/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Luxemburg, 22 iunie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

V. GORANOV

---

(1)  Decizia 2009/414/CE a Consiliului din 27 aprilie 2009 privind existența unui deficit excesiv în Franța (JO L 135, 30.5.2009, p. 19).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

3

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/46

---

DECIZIA (PESC) 2018/925 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 26 iunie 2018

privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2018/522 (ATALANTA/2/2018)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (denumit în continuare „comandantul forței UE”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (denumit în continuare „comandantul forței UE”).

| (2) | La 27 martie 2018, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2018/522 (2) de numire a contraamiralului Simone MALVAGNA în calitatea de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 27 martie 2018, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2018/522 (2) de numire a contraamiralului Simone MALVAGNA în calitatea de comandant al forței UE.

| (3) | Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO în calitatea de nou comandant al forței UE începând cu 6 august 2018. |
| --- | --- |

(3)

Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO în calitatea de nou comandant al forței UE începând cu 6 august 2018.

| (4) | La 31 mai 2018, Comitetul militar al UE a sprijinit recomandarea respectivă. |
| --- | --- |

(4)

La 31 mai 2018, Comitetul militar al UE a sprijinit recomandarea respectivă.

| (5) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2018/522 ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2018/522 ar trebui abrogată.

| (6) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare, |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contraamiralul Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) începând cu 6 august 2018.

Articolul 2

Decizia (PESC) 2018/522 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 6 august 2018.

Adoptată la Bruxelles, 26 iunie 2018.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

W. STEVENS

---

(1)  
  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  Decizia (PESC) 2018/522 a Comitetului politic și de securitate din 27 martie 2018 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2017/1356 (ATALANTA/1/2018) (JO L 87, 3.4.2018, p. 14).

2

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/48

---

DECIZIA (UE) 2018/926 A CONSILIULUI

din 26 iunie 2018

de numire a unui membru, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului spaniol,

întrucât:

| (1) | La 26 ianuarie 2015, la 5 februarie 2015 și la 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 5 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului (4), domnul Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ a fost înlocuit de doamna Cristina CIFUENTES CUENCAS în calitatea de membru. |
| --- | --- |

(1)

La 26 ianuarie 2015, la 5 februarie 2015 și la 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 5 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului (4), domnul Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ a fost înlocuit de doamna Cristina CIFUENTES CUENCAS în calitatea de membru.

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a demisiei doamnei Cristina CIFUENTES CUENCAS, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a demisiei doamnei Cristina CIFUENTES CUENCAS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Este numit în calitatea de membru în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

| — | domnul Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

domnul Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 26 iunie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ZAHARIEVA

---

(1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

1

(2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).

3

(4)  Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului din 5 octombrie 2015 de numire a cinci membri spanioli și a cinci supleanți spanioli în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 260, 7.10.2015, p. 28).

4

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/49

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/927 A COMISIEI

din 27 iunie 2018

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/789 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.)

[notificată cu numărul C(2018) 3972]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 16 alineatul (3) a patra teză,

întrucât:

| (1) | Articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf din Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 a Comisiei (2) este caduc deoarece toate zonele în care se înregistrează infecții în sensul articolului 7 alineatul (1) sunt, în prezent, enumerate în anexa II la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf din Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 a Comisiei (2) este caduc deoarece toate zonele în care se înregistrează infecții în sensul articolului 7 alineatul (1) sunt, în prezent, enumerate în anexa II la decizia respectivă.

| (2) | La 12 martie 2018, autoritățile italiene au notificat focare de Xylella fastidiosa (Wells et al.) (denumit în continuare „organismul specificat”) depistate în diferite părți ale zonei tampon și în special un număr mare de focare în ultima fâșie de 20 km din zona în care se înregistrează infecții, adiacentă zonei tampon, la sud de Apulia (Italia). Numărul acestor focare a condus la concluzia că eradicarea organismului specificat nu mai este posibilă în actuala zonă tampon. În plus, având în vedere întârzierile importante în eliminarea plantelor infectate cu organismul specificat, riscul de răspândire pe o arie mai largă către nordul regiunii Apulia este ridicat, întrucât zonele de izolare actuale și zonele tampon nu mai sunt funcționale. |
| --- | --- |

(2)

La 12 martie 2018, autoritățile italiene au notificat focare de Xylella fastidiosa (Wells et al.) (denumit în continuare „organismul specificat”) depistate în diferite părți ale zonei tampon și în special un număr mare de focare în ultima fâșie de 20 km din zona în care se înregistrează infecții, adiacentă zonei tampon, la sud de Apulia (Italia). Numărul acestor focare a condus la concluzia că eradicarea organismului specificat nu mai este posibilă în actuala zonă tampon. În plus, având în vedere întârzierile importante în eliminarea plantelor infectate cu organismul specificat, riscul de răspândire pe o arie mai largă către nordul regiunii Apulia este ridicat, întrucât zonele de izolare actuale și zonele tampon nu mai sunt funcționale.

| (3) | Având în vedere aceste lucruri, este mai oportun să se extindă zonele delimitate care fac obiectul contaminării decât să se adopte măsuri de eradicare în anumite părți ale teritoriului în cauză. Această extindere trebuie să aibă loc fără întârziere, ținând seama de faptul că riscul de răspândire a organismului specificat în restul teritoriului Uniunii a crescut odată cu începutul sezonului de zbor al insectelor vectori la începutul primăverii. Prin urmare, zona în care se înregistrează infecții ar trebui să fie extinsă pentru a acoperi localitățile provinciilor Brindisi și Taranto în care au fost depistate focare ale organismului specificat. Ar trebui, de asemenea, să fie acoperită și o parte din provincia Bari în care este posibil ca organismul specificat să fie deja răspândit și instalat. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere aceste lucruri, este mai oportun să se extindă zonele delimitate care fac obiectul contaminării decât să se adopte măsuri de eradicare în anumite părți ale teritoriului în cauză. Această extindere trebuie să aibă loc fără întârziere, ținând seama de faptul că riscul de răspândire a organismului specificat în restul teritoriului Uniunii a crescut odată cu începutul sezonului de zbor al insectelor vectori la începutul primăverii. Prin urmare, zona în care se înregistrează infecții ar trebui să fie extinsă pentru a acoperi localitățile provinciilor Brindisi și Taranto în care au fost depistate focare ale organismului specificat. Ar trebui, de asemenea, să fie acoperită și o parte din provincia Bari în care este posibil ca organismul specificat să fie deja răspândit și instalat.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 se modifică după cum urmează:

| 1. | Al treilea paragraf din articolul 4 alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

1.

Al treilea paragraf din articolul 4 alineatul (2) se elimină.

| 2. | Partea A din anexa II se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Partea A din anexa II se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 27 iunie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 a Comisiei din 18 mai 2015 privind măsuri de prevenire a introducerii în Uniune și a răspândirii în interiorul acesteia a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (JO L 125, 21.5.2015, p. 36).

2

Xylella fastidiosa

---

ANEXĂ

Partea A din anexa II la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/789 se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA A

Zona în care se înregistrează infecții în Italia

Zona în care se înregistrează infecții în Italia include următoarele zone:

| 1. | Provincia Lecce |
| --- | --- |

1.

Provincia Lecce

| 2. | Provincia Brindisi |
| --- | --- |

2.

Provincia Brindisi

| 3. | Localități situate în provincia Taranto: | Avetrana |
| --- | --- | --- |

3.

Localități situate în provincia Taranto:

Avetrana

| | Carosino |
| --- | --- |

Carosino

| | Crispiano |
| --- | --- |

Crispiano

| | Faggiano |
| --- | --- |

Faggiano

| | Fragagnano |
| --- | --- |

Fragagnano

| | Grottaglie |
| --- | --- |

Grottaglie

| | Leporano |
| --- | --- |

Leporano

| | Lizzano |
| --- | --- |

Lizzano

| | Manduria |
| --- | --- |

Manduria

| | Martina Franca |
| --- | --- |

Martina Franca

| | Maruggio |
| --- | --- |

Maruggio

| | Monteiasi |
| --- | --- |

Monteiasi

| | Montemesola |
| --- | --- |

Montemesola

| | Monteparano |
| --- | --- |

Monteparano

| | Pulsano |
| --- | --- |

Pulsano

| | Roccaforzata |
| --- | --- |

Roccaforzata

| | San Giorgio Ionico |
| --- | --- |

San Giorgio Ionico

| | San Marzano di San Giuseppe |
| --- | --- |

San Marzano di San Giuseppe

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Statte |
| --- | --- |

Statte

| | Taranto |
| --- | --- |

Taranto

| | Torricella |
| --- | --- |

Torricella

| 4. | Localitate situată în provincia Bari:
  Locorotondo” |
| --- | --- |

4.

Localitate situată în provincia Bari:

Locorotondo”

---

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/51

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/928 A COMISIEI

din 28 iunie 2018

de încheiere a procedurii de redeschidere a anchetei privind hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P cu privire la Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 266,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”),

întrucât:

A.   MĂSURI ÎN VIGOARE ȘI ACȚIUNI ÎN JUSTIȚIE

MĂSURI ÎN VIGOARE ȘI ACȚIUNI ÎN JUSTIȚIE

1.   Măsuri definitive

Măsuri definitive

| (1) | La 6 octombrie 2009, în urma unei anchete antidumping în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel (denumite în continuare „SPT”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „RPC”), prin Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului (2) (denumit în continuare „măsurile inițiale” sau „regulamentul inițial”). Măsurile au luat forma taxelor ad valorem următoare: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.), 27,2 % (pentru alte societăți cooperante) și 39,2 % (toate celelalte societăți). |
| --- | --- |

(1)

La 6 octombrie 2009, în urma unei anchete antidumping în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel (denumite în continuare „SPT”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „RPC”), prin Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului (2) (denumit în continuare „măsurile inițiale” sau „regulamentul inițial”). Măsurile au luat forma taxelor ad valorem următoare: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.), 27,2 % (pentru alte societăți cooperante) și 39,2 % (toate celelalte societăți).

2

ad valorem

| (2) | La 8 decembrie 2015, în urma unei anchete de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”), Comisia a instituit măsuri antidumping definitive pentru încă cinci ani, pe baza existenței unei probabilități de reapariție a unui pericol de prejudiciu. |
| --- | --- |

(2)

La 8 decembrie 2015, în urma unei anchete de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”), Comisia a instituit măsuri antidumping definitive pentru încă cinci ani, pe baza existenței unei probabilități de reapariție a unui pericol de prejudiciu.

3

2.   Hotărâri ale Tribunalului și ale Curții de Justiție

Hotărâri ale Tribunalului și ale Curții de Justiție

| (3) | Măsurile inițiale s-au bazat pe constatarea unui pericol de prejudiciu și au fost anulate printr-o hotărâre a Tribunalului din 29 ianuarie 2014 în cauza T-528/09 (4), în măsura în care aceasta s-a referit la producătorul-exportator Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (denumit în continuare „Hubei”). |
| --- | --- |

(3)

Măsurile inițiale s-au bazat pe constatarea unui pericol de prejudiciu și au fost anulate printr-o hotărâre a Tribunalului din 29 ianuarie 2014 în cauza T-528/09 (4), în măsura în care aceasta s-a referit la producătorul-exportator Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (denumit în continuare „Hubei”).

4

| (4) | Prin hotărârea din 7 aprilie 2016 în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P (5), Curtea de Justiție (denumită în continuare „CJUE”) a confirmat constatările Tribunalului, în măsura în care acestea s-au referit la Hubei (denumite colectiv în continuare, împreună cu hotărârea Tribunalului, „hotărârile privind Hubei”). |
| --- | --- |

(4)

Prin hotărârea din 7 aprilie 2016 în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P (5), Curtea de Justiție (denumită în continuare „CJUE”) a confirmat constatările Tribunalului, în măsura în care acestea s-au referit la Hubei (denumite colectiv în continuare, împreună cu hotărârea Tribunalului, „hotărârile privind Hubei”).

5

| (5) | Ca o consecință directă a hotărârilor privind Hubei, s-a considerat că importurile în Uniune de SPT originare din RPC, produse de Hubei, nu au făcut niciodată obiectul unor măsuri antidumping. Prin urmare, a fost necesar ca taxele antidumping percepute la aceste importuri să fie rambursate în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. |
| --- | --- |

(5)

Ca o consecință directă a hotărârilor privind Hubei, s-a considerat că importurile în Uniune de SPT originare din RPC, produse de Hubei, nu au făcut niciodată obiectul unor măsuri antidumping. Prin urmare, a fost necesar ca taxele antidumping percepute la aceste importuri să fie rambursate în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

| (6) | În iunie 2016, Comisia a eliminat Hubei din lista societăților incluse în codul adițional TARIC A950 și a inclus-o în noul cod adițional TARIC C129. |
| --- | --- |

(6)

În iunie 2016, Comisia a eliminat Hubei din lista societăților incluse în codul adițional TARIC A950 și a inclus-o în noul cod adițional TARIC C129.

| (7) | La 9 septembrie 2016, Comisia a publicat un aviz cu privire la hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P (denumit în continuare „avizul”) (6), de redeschidere a anchetei de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, care a condus la adoptarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Redeschiderea se limita la a se stabili dacă, având în vedere hotărârile privind Hubei, ar fi oportun să se abroge regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei. |
| --- | --- |

(7)

La 9 septembrie 2016, Comisia a publicat un aviz cu privire la hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P (denumit în continuare „avizul”) (6), de redeschidere a anchetei de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, care a condus la adoptarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Redeschiderea se limita la a se stabili dacă, având în vedere hotărârile privind Hubei, ar fi oportun să se abroge regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei.

6

B.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (8) | Comisia a informat oficial industria Uniunii reprezentată de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură din Uniunea Europeană („Comitetul de protecție”), pe ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și autoritățile RPC cu privire la redeschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat oficial industria Uniunii reprezentată de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură din Uniunea Europeană („Comitetul de protecție”), pe ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și autoritățile RPC cu privire la redeschiderea anchetei.

| (9) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în aviz. |
| --- | --- |

(9)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în aviz.

| (10) | După redeschiderea anchetei, Asociația pentru fier și oțel din China („CISA”) și patru producători-exportatori chinezi au prezentat observații. Comisia a primit observații și din partea Comitetului de protecție, reprezentând industria Uniunii, în termenele specificate în aviz. |
| --- | --- |

(10)

După redeschiderea anchetei, Asociația pentru fier și oțel din China („CISA”) și patru producători-exportatori chinezi au prezentat observații. Comisia a primit observații și din partea Comitetului de protecție, reprezentând industria Uniunii, în termenele specificate în aviz.

| (11) | Au avut loc două audieri cu Comitetul de protecție, în prezența consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Celelalte părți nu au solicitat audierea. |
| --- | --- |

(11)

Au avut loc două audieri cu Comitetul de protecție, în prezența consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Celelalte părți nu au solicitat audierea.

C.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (12) | Astfel cum se menționează la considerentul 10, două grupuri de părți interesate, și anume Comitetul de protecție, pe de o parte și CISA și patru producători-exportatori chinezi, pe de altă parte, au prezentat observații. |
| --- | --- |

(12)

Astfel cum se menționează la considerentul 10, două grupuri de părți interesate, și anume Comitetul de protecție, pe de o parte și CISA și patru producători-exportatori chinezi, pe de altă parte, au prezentat observații.

| (13) | În primul rând, Comitetul de protecție a susținut că Comisia nu ar fi trebuit să anuleze taxa antidumping aplicată pentru Hubei, deoarece hotărârile privind Hubei au determinat numai anularea măsurilor inițiale și nu a celor instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comitetul de protecție a mai afirmat că domeniul de aplicare al hotărârilor privind Hubei nu poate fi extins la actele juridice care nu au fost contestate în fața instanțelor Uniunii, chiar dacă aceste acte sunt viciate de aceleași erori de drept. |
| --- | --- |

(13)

În primul rând, Comitetul de protecție a susținut că Comisia nu ar fi trebuit să anuleze taxa antidumping aplicată pentru Hubei, deoarece hotărârile privind Hubei au determinat numai anularea măsurilor inițiale și nu a celor instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Comitetul de protecție a mai afirmat că domeniul de aplicare al hotărârilor privind Hubei nu poate fi extins la actele juridice care nu au fost contestate în fața instanțelor Uniunii, chiar dacă aceste acte sunt viciate de aceleași erori de drept.

| (14) | Conform jurisprudenței instanțelor europene, nevaliditatea unui regulament inițial afectează și validitatea regulamentelor ulterioare (7). În acest caz, nevaliditatea măsurii inițiale cu privire la Hubei a afectat și validitatea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în măsura în care s-a referit la Hubei. Ca urmare a hotărârii, se consideră că Hubei nu a făcut niciodată obiectul măsurilor inițiale și, în consecință, nu ar fi trebuit să facă obiectul regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, afirmația Comitetului de protecție, conform căreia Hubei ar trebui să facă în continuare obiectul taxelor antidumping, astfel cum au fost instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(14)

Conform jurisprudenței instanțelor europene, nevaliditatea unui regulament inițial afectează și validitatea regulamentelor ulterioare (7). În acest caz, nevaliditatea măsurii inițiale cu privire la Hubei a afectat și validitatea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în măsura în care s-a referit la Hubei. Ca urmare a hotărârii, se consideră că Hubei nu a făcut niciodată obiectul măsurilor inițiale și, în consecință, nu ar fi trebuit să facă obiectul regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, afirmația Comitetului de protecție, conform căreia Hubei ar trebui să facă în continuare obiectul taxelor antidumping, astfel cum au fost instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, a fost respinsă.

7

| (15) | În al doilea rând, Comitetul de protecție a susținut că Comisia nu are niciun temei juridic să redeschidă ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sau să abroge măsurile instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru toți producătorii-exportatori din China. Acesta a mai susținut că hotărârile privind Hubei nu au condus la nevaliditatea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece Comisia nu și-a bazat constatările pe aceleași motive (declarate ilegale) din ancheta inițială. |
| --- | --- |

(15)

În al doilea rând, Comitetul de protecție a susținut că Comisia nu are niciun temei juridic să redeschidă ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sau să abroge măsurile instituite prin regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pentru toți producătorii-exportatori din China. Acesta a mai susținut că hotărârile privind Hubei nu au condus la nevaliditatea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, deoarece Comisia nu și-a bazat constatările pe aceleași motive (declarate ilegale) din ancheta inițială.

| (16) | Comisia a respins și aceste argumente. Rezultă din jurisprudență că, deși constatarea lipsei de validitate a unui act al Uniunii Europene are drept consecință juridică obligarea instituției care a adoptat acest act să adopte măsurile necesare pentru a remedia nelegalitatea constatată – obligația prevăzută la articolul 266 TFUE în ceea ce privește hotărârile de anulare aplicându-se prin analogie – această instituție dispune totuși de o largă putere de apreciere în alegerea acestor măsuri, înțelegându-se că acestea trebuie să fie compatibile cu dispozitivul hotărârii în cauză, precum și cu motivele care constituie susținerea sa necesară (8). În acest caz și făcând trimitere la dispozitivul în cauză și la motivele hotărârilor privind Hubei, Comisia a considerat că este oportun să redeschidă ancheta pentru a evalua, după primirea observațiilor trimise de părțile interesate, dacă taxele aplicate producătorilor-exportatori chinezi, alții decât Hubei, ar trebui de asemenea abrogate. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a respins și aceste argumente. Rezultă din jurisprudență că, deși constatarea lipsei de validitate a unui act al Uniunii Europene are drept consecință juridică obligarea instituției care a adoptat acest act să adopte măsurile necesare pentru a remedia nelegalitatea constatată – obligația prevăzută la articolul 266 TFUE în ceea ce privește hotărârile de anulare aplicându-se prin analogie – această instituție dispune totuși de o largă putere de apreciere în alegerea acestor măsuri, înțelegându-se că acestea trebuie să fie compatibile cu dispozitivul hotărârii în cauză, precum și cu motivele care constituie susținerea sa necesară (8). În acest caz și făcând trimitere la dispozitivul în cauză și la motivele hotărârilor privind Hubei, Comisia a considerat că este oportun să redeschidă ancheta pentru a evalua, după primirea observațiilor trimise de părțile interesate, dacă taxele aplicate producătorilor-exportatori chinezi, alții decât Hubei, ar trebui de asemenea abrogate.

8

| (17) | În orice caz, Comisia consideră că are competența de a redeschide anchetele, chiar dacă nu are obligația legală de a face acest lucru. |
| --- | --- |

(17)

În orice caz, Comisia consideră că are competența de a redeschide anchetele, chiar dacă nu are obligația legală de a face acest lucru.

| (18) | În al treilea rând, Comitetul de protecție a susținut că, prin abrogarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia ar încălca principiul securității juridice deoarece regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a devenit definitiv datorită faptului că nu a fost contestat în instanță. |
| --- | --- |

(18)

În al treilea rând, Comitetul de protecție a susținut că, prin abrogarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Comisia ar încălca principiul securității juridice deoarece regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a devenit definitiv datorită faptului că nu a fost contestat în instanță.

| (19) | Cu toate acestea, așa cum s-a afirmat deja, nevaliditatea unui regulament inițial poate afecta validitatea regulamentelor ulterioare în aceeași măsură. Astfel, chiar dacă un regulament ulterior nu este contestat în fața instanțelor europene, se poate totuși considera că acesta este afectat de ilegalitatea constatată în regulamentul inițial, pe baza căruia a fost adoptat, astfel încât abrogarea celui dintâi ar fi necesară în acest sens. În acest caz, Comisia a decis să evalueze efectele hotărârilor privind Hubei, menționate la considerentele 3 și 4, asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În acest sens și pentru a respecta drepturile la apărare ale părților interesate, aceasta a solicitat observații cu privire la efectele acestor hotărâri asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În consecință, este incorect să se susțină, fără vreo altă precizare, că principiul securității juridice este încălcat ori de câte ori Comisia are în vedere abrogarea măsurilor pe care și instanțele europene le-au considerat a fi parțial lipsite de validitate, în special dacă a respectat în mod adecvat drepturile la apărare ale părților interesate. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, așa cum s-a afirmat deja, nevaliditatea unui regulament inițial poate afecta validitatea regulamentelor ulterioare în aceeași măsură. Astfel, chiar dacă un regulament ulterior nu este contestat în fața instanțelor europene, se poate totuși considera că acesta este afectat de ilegalitatea constatată în regulamentul inițial, pe baza căruia a fost adoptat, astfel încât abrogarea celui dintâi ar fi necesară în acest sens. În acest caz, Comisia a decis să evalueze efectele hotărârilor privind Hubei, menționate la considerentele 3 și 4, asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În acest sens și pentru a respecta drepturile la apărare ale părților interesate, aceasta a solicitat observații cu privire la efectele acestor hotărâri asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În consecință, este incorect să se susțină, fără vreo altă precizare, că principiul securității juridice este încălcat ori de câte ori Comisia are în vedere abrogarea măsurilor pe care și instanțele europene le-au considerat a fi parțial lipsite de validitate, în special dacă a respectat în mod adecvat drepturile la apărare ale părților interesate.

| (20) | În sfârșit, Comitetul de protecție a susținut că abrogarea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra industriei Uniunii, astfel cum s-a concluzionat în ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, în ceea ce privește probabilitatea de reapariție a unui pericol de prejudiciu, care ar trebui luată în considerare. |
| --- | --- |

(20)

În sfârșit, Comitetul de protecție a susținut că abrogarea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra industriei Uniunii, astfel cum s-a concluzionat în ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, în ceea ce privește probabilitatea de reapariție a unui pericol de prejudiciu, care ar trebui luată în considerare.

| (21) | Observațiile industriei Uniunii cu privire la impactul abrogării măsurilor asupra situației sale sunt abordate în considerentele 58-66. |
| --- | --- |

(21)

Observațiile industriei Uniunii cu privire la impactul abrogării măsurilor asupra situației sale sunt abordate în considerentele 58-66.

| (22) | În schimb, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că constatările privind pericolul de prejudiciu afectează Hubei și pe toți ceilalți producători-exportatori chinezi, în egală măsură. Prin urmare, conform acestora, abrogarea măsurilor numai pentru Hubei și nu și pentru restul producătorilor-exportatori chinezi ar încălca principiul nediscriminării. |
| --- | --- |

(22)

În schimb, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că constatările privind pericolul de prejudiciu afectează Hubei și pe toți ceilalți producători-exportatori chinezi, în egală măsură. Prin urmare, conform acestora, abrogarea măsurilor numai pentru Hubei și nu și pentru restul producătorilor-exportatori chinezi ar încălca principiul nediscriminării.

| (23) | Nici acest argument nu a putut fi acceptat. Principiul nediscriminării interzice, în primul rând, tratarea unor situații similare în mod diferit și, în al doilea rând, tratarea unor situații diferite în același fel, exceptând cazul în care există motive obiective pentru un astfel de tratament (9). Cu toate acestea, de vreme ce alți producători-exportatori chinezi nu au contestat regulamentul inițial și/sau regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în fața Tribunalului, aceștia se află într-o situație diferită de cea a Hubei. Acest fapt justifică un tratament diferit față de aplicarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, o diferență de tratament în sine nu poate fi considerată discriminatorie, atât timp cât părțile care reclamă această poziție diferențială nu sunt în aceeași poziție ca și Hubei. De fapt, în acest caz, Comisia nu are nicio obligație legală să abroge măsurile cu privire la restul producătorilor-exportatori, deoarece numai Hubei a ales să conteste constatările acestui regulament în fața instanțelor europene. |
| --- | --- |

(23)

Nici acest argument nu a putut fi acceptat. Principiul nediscriminării interzice, în primul rând, tratarea unor situații similare în mod diferit și, în al doilea rând, tratarea unor situații diferite în același fel, exceptând cazul în care există motive obiective pentru un astfel de tratament (9). Cu toate acestea, de vreme ce alți producători-exportatori chinezi nu au contestat regulamentul inițial și/sau regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în fața Tribunalului, aceștia se află într-o situație diferită de cea a Hubei. Acest fapt justifică un tratament diferit față de aplicarea regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, o diferență de tratament în sine nu poate fi considerată discriminatorie, atât timp cât părțile care reclamă această poziție diferențială nu sunt în aceeași poziție ca și Hubei. De fapt, în acest caz, Comisia nu are nicio obligație legală să abroge măsurile cu privire la restul producătorilor-exportatori, deoarece numai Hubei a ales să conteste constatările acestui regulament în fața instanțelor europene.

9

| (24) | CISA și cele patru societăți chineze au mai afirmat că ilegalitatea constatată de Curtea de Justiție înseamnă că ancheta care a determinat luarea măsurilor inițiale nu ar fi trebuit niciodată deschisă, deoarece premisa deschiderii sale a fost presupusul pericol de prejudiciu care Curtea a constatat că nu a existat niciodată. În consecință, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că natura ilegalității constatate de Curte a afectat legalitatea întregii măsuri antidumping și astfel a ridicat o problemă de interes public, care ar trebui să prevaleze asupra principiului securității juridice. |
| --- | --- |

(24)

CISA și cele patru societăți chineze au mai afirmat că ilegalitatea constatată de Curtea de Justiție înseamnă că ancheta care a determinat luarea măsurilor inițiale nu ar fi trebuit niciodată deschisă, deoarece premisa deschiderii sale a fost presupusul pericol de prejudiciu care Curtea a constatat că nu a existat niciodată. În consecință, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că natura ilegalității constatate de Curte a afectat legalitatea întregii măsuri antidumping și astfel a ridicat o problemă de interes public, care ar trebui să prevaleze asupra principiului securității juridice.

| (25) | CISA nu a explicat cum menținerea măsurilor pentru restul producătorilor-exportatori ar putea fi împotriva interesului global al Uniunii, în special având în vedere constatările din timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în urma cărora s-a concluzionat, printre altele, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping asupra importurilor din China (10). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. În ceea ce privește afirmația conform căreia constatările Curții au afectat regulamentul inițial, în așa măsură încât regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu poate rămâne în vigoare, se menționează că constatările Curții s-au limitat doar la Hubei. Părțile interesate care nu și-au exercitat dreptul de a contesta regulamentul inițial în fața instanțelor europene nu puteau, prin urmare, solicita ca o hotărâre a instanțelor europene să li se aplice în mod analog. |
| --- | --- |

(25)

CISA nu a explicat cum menținerea măsurilor pentru restul producătorilor-exportatori ar putea fi împotriva interesului global al Uniunii, în special având în vedere constatările din timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în urma cărora s-a concluzionat, printre altele, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping asupra importurilor din China (10). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. În ceea ce privește afirmația conform căreia constatările Curții au afectat regulamentul inițial, în așa măsură încât regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu poate rămâne în vigoare, se menționează că constatările Curții s-au limitat doar la Hubei. Părțile interesate care nu și-au exercitat dreptul de a contesta regulamentul inițial în fața instanțelor europene nu puteau, prin urmare, solicita ca o hotărâre a instanțelor europene să li se aplice în mod analog.

10

| (26) | În sfârșit, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că, dacă regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu este abrogat cu efecte erga omnes, s-ar încălca principiile bunei administrări și de bună conduită administrativă. |
| --- | --- |

(26)

În sfârșit, CISA și cele patru societăți chineze au susținut că, dacă regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu este abrogat cu efecte erga omnes, s-ar încălca principiile bunei administrări și de bună conduită administrativă.

erga omnes

| (27) | Anularea regulamentului antidumping afectează numai părțile care l-au contestat în fața Curții. Acest lucru se reflectă și în practica comună a Comisiei atunci când pune în aplicare hotărâri. Având în vedere erorile constatate de instanțele europene și în conformitate cu obligația sa de autoritate de investigație independentă, Comisia a decis totuși să redeschidă ancheta pentru a stabili dacă măsurile care rezultă din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor ar trebui abrogate erga omnes. |
| --- | --- |

(27)

Anularea regulamentului antidumping afectează numai părțile care l-au contestat în fața Curții. Acest lucru se reflectă și în practica comună a Comisiei atunci când pune în aplicare hotărâri. Având în vedere erorile constatate de instanțele europene și în conformitate cu obligația sa de autoritate de investigație independentă, Comisia a decis totuși să redeschidă ancheta pentru a stabili dacă măsurile care rezultă din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor ar trebui abrogate erga omnes.

erga omnes

| (28) | Din motivele precizate la considerentele 65 și 66, această examinare a arătat că orice astfel de abrogare nu ar fi, de fapt, adecvată. În orice caz, societățile chineze în cauză nu au putut explica în ce fel neabrogarea cu privire la toți producătorii-exportatori chinezi ar duce la o încălcare a principiului bunei administrări. Prin urmare, această afirmație a fost, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(28)

Din motivele precizate la considerentele 65 și 66, această examinare a arătat că orice astfel de abrogare nu ar fi, de fapt, adecvată. În orice caz, societățile chineze în cauză nu au putut explica în ce fel neabrogarea cu privire la toți producătorii-exportatori chinezi ar duce la o încălcare a principiului bunei administrări. Prin urmare, această afirmație a fost, de asemenea, respinsă.

D.   CARACTERUL ADECVAT AL ABROGĂRII MĂSURILOR AVÂND ÎN VEDERE HOTĂRÂRILE CURȚII DE JUSTIȚIE ȘI ALE TRIBUNALULUI

CARACTERUL ADECVAT AL ABROGĂRII MĂSURILOR AVÂND ÎN VEDERE HOTĂRÂRILE CURȚII DE JUSTIȚIE ȘI ALE TRIBUNALULUI

| (29) | Comisia a analizat dacă ar fi adecvat să se abroge taxele antidumping extinse la importurile de SPT din China în temeiul regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în măsura în care aceste taxe ar fi instituite asupra altor producători-exportatori chinezi decât Hubei. |
| --- | --- |

(29)

Comisia a analizat dacă ar fi adecvat să se abroge taxele antidumping extinse la importurile de SPT din China în temeiul regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în măsura în care aceste taxe ar fi instituite asupra altor producători-exportatori chinezi decât Hubei.

| (30) | În primul rând, Comisia a examinat, având în vedere hotărârile privind Hubei, efectele hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, Comisia a reexaminat evoluția principalilor indicatori de prejudiciu ai industriei Uniunii după perioada de anchetă a anchetei inițiale, pe baza informațiilor colectate la acel moment. În al treilea rând, Comisia a evaluat dacă constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor ar mai fi valabile dacă nu s-ar lua în considerare exporturile Hubei. În al patrulea rând, Comisia a luat în considerare elementele de probă colectate în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și constatările la care s-a ajuns pe această bază și a stabilit efectul abrogării măsurilor pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

În primul rând, Comisia a examinat, având în vedere hotărârile privind Hubei, efectele hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În al doilea rând, Comisia a reexaminat evoluția principalilor indicatori de prejudiciu ai industriei Uniunii după perioada de anchetă a anchetei inițiale, pe baza informațiilor colectate la acel moment. În al treilea rând, Comisia a evaluat dacă constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor ar mai fi valabile dacă nu s-ar lua în considerare exporturile Hubei. În al patrulea rând, Comisia a luat în considerare elementele de probă colectate în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și constatările la care s-a ajuns pe această bază și a stabilit efectul abrogării măsurilor pentru industria Uniunii.

1.   Efectele hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Efectele hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (31) | Tribunalul a anulat regulamentul inițial de instituire a unor taxe antidumping la importurile de SPT din China „în măsura în care impune taxe antidumping la exporturile produselor fabricate de Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd și prevede perceperea taxelor provizorii instituite la aceste exporturi” (11). |
| --- | --- |

(31)

Tribunalul a anulat regulamentul inițial de instituire a unor taxe antidumping la importurile de SPT din China „în măsura în care impune taxe antidumping la exporturile produselor fabricate de Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd și prevede perceperea taxelor provizorii instituite la aceste exporturi” (11).

11

| (32) | Astfel, rezultă în mod clar din dispozitivul hotărârii, care a fost limitat în mod explicit la taxa instituită asupra Hubei, că anularea se limita la taxele antidumping instituite numai asupra Hubei. |
| --- | --- |

(32)

Astfel, rezultă în mod clar din dispozitivul hotărârii, care a fost limitat în mod explicit la taxa instituită asupra Hubei, că anularea se limita la taxele antidumping instituite numai asupra Hubei.

| (33) | Astfel cum se prevede la considerentul 6, Comisia a pus în aplicare hotărârile privind Hubei în iunie 2016, eliminând Hubei din lista societăților incluse în codul adițional TARIC A950 și incluzând-o în noul cod adițional TARIC C129. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum se prevede la considerentul 6, Comisia a pus în aplicare hotărârile privind Hubei în iunie 2016, eliminând Hubei din lista societăților incluse în codul adițional TARIC A950 și incluzând-o în noul cod adițional TARIC C129.

| (34) | Cu toate acestea, contrar afirmațiilor anumitor părți interesate, anularea regulamentului inițial nu a afectat validitatea acestui regulament cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Hubei. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, contrar afirmațiilor anumitor părți interesate, anularea regulamentului inițial nu a afectat validitatea acestui regulament cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Hubei.

| (35) | Aceasta rezultă din faptul că regulamentele antidumping includ atât măsuri cu aplicabilitate generală, în sensul că instituie o taxă antidumping la importurile produselor în cauză, cu o anumită proveniență, asupra unei categorii de destinatari stabiliți într-un mod general și abstract, cât și o serie de decizii individuale cu privire la cei cărora se adresează regulamentul (12). Jurisprudența recunoaște, în consecință, posibilitatea unei anulări parțiale a acestor regulamente. În astfel de situații, anularea doar în favoarea acelor destinatari vizați de o hotărâre menține valabil regulamentul contestat pentru toate părțile care nu l-au contestat de fapt. |
| --- | --- |

(35)

Aceasta rezultă din faptul că regulamentele antidumping includ atât măsuri cu aplicabilitate generală, în sensul că instituie o taxă antidumping la importurile produselor în cauză, cu o anumită proveniență, asupra unei categorii de destinatari stabiliți într-un mod general și abstract, cât și o serie de decizii individuale cu privire la cei cărora se adresează regulamentul (12). Jurisprudența recunoaște, în consecință, posibilitatea unei anulări parțiale a acestor regulamente. În astfel de situații, anularea doar în favoarea acelor destinatari vizați de o hotărâre menține valabil regulamentul contestat pentru toate părțile care nu l-au contestat de fapt.

12

| (36) | Din aceste motive, avizul precizează în mod specific că scopul redeschiderii „se limitează la abrogarea taxelor antidumping extinse ... în măsura în care respectivele taxe sunt impuse producătorilor-exportatori chinezi menționați în [regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor].” (13) |
| --- | --- |

(36)

Din aceste motive, avizul precizează în mod specific că scopul redeschiderii „se limitează la abrogarea taxelor antidumping extinse ... în măsura în care respectivele taxe sunt impuse producătorilor-exportatori chinezi menționați în [regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor].” (13)

13

| (37) | În consecință, scopul redeschiderii nu a fost să se examineze validitatea regulamentului inițial pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei, ci să se evalueze impactul hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și asupra măsurilor aflate încă în vigoare pentru ceilalți producători-exportatori. |
| --- | --- |

(37)

În consecință, scopul redeschiderii nu a fost să se examineze validitatea regulamentului inițial pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei, ci să se evalueze impactul hotărârilor privind Hubei asupra regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și asupra măsurilor aflate încă în vigoare pentru ceilalți producători-exportatori.

| (38) | Aceste efecte sunt limitate, deoarece ceilalți producători-exportatori chinezi nu au contestat regulamentul inițial. Rezultă că, în acest caz, regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor rămâne valabil în măsura în care se aplică altor producători-exportatori chinezi decât Hubei. |
| --- | --- |

(38)

Aceste efecte sunt limitate, deoarece ceilalți producători-exportatori chinezi nu au contestat regulamentul inițial. Rezultă că, în acest caz, regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor rămâne valabil în măsura în care se aplică altor producători-exportatori chinezi decât Hubei.

2.   Evoluția principalilor indicatori ai prejudiciului după perioada de anchetă a anchetei inițiale

Evoluția principalilor indicatori ai prejudiciului după perioada de anchetă a anchetei inițiale

| (39) | Hotărârile privind Hubei au anulat taxele definitive în privința Hubei, pe baza faptului că doi factori prevăzuți la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază pentru stabilirea unui pericol de prejudiciu (și anume volumul importurilor și prețurile de import din China) au prezentat neconcordanțe și că un factor (capacitatea Chinei și riscul de redirecționare a exporturilor către Uniune) era incomplet în ceea ce privește dovezile pertinente care trebuie luate în considerare. În ceea ce privește cel de al patrulea factor prevăzut la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază (stocurile industriei Uniunii), Tribunalul a afirmat că acest factor a fost considerat irelevant de către Comisie. |
| --- | --- |

(39)

Hotărârile privind Hubei au anulat taxele definitive în privința Hubei, pe baza faptului că doi factori prevăzuți la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază pentru stabilirea unui pericol de prejudiciu (și anume volumul importurilor și prețurile de import din China) au prezentat neconcordanțe și că un factor (capacitatea Chinei și riscul de redirecționare a exporturilor către Uniune) era incomplet în ceea ce privește dovezile pertinente care trebuie luate în considerare. În ceea ce privește cel de al patrulea factor prevăzut la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază (stocurile industriei Uniunii), Tribunalul a afirmat că acest factor a fost considerat irelevant de către Comisie.

| (40) | Comisia a considerat oportun să analizeze mai detaliat evoluția altor indicatori principali ai prejudiciului în perioada ulterioară perioadei de anchetă a anchetei inițiale. Perioada de anchetă a anchetei inițiale a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „PA”). După instituirea măsurilor provizorii în ancheta inițială, au fost colectate informații suplimentare pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și martie 2009 (denumită în continuare „post PA”). |
| --- | --- |

(40)

Comisia a considerat oportun să analizeze mai detaliat evoluția altor indicatori principali ai prejudiciului în perioada ulterioară perioadei de anchetă a anchetei inițiale. Perioada de anchetă a anchetei inițiale a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 (denumită în continuare „PA”). După instituirea măsurilor provizorii în ancheta inițială, au fost colectate informații suplimentare pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și martie 2009 (denumită în continuare „post PA”).

| (41) | Analiza s-a realizat cu scopul de a stabili dacă situația industriei Uniunii arată o deteriorare care ar putea indica o situație prejudiciabilă după perioada de anchetă. În acest sens și pentru a face o comparație, Comisia a luat de asemenea în considerare tendințele din perioada relevantă pentru evaluarea prejudiciului în timpul anchetei inițiale, și anume perioada din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă a acestei anchete (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(41)

Analiza s-a realizat cu scopul de a stabili dacă situația industriei Uniunii arată o deteriorare care ar putea indica o situație prejudiciabilă după perioada de anchetă. În acest sens și pentru a face o comparație, Comisia a luat de asemenea în considerare tendințele din perioada relevantă pentru evaluarea prejudiciului în timpul anchetei inițiale, și anume perioada din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă a acestei anchete (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

| (42) | Indicatorii respectivi au fost consumul, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii, precum și prețurile de vânzare ale industriei Uniunii și rentabilitatea sa. |
| --- | --- |

(42)

Indicatorii respectivi au fost consumul, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor la nivelul Uniunii și cota de piață a industriei Uniunii, precum și prețurile de vânzare ale industriei Uniunii și rentabilitatea sa.

(i)   Consumul

Consumul

| (43) | Deși consumul Uniunii a crescut cu 24 % în perioada luată în considerare, acesta a scăzut brusc ulterior, de la 3 172 866 de tone în perioada de anchetă (PA), până la 1 720 968 de tone în perioada ulterioară. Astfel cum s-a explicat la considerentul 51 din regulamentul inițial, consumul Uniunii a scăzut cu aproape 30 % în perioada post PA (14).

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Post PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |
| | | | | | |
| Sursă: Regulamentul inițial. |

(43)

Deși consumul Uniunii a crescut cu 24 % în perioada luată în considerare, acesta a scăzut brusc ulterior, de la 3 172 866 de tone în perioada de anchetă (PA), până la 1 720 968 de tone în perioada ulterioară. Astfel cum s-a explicat la considerentul 51 din regulamentul inițial, consumul Uniunii a scăzut cu aproape 30 % în perioada post PA (14).

14

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2005

2006

2007

PA

Post PA

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

Sursă: Regulamentul inițial.

Sursă:

(ii)   Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

| (44) | Astfel cum se arată în tabelul 2, volumul de producție al industriei Uniunii a arătat de asemenea o scădere semnificativă în perioada post PA, reflectând scăderea consumului. În mod similar, capacitatea a scăzut după perioada de anchetă. Cu toate acestea, în ciuda acestei scăderi a capacității, din cauza scăderii și mai semnificative a volumului de producție, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut la un nivel de 77 % (comparativ cu 90 % în timpul PA). La considerentul 53 din regulamentul inițial, se menționează că gradul de utilizare a capacității de producție a fost de doar 60 % în martie 2009.

  Tabelul 2


  Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Post PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Capacitate (tone) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |
| Sursă: Regulamentul inițial. |

(44)

Astfel cum se arată în tabelul 2, volumul de producție al industriei Uniunii a arătat de asemenea o scădere semnificativă în perioada post PA, reflectând scăderea consumului. În mod similar, capacitatea a scăzut după perioada de anchetă. Cu toate acestea, în ciuda acestei scăderi a capacității, din cauza scăderii și mai semnificative a volumului de producție, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut la un nivel de 77 % (comparativ cu 90 % în timpul PA). La considerentul 53 din regulamentul inițial, se menționează că gradul de utilizare a capacității de producție a fost de doar 60 % în martie 2009.

Tabelul 2

Tabelul 2

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

2005

2006

2007

PA

Post PA

Producție (tone)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Capacitate (tone)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Gradul de utilizare a capacității de producție

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Indice (2005 = 100)

Indice (2005 = 100)

100

100

108

108

110

110

109

109

88

88

Sursă: Regulamentul inițial.

Sursă:

(iii)   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (45) | Astfel cum se arată în tabelul 3, volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut semnificativ și corespunzător scăderii consumului, cota de piață rămânând stabilă. |
| --- | --- |

(45)

Astfel cum se arată în tabelul 3, volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut semnificativ și corespunzător scăderii consumului, cota de piață rămânând stabilă.

| (46) | De remarcat, astfel cum se arată la considerentul 52 din regulamentul inițial, că exporturile din China au reușit să crească volumul importurilor și să mențină cota de piață în Uniune stabilă în timpul aceleiași perioade și în situația unei piețe aflate în puternic declin.

  Tabelul 3


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Post PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Cota de piață | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Sursă: Regulamentul inițial. |

(46)

De remarcat, astfel cum se arată la considerentul 52 din regulamentul inițial, că exporturile din China au reușit să crească volumul importurilor și să mențină cota de piață în Uniune stabilă în timpul aceleiași perioade și în situația unei piețe aflate în puternic declin.

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2005

2006

2007

PA

Post PA

Volumul vânzărilor (tone)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Cota de piață

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Sursă: Regulamentul inițial.

Sursă:

(iv)   Prețul de vânzare și rentabilitatea

Prețul de vânzare și rentabilitatea

| (47) | Deși prețurile de vânzare au crescut în timpul perioadei luate în considerare și au continuat să crească ulterior, rentabilitatea a scăzut semnificativ. Rentabilitatea a scăzut deja ușor în PA și a atins un nivel foarte scăzut ulterior. În timpul anchetei inițiale, s-a stabilit că rentabilitatea a atins chiar niveluri negative în primul trimestru al anului 2009 (– 0,8 %) (15). |
| --- | --- |

(47)

Deși prețurile de vânzare au crescut în timpul perioadei luate în considerare și au continuat să crească ulterior, rentabilitatea a scăzut semnificativ. Rentabilitatea a scăzut deja ușor în PA și a atins un nivel foarte scăzut ulterior. În timpul anchetei inițiale, s-a stabilit că rentabilitatea a atins chiar niveluri negative în primul trimestru al anului 2009 (– 0,8 %) (15).

15

| (48) | Această scădere a rentabilității poate fi atribuită cel puțin parțial scăderii semnificative a producției și a volumului vânzărilor, care a avut un impact asupra gradului de utilizare a capacității de producție, care a scăzut de asemenea, fapt ce a avut un impact negativ asupra costului mediu de producție.

  Tabelul 4


  Prețul de vânzare, rentabilitatea | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Post PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare (euro/tonă) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Rentabilitatea | 12,1 % | 17,5 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Sursă: Regulamentul inițial. |

(48)

Această scădere a rentabilității poate fi atribuită cel puțin parțial scăderii semnificative a producției și a volumului vânzărilor, care a avut un impact asupra gradului de utilizare a capacității de producție, care a scăzut de asemenea, fapt ce a avut un impact negativ asupra costului mediu de producție.

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețul de vânzare, rentabilitatea

Prețul de vânzare, rentabilitatea

2005

2006

2007

PA

Post PA

Prețul de vânzare (euro/tonă)

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Rentabilitatea

12,1 %

17,5 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Sursă: Regulamentul inițial.

Sursă:

| (49) | Pe scurt, toți indicatorii principali ai prejudiciului au prezentat o încetinire semnificativă după perioada de anchetă. Producția și volumul vânzărilor au scăzut semnificativ, având un impact negativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție. Cota de piață a rămas stabilă, însă acest fapt s-a datorat scăderii concomitente a pieței Uniunii. Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat de asemenea, cu o scădere bruscă și semnificativă a rentabilității după perioada de anchetă, ducând chiar la pierderi la sfârșitul primului trimestru al anului 2009. Creșterea prețurilor de vânzare nu a putut modifica această evoluție descendentă. |
| --- | --- |

(49)

Pe scurt, toți indicatorii principali ai prejudiciului au prezentat o încetinire semnificativă după perioada de anchetă. Producția și volumul vânzărilor au scăzut semnificativ, având un impact negativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție. Cota de piață a rămas stabilă, însă acest fapt s-a datorat scăderii concomitente a pieței Uniunii. Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat de asemenea, cu o scădere bruscă și semnificativă a rentabilității după perioada de anchetă, ducând chiar la pierderi la sfârșitul primului trimestru al anului 2009. Creșterea prețurilor de vânzare nu a putut modifica această evoluție descendentă.

| (50) | Prin urmare, se poate concluziona că industria Uniunii a suferit un prejudiciu în perioada ulterioară PA a anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(50)

Prin urmare, se poate concluziona că industria Uniunii a suferit un prejudiciu în perioada ulterioară PA a anchetei inițiale.

3.   Constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor în absența exporturilor Hubei

Constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor în absența exporturilor Hubei

| (51) | Comisia a mai evaluat dacă constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor ar mai fi valabile în absența exporturilor Hubei către Uniune în evaluarea unei probabilități de reapariție a unui pericol de prejudiciu. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a mai evaluat dacă constatările reexaminării în perspectiva expirării măsurilor ar mai fi valabile în absența exporturilor Hubei către Uniune în evaluarea unei probabilități de reapariție a unui pericol de prejudiciu.

| (52) | În acest sens, se reamintește faptul că, din cauza faptului că Hubei nu a cooperat în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a primit nicio dată privind importurile sale în timpul acestei perioade. În baza de date de la articolul 14 alineatul (6) nu au fost disponibile date specifice privind importurile Hubei. Importurile din partea Hubei s-au realizat sub codul adițional TARIC A950, care s-a aplicat tuturor societăților care au cooperat în timpul anchetei inițiale, dar nu au beneficiat de un nivel individual al taxei. Astfel, Comisia a avut la dispoziție numai datele agregate privind importurile pentru 16 producători-exportatori chinezi (inclusiv Hubei), toate fiind atribuite codului adițional TARIC A950. |
| --- | --- |

(52)

În acest sens, se reamintește faptul că, din cauza faptului că Hubei nu a cooperat în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia nu a primit nicio dată privind importurile sale în timpul acestei perioade. În baza de date de la articolul 14 alineatul (6) nu au fost disponibile date specifice privind importurile Hubei. Importurile din partea Hubei s-au realizat sub codul adițional TARIC A950, care s-a aplicat tuturor societăților care au cooperat în timpul anchetei inițiale, dar nu au beneficiat de un nivel individual al taxei. Astfel, Comisia a avut la dispoziție numai datele agregate privind importurile pentru 16 producători-exportatori chinezi (inclusiv Hubei), toate fiind atribuite codului adițional TARIC A950.

| (53) | Prin urmare, Comisia nu a putut folosi aceste date agregate privind importurile pentru a extrage de acolo doar datele privind exporturile Hubei. În consecință, din cauza lipsei de cooperare și în lipsa unor statistici privind importurile Hubei, Comisia a estimat volumul importurilor Hubei în perioada anchetei de reexaminare, pe baza volumului importurilor sale din timpul anchetei inițiale. Aceste informații au fost raportate de Hubei în răspunsul său la chestionarul din timpul anchetei inițiale și au fost verificate de Comisie în timpul vizitei de verificare la fața locului care a avut loc la sediul Hubei în octombrie 2008. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, Comisia nu a putut folosi aceste date agregate privind importurile pentru a extrage de acolo doar datele privind exporturile Hubei. În consecință, din cauza lipsei de cooperare și în lipsa unor statistici privind importurile Hubei, Comisia a estimat volumul importurilor Hubei în perioada anchetei de reexaminare, pe baza volumului importurilor sale din timpul anchetei inițiale. Aceste informații au fost raportate de Hubei în răspunsul său la chestionarul din timpul anchetei inițiale și au fost verificate de Comisie în timpul vizitei de verificare la fața locului care a avut loc la sediul Hubei în octombrie 2008.

| (54) | Reamintim faptul că, în timpul anchetei inițiale, importurile din partea Hubei au reprezentat aproximativ [8-13 %] din toate importurile din China. În consecință, Comisia a presupus că acest procentaj din totalul importurilor din China a rămas neschimbat, în lipsa cooperării Hubei în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(54)

Reamintim faptul că, în timpul anchetei inițiale, importurile din partea Hubei au reprezentat aproximativ [8-13 %] din toate importurile din China. În consecință, Comisia a presupus că acest procentaj din totalul importurilor din China a rămas neschimbat, în lipsa cooperării Hubei în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (55) | Conform regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, totalul importurilor din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare a fost de 67 977 de tone. Pe această bază și transpunând același procentaj al Hubei din totalul importurilor din RPC [și anume (8-13 %) din totalul importurilor] și în constatările din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a calculat că importurile Hubei sunt de [6 000-7 500] de tone din cele 67 977 de tone înregistrate în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(55)

Conform regulamentului de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, totalul importurilor din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare a fost de 67 977 de tone. Pe această bază și transpunând același procentaj al Hubei din totalul importurilor din RPC [și anume (8-13 %) din totalul importurilor] și în constatările din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a calculat că importurile Hubei sunt de [6 000-7 500] de tone din cele 67 977 de tone înregistrate în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (56) | Având în vedere că s-a calculat că aproximativ [87-92 %] din importuri provin din partea unor producători-exportatori chinezi, alții decât Hubei și că articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază impune o evaluare globală a acestor indicatori, Comisia a concluzionat că excluderea importurilor Hubei din totalul importurilor din China în perioada anchetei de reexaminare nu ar pune sub semnul întrebării evaluarea calitativă a Comisiei cuprinsă în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(56)

Având în vedere că s-a calculat că aproximativ [87-92 %] din importuri provin din partea unor producători-exportatori chinezi, alții decât Hubei și că articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază impune o evaluare globală a acestor indicatori, Comisia a concluzionat că excluderea importurilor Hubei din totalul importurilor din China în perioada anchetei de reexaminare nu ar pune sub semnul întrebării evaluarea calitativă a Comisiei cuprinsă în regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

| (57) | Constatările de la considerentele 105-109 din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor au fost, prin urmare, confirmate și pot fi reținute fără modificări, chiar în absența importurilor provenite de la Hubei. |
| --- | --- |

(57)

Constatările de la considerentele 105-109 din regulamentul de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor au fost, prin urmare, confirmate și pot fi reținute fără modificări, chiar în absența importurilor provenite de la Hubei.

4.   Impactul abrogării măsurilor asupra industriei Uniunii

Impactul abrogării măsurilor asupra industriei Uniunii

| (58) | Comisia a evaluat ulterior impactul abrogării măsurilor împotriva Chinei erga omnes asupra situației industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(58)

Comisia a evaluat ulterior impactul abrogării măsurilor împotriva Chinei erga omnes asupra situației industriei Uniunii.

erga omnes

| (59) | Aici se reamintește că datele economice relevante au fost colectate în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, menționate la considerentul 2. Aceste constatări s-au bazat pe faptele și elementele de probă colectate într-o perioadă mai recentă (iulie 2013-iunie 2014), în timp ce constatările din ancheta inițială s-au bazat pe elementele de probă colectate pentru perioada iulie 2007-iunie 2008. |
| --- | --- |

(59)

Aici se reamintește că datele economice relevante au fost colectate în timpul anchetei de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, menționate la considerentul 2. Aceste constatări s-au bazat pe faptele și elementele de probă colectate într-o perioadă mai recentă (iulie 2013-iunie 2014), în timp ce constatările din ancheta inițială s-au bazat pe elementele de probă colectate pentru perioada iulie 2007-iunie 2008.

| (60) | Ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a indicat în mod clar următoarele: în cazul în care măsurile ar fi abrogate, industria s-ar confrunta cu o creștere semnificativă a importurilor din China, la prețuri de dumping. S-a stabilit că volumul importurilor, având în vedere prețurile scăzute, ar putea atinge un nivel similar celui constatat în timpul anchetei inițiale. În paralel, ancheta a constatat o scădere cu 19 % a consumului din Uniune în perioada luată în considerare. Într-adevăr, s-a stabilit că nivelul preconizat al prețurilor pentru importurile din China fără taxa antidumping ar subcota probabil prețurile din industria Uniunii cu aproximativ 40 %. Industria Uniunii nu ar putea face față unei creșteri a acestor importuri la prețuri scăzute. Pentru comenzi pe termen scurt, clienții ar putea într-adevăr trece de la producătorii Uniunii, la producătorii-exportatori din China. Aceasta ar duce la o creștere semnificativă a cotei de piață a importurilor din China, de la 6,3 % în perioada anchetei de reexaminare, la 30 % în timpul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Având în vedere creșterea semnificativă a capacității de producție a Chinei de la ancheta inițială (60 %), importurile din China ar invada în mod iminent piața Uniunii și ar câștiga o cotă semnificativă de piață în detrimentul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(60)

Ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a indicat în mod clar următoarele: în cazul în care măsurile ar fi abrogate, industria s-ar confrunta cu o creștere semnificativă a importurilor din China, la prețuri de dumping. S-a stabilit că volumul importurilor, având în vedere prețurile scăzute, ar putea atinge un nivel similar celui constatat în timpul anchetei inițiale. În paralel, ancheta a constatat o scădere cu 19 % a consumului din Uniune în perioada luată în considerare. Într-adevăr, s-a stabilit că nivelul preconizat al prețurilor pentru importurile din China fără taxa antidumping ar subcota probabil prețurile din industria Uniunii cu aproximativ 40 %. Industria Uniunii nu ar putea face față unei creșteri a acestor importuri la prețuri scăzute. Pentru comenzi pe termen scurt, clienții ar putea într-adevăr trece de la producătorii Uniunii, la producătorii-exportatori din China. Aceasta ar duce la o creștere semnificativă a cotei de piață a importurilor din China, de la 6,3 % în perioada anchetei de reexaminare, la 30 % în timpul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Având în vedere creșterea semnificativă a capacității de producție a Chinei de la ancheta inițială (60 %), importurile din China ar invada în mod iminent piața Uniunii și ar câștiga o cotă semnificativă de piață în detrimentul industriei Uniunii.

| (61) | În plus, ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a arătat că în China există o capacitate neutilizată semnificativă (mai mult decât întregul consum al Uniunii) care s-ar orienta probabil către piața Uniunii, ce a rămas foarte atractivă pentru exporturile din China, în ciuda măsurilor aflate în vigoare. Într-adevăr, în perioada anchetei de reexaminare, capacitatea neutilizată a fost estimată la 2 milioane de tone, depășind întregul consum al Uniunii din aceeași perioadă. Prin urmare, China și-ar putea crește semnificativ volumul exporturilor către Uniune. Această concluzie este susținută de faptul că într-o serie de alte piețe de export importante ale Chinei (precum Canada, SUA, Columbia, Mexic și Brazilia) erau instituite măsuri de protecție comercială împotriva importurilor din China pentru produsul în cauză și într-o serie de alte țări se desfășurau anchete de protecție comercială. S-a mai stabilit că, din cauza încetinirii economiei chineze, în combinație cu supracapacitatea ridicată, s-a exercitat o puternică presiune asupra producătorilor din China să producă la un grad ridicat de utilizare a capacității de producție. |
| --- | --- |

(61)

În plus, ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a arătat că în China există o capacitate neutilizată semnificativă (mai mult decât întregul consum al Uniunii) care s-ar orienta probabil către piața Uniunii, ce a rămas foarte atractivă pentru exporturile din China, în ciuda măsurilor aflate în vigoare. Într-adevăr, în perioada anchetei de reexaminare, capacitatea neutilizată a fost estimată la 2 milioane de tone, depășind întregul consum al Uniunii din aceeași perioadă. Prin urmare, China și-ar putea crește semnificativ volumul exporturilor către Uniune. Această concluzie este susținută de faptul că într-o serie de alte piețe de export importante ale Chinei (precum Canada, SUA, Columbia, Mexic și Brazilia) erau instituite măsuri de protecție comercială împotriva importurilor din China pentru produsul în cauză și într-o serie de alte țări se desfășurau anchete de protecție comercială. S-a mai stabilit că, din cauza încetinirii economiei chineze, în combinație cu supracapacitatea ridicată, s-a exercitat o puternică presiune asupra producătorilor din China să producă la un grad ridicat de utilizare a capacității de producție.

| (62) | În ceea ce privește evoluția probabilă a prețurilor pentru importurile din China, prețurile de import din China se aflau deja semnificativ sub prețurile de vânzare ale industriei Uniunii din perioada anchetei de reexaminare, în ciuda măsurilor antidumping aflate în vigoare. În lipsa unor taxe antidumping, s-a preconizat că prețurile importurilor din China vor scădea și mai mult și că va exista o marjă de subcotare de aproximativ 40 %. Această presiune asupra prețurilor ar fi accentuată de probabila creștere bruscă iminentă a volumului importurilor din China. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește evoluția probabilă a prețurilor pentru importurile din China, prețurile de import din China se aflau deja semnificativ sub prețurile de vânzare ale industriei Uniunii din perioada anchetei de reexaminare, în ciuda măsurilor antidumping aflate în vigoare. În lipsa unor taxe antidumping, s-a preconizat că prețurile importurilor din China vor scădea și mai mult și că va exista o marjă de subcotare de aproximativ 40 %. Această presiune asupra prețurilor ar fi accentuată de probabila creștere bruscă iminentă a volumului importurilor din China.

| (63) | Ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a confirmat că nivelul stocurilor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi pe termen scurt de la clienți și stocurile nu reprezintă decât un procentaj nesemnificativ din producția producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(63)

Ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a confirmat că nivelul stocurilor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi pe termen scurt de la clienți și stocurile nu reprezintă decât un procentaj nesemnificativ din producția producătorilor din Uniune.

| (64) | Reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a mai arătat că efectul negativ asupra industriei Uniunii s-ar manifesta printr-o redirijare a clienților din Uniune spre importurile la prețuri scăzute din China. Având în vedere că nu se preconiza o creștere a capacității Uniunii, aceasta ar conduce și la o creștere semnificativă a cotei de piață a importurilor din China, în detrimentul industriei Uniunii. Aceasta ar avea ca rezultat un grad mai scăzut de utilizare a capacității de producție pentru industria Uniunii și, astfel, costuri unitare mai ridicate. În același timp, importurile la prețuri scăzute ar exercita o presiune asupra prețurilor pe piața Uniunii, care nu le-ar permite producătorilor din Uniune să crească prețurile, ducând astfel la o scădere a rentabilității. |
| --- | --- |

(64)

Reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a mai arătat că efectul negativ asupra industriei Uniunii s-ar manifesta printr-o redirijare a clienților din Uniune spre importurile la prețuri scăzute din China. Având în vedere că nu se preconiza o creștere a capacității Uniunii, aceasta ar conduce și la o creștere semnificativă a cotei de piață a importurilor din China, în detrimentul industriei Uniunii. Aceasta ar avea ca rezultat un grad mai scăzut de utilizare a capacității de producție pentru industria Uniunii și, astfel, costuri unitare mai ridicate. În același timp, importurile la prețuri scăzute ar exercita o presiune asupra prețurilor pe piața Uniunii, care nu le-ar permite producătorilor din Uniune să crească prețurile, ducând astfel la o scădere a rentabilității.

| (65) | Astfel, reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a concluzionat că abrogarea măsurilor ar duce probabil la o reapariție a unui pericol de prejudiciu. Această concluzie nu a fost repusă în discuție de niciuna dintre părțile interesate, iar Comisia nu a putut să obțină dovezi care ar repune aceste constatări în discuție. |
| --- | --- |

(65)

Astfel, reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor a concluzionat că abrogarea măsurilor ar duce probabil la o reapariție a unui pericol de prejudiciu. Această concluzie nu a fost repusă în discuție de niciuna dintre părțile interesate, iar Comisia nu a putut să obțină dovezi care ar repune aceste constatări în discuție.

| (66) | Prin urmare și având în vedere că, chiar dacă nu s-ar fi luat în considerare volumul importurilor din partea Hubei, constatările reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi fost diferite, Comisia a concluzionat că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, impactul economic asupra industriei Uniunii ar fi grav. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare și având în vedere că, chiar dacă nu s-ar fi luat în considerare volumul importurilor din partea Hubei, constatările reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi fost diferite, Comisia a concluzionat că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, impactul economic asupra industriei Uniunii ar fi grav.

E.   CONCLUZIE ȘI COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

CONCLUZIE ȘI COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

| (67) | În consecință, per ansamblu și ținând cont în mod special de efectele negative semnificative pentru industria Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Comisia a considerat că abrogarea măsurilor aflate în vigoare împotriva altor producători-exportatori chinezi decât Hubei nu ar fi oportună. |
| --- | --- |

(67)

În consecință, per ansamblu și ținând cont în mod special de efectele negative semnificative pentru industria Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Comisia a considerat că abrogarea măsurilor aflate în vigoare împotriva altor producători-exportatori chinezi decât Hubei nu ar fi oportună.

| (68) | La 28 iulie 2017, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale, pe baza cărora a decis să nu abroge măsurile antidumping aflate în vigoare pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei și i-a invitat să trimită observații cu privire la aceste concluzii într-un anumit termen. |
| --- | --- |

(68)

La 28 iulie 2017, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerentele esențiale, pe baza cărora a decis să nu abroge măsurile antidumping aflate în vigoare pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei și i-a invitat să trimită observații cu privire la aceste concluzii într-un anumit termen.

F.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ÎN URMA COMUNICĂRII CONSTATĂRILOR

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ÎN URMA COMUNICĂRII CONSTATĂRILOR

| (69) | În urma comunicării constatărilor, Comisia a primit observații de fond în numele CISA și al patru producători-exportatori de SPT. |
| --- | --- |

(69)

În urma comunicării constatărilor, Comisia a primit observații de fond în numele CISA și al patru producători-exportatori de SPT.

| (70) | Aceste părți au susținut că chestiunea care trebuie avută în vedere este dacă abrogarea măsurilor antidumping aflate în vigoare ar fi legală și conformă principiului bunei administrări și nu dacă este oportună. |
| --- | --- |

(70)

Aceste părți au susținut că chestiunea care trebuie avută în vedere este dacă abrogarea măsurilor antidumping aflate în vigoare ar fi legală și conformă principiului bunei administrări și nu dacă este oportună.

| (71) | Pentru a susține această afirmație, părțile au argumentat că, în hotărârile privind Hubei, Curtea de Justiție și Tribunalul au constatat că măsurile antidumping au fost adoptate fără o constatare adecvată a prejudiciului, în sensul articolului 3 din regulamentul de bază (și al articolului 3 din Acordul antidumping al OMC) și că, prin urmare, măsurile inițiale au fost eronate în întregime din punct de vedere juridic. Făcând trimitere la hotărârea Curții de Justiție în cauzele Clark și Puma (16), părțile au susținut că se poate considera că o ilegalitate constatată în regulamentul inițial afectează legalitatea regulamentului ulterior de prelungire, astfel încât ar trebui să se concluzioneze că regulamentul inițial privind SPT a fost în întregime viciat de aceeași eroare. Rezultă că, neabrogând măsurile față de alți producători-exportatori chinezi decât Hubei, Comisia ar acționa în mod incompatibil cu articolul 1, cu articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și cu articolul VI GATT 1994, precum și cu articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC. |
| --- | --- |

(71)

Pentru a susține această afirmație, părțile au argumentat că, în hotărârile privind Hubei, Curtea de Justiție și Tribunalul au constatat că măsurile antidumping au fost adoptate fără o constatare adecvată a prejudiciului, în sensul articolului 3 din regulamentul de bază (și al articolului 3 din Acordul antidumping al OMC) și că, prin urmare, măsurile inițiale au fost eronate în întregime din punct de vedere juridic. Făcând trimitere la hotărârea Curții de Justiție în cauzele Clark și Puma (16), părțile au susținut că se poate considera că o ilegalitate constatată în regulamentul inițial afectează legalitatea regulamentului ulterior de prelungire, astfel încât ar trebui să se concluzioneze că regulamentul inițial privind SPT a fost în întregime viciat de aceeași eroare. Rezultă că, neabrogând măsurile față de alți producători-exportatori chinezi decât Hubei, Comisia ar acționa în mod incompatibil cu articolul 1, cu articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și cu articolul VI GATT 1994, precum și cu articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC.

Clark și Puma

16

| (72) | Aceleași părți au mai susținut că menținerea măsurilor antidumping nu ar fi în conformitate cu principiul bunei administrări. |
| --- | --- |

(72)

Aceleași părți au mai susținut că menținerea măsurilor antidumping nu ar fi în conformitate cu principiul bunei administrări.

| (73) | Aceste părți au clarificat, în plus, că nu au solicitat abrogarea măsurilor cu efect erga omnes, prin extinderea efectelor hotărârilor privind Hubei. Mai degrabă, acestea au susținut că solicitarea lor de abrogare a măsurilor s-a bazat pe articolul 1, pe articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și pe articolul VI GATT 1994, precum și pe articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC, astfel cum se menționează la considerentul 71. O astfel de abrogare ar avea un efect ex post, care ar fi distinct din punct de vedere juridic de extinderea efectelor hotărârilor privind Hubei, ce ar avea un efect retroactiv. |
| --- | --- |

(73)

Aceste părți au clarificat, în plus, că nu au solicitat abrogarea măsurilor cu efect erga omnes, prin extinderea efectelor hotărârilor privind Hubei. Mai degrabă, acestea au susținut că solicitarea lor de abrogare a măsurilor s-a bazat pe articolul 1, pe articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și pe articolul VI GATT 1994, precum și pe articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC, astfel cum se menționează la considerentul 71. O astfel de abrogare ar avea un efect ex post, care ar fi distinct din punct de vedere juridic de extinderea efectelor hotărârilor privind Hubei, ce ar avea un efect retroactiv.

erga omnes

ex post

| (74) | În sfârșit, aceste părți au observat că orice efecte negative ale abrogării măsurilor asupra situației industriei Uniunii ar trebui abordate în cadrul unei noi anchete antidumping, care să fie deschisă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(74)

În sfârșit, aceste părți au observat că orice efecte negative ale abrogării măsurilor asupra situației industriei Uniunii ar trebui abordate în cadrul unei noi anchete antidumping, care să fie deschisă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază.

| (75) | Comisia a respins aceste argumente. În ceea ce privește afirmația conform căreia menținerea măsurilor aflate în vigoare cu privire la alți producători-exportatori chinezi de SPT decât Hubei ar fi incompatibilă cu articolul 1, cu articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și cu articolul VI GATT 1994, precum și cu articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC și astfel cum se menționează la considerentul 23, Comisia a reamintit că hotărârile privind Hubei au limitat anularea regulamentului inițial la taxele antidumping instituite numai asupra Hubei. Astfel cum se explică și la considerentul 25, ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor privind SPT împotriva Chinei a rămas valabilă în aceeași măsură ca și regulamentul inițial, adică în măsura în care se aplică producătorilor-exportatori chinezi, alții decât Hubei. |
| --- | --- |

(75)

Comisia a respins aceste argumente. În ceea ce privește afirmația conform căreia menținerea măsurilor aflate în vigoare cu privire la alți producători-exportatori chinezi de SPT decât Hubei ar fi incompatibilă cu articolul 1, cu articolul 3 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază și cu articolul VI GATT 1994, precum și cu articolele 1 și 18.1 din Acordul antidumping al OMC și astfel cum se menționează la considerentul 23, Comisia a reamintit că hotărârile privind Hubei au limitat anularea regulamentului inițial la taxele antidumping instituite numai asupra Hubei. Astfel cum se explică și la considerentul 25, ancheta de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor privind SPT împotriva Chinei a rămas valabilă în aceeași măsură ca și regulamentul inițial, adică în măsura în care se aplică producătorilor-exportatori chinezi, alții decât Hubei.

| (76) | În plus, principiul securității juridice se opune repunerii în discuție a caracterului definitiv al actelor instituțiilor Uniunii de îndată ce termenul de introducere a acțiunii împotriva acestor acte, prevăzut la articolul 263 TFUE, a expirat (17). Așadar, oricând o parte are un drept clar de a solicita anularea unei măsuri în cadrul unei acțiuni directe în fața instanțelor europene – așa cum au procedat toți producătorii-exportatori chinezi, alții decât Hubei –, această parte trebuie fie să își exercite acest drept, fie să renunțe definitiv (18). |
| --- | --- |

(76)

În plus, principiul securității juridice se opune repunerii în discuție a caracterului definitiv al actelor instituțiilor Uniunii de îndată ce termenul de introducere a acțiunii împotriva acestor acte, prevăzut la articolul 263 TFUE, a expirat (17). Așadar, oricând o parte are un drept clar de a solicita anularea unei măsuri în cadrul unei acțiuni directe în fața instanțelor europene – așa cum au procedat toți producătorii-exportatori chinezi, alții decât Hubei –, această parte trebuie fie să își exercite acest drept, fie să renunțe definitiv (18).

17

18

| (77) | Rezultă că nu există nicio obligație legală care să decurgă din regulamentul de bază sau din GATT 1994 și din Acordul antidumping al OMC de abrogare a măsurilor aflate în vigoare cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Hubei. Afirmațiile în această privință au fost respinse. |
| --- | --- |

(77)

Rezultă că nu există nicio obligație legală care să decurgă din regulamentul de bază sau din GATT 1994 și din Acordul antidumping al OMC de abrogare a măsurilor aflate în vigoare cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Hubei. Afirmațiile în această privință au fost respinse.

| (78) | În ceea ce privește afirmația conform căreia Comisia nu a acționat în conformitate cu principiul bunei administrări, se menționează, în primul rând, că, în conformitate cu jurisprudența, principiul bunei administrări nu conferă, prin el însuși, drepturi persoanelor, cu excepția situației în care constituie expresia unor drepturi specifice (19). Având în vedere că nicio parte interesată nu a putut ridica problema încălcării unui drept specific în această privință, Comisia consideră că invocarea argumentelor în acest sens este nefondată. În al doilea rând, în orice caz, Comisia consideră că a acționat tocmai în conformitate cu acest principiu prin redeschiderea anchetei și prin realizarea unei evaluări a oportunității măsurilor aflate în vigoare având în vedere hotărârile privind Hubei. Faptul că părțile nu sunt de acord cu rezultatul evaluării nu înseamnă că aceasta este nelegală sau că este împotriva principiului bunei administrări. În plus, se face trimitere la considerentul 27. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește afirmația conform căreia Comisia nu a acționat în conformitate cu principiul bunei administrări, se menționează, în primul rând, că, în conformitate cu jurisprudența, principiul bunei administrări nu conferă, prin el însuși, drepturi persoanelor, cu excepția situației în care constituie expresia unor drepturi specifice (19). Având în vedere că nicio parte interesată nu a putut ridica problema încălcării unui drept specific în această privință, Comisia consideră că invocarea argumentelor în acest sens este nefondată. În al doilea rând, în orice caz, Comisia consideră că a acționat tocmai în conformitate cu acest principiu prin redeschiderea anchetei și prin realizarea unei evaluări a oportunității măsurilor aflate în vigoare având în vedere hotărârile privind Hubei. Faptul că părțile nu sunt de acord cu rezultatul evaluării nu înseamnă că aceasta este nelegală sau că este împotriva principiului bunei administrări. În plus, se face trimitere la considerentul 27.

19

| (79) | În sfârșit, în ceea ce privește posibilitatea ca industria Uniunii să depună o plângere antidumping în sensul articolului 5 din regulamentul de bază, se menționează că disponibilitatea oricărei căi de atac nu invalidează evaluarea cu privire la caracterul inadecvat al posibilei abrogări a măsurilor, astfel cum este efectuată la considerentele 27-51. |
| --- | --- |

(79)

În sfârșit, în ceea ce privește posibilitatea ca industria Uniunii să depună o plângere antidumping în sensul articolului 5 din regulamentul de bază, se menționează că disponibilitatea oricărei căi de atac nu invalidează evaluarea cu privire la caracterul inadecvat al posibilei abrogări a măsurilor, astfel cum este efectuată la considerentele 27-51.

| (80) | Prin urmare, afirmațiile făcute de CISA și de cei patru producători-exportatori în cauză au fost respinse. Așadar, astfel cum se concluzionează la considerentul 67, per ansamblu și ținând cont de efectele negative semnificative pentru industria Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Comisia a considerat că abrogarea măsurilor aflate în vigoare împotriva Chinei nu ar fi oportună, având în vedere hotărârile privind Hubei. |
| --- | --- |

(80)

Prin urmare, afirmațiile făcute de CISA și de cei patru producători-exportatori în cauză au fost respinse. Așadar, astfel cum se concluzionează la considerentul 67, per ansamblu și ținând cont de efectele negative semnificative pentru industria Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Comisia a considerat că abrogarea măsurilor aflate în vigoare împotriva Chinei nu ar fi oportună, având în vedere hotărârile privind Hubei.

G.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (81) | Având în vedere cele de mai sus, în urma comunicării constatărilor din 28 iulie 2017, niciuna dintre observațiile furnizate de părțile interesate nu a putut pune sub semnul întrebării constatările Comisiei, iar concluziile generale, așa cum sunt prevăzute la considerentul 67, sunt astfel confirmate. |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere cele de mai sus, în urma comunicării constatărilor din 28 iulie 2017, niciuna dintre observațiile furnizate de părțile interesate nu a putut pune sub semnul întrebării constatările Comisiei, iar concluziile generale, așa cum sunt prevăzute la considerentul 67, sunt astfel confirmate.

H.   COMUNICAREA CONCLUZIILOR

COMUNICAREA CONCLUZIILOR

| (82) | Având în vedere considerentele suplimentare prezentate mai sus, în special considerentele 31-38 și 39-50, Comisia a considerat oportun să comunice din nou tuturor părților interesate aceste fapte și considerente suplimentare, pe baza cărora a decis să nu abroge măsurile antidumping aflate în vigoare pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei și a invitat părțile interesate să trimită observații cu privire la aceste concluzii într-un anumit termen. Nu s-au primit observații de la părțile interesate după comunicarea suplimentară a constatărilor. |
| --- | --- |

(82)

Având în vedere considerentele suplimentare prezentate mai sus, în special considerentele 31-38 și 39-50, Comisia a considerat oportun să comunice din nou tuturor părților interesate aceste fapte și considerente suplimentare, pe baza cărora a decis să nu abroge măsurile antidumping aflate în vigoare pentru alți producători-exportatori chinezi decât Hubei și a invitat părțile interesate să trimită observații cu privire la aceste concluzii într-un anumit termen. Nu s-au primit observații de la părțile interesate după comunicarea suplimentară a constatărilor.

| (83) | Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(83)

Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ancheta privind hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 926/2009 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 28 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză (JO L 262, 6.10.2009, p. 19).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei din 7 decembrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 322, 8.12.2015, p. 21).

3

(4)  Hotărârea din 29 ianuarie 2014, Hubei Xinyegang Steel/Consiliul, T-528/09, ECLI:EU:T:2014:35.

4

(5)  Hotărârea din 7 aprilie 2016, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava și alții/Hubei, cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P, ECLI:EU:C:2016:209.

5

(6)  Aviz privind hotărârile în cauzele conexate C-186/14 P și C-193/14 P în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite țevi și tuburi fără sudură din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO C 331, 9.9.2016, p. 4).

6

(7)  Hotărârea Curții de Justiție din 4 februarie 2016, C & J Clark International Ltd și Puma SE, cauzele conexate C-659/13 și C-34/14, ECLI:EU:C:2016:74, punctul 79.

7

(8)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 martie 2018, Deichmann, cauza C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punctul 87.

8

(9)  Hotărârea Curții de Justiție din 27 ianuarie 2005, Europe Chemi-Con (Germania)/Consiliul, cauza C-422/02 P, ECLI:EU:C:2005:56, punctul 33.

9

(10)  A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2272, considerentele 112-121.

10

(11)  Hotărârea Tribunalului din 29 ianuarie 2014, cauza T-528/09 Hubei Xinyegang Steel/Consiliul, ECLI:EU:T:2014:35, punctul 93.

11

(12)  A se vedea hotărârea Curții de Justiție din 16 aprilie 2015, cauza C-143/14 TMK Europe EU:C:2015:236, punctul 19; Concluziile avocatului general Sharpston din 21 mai 2015, cauza C-687/13 Fliesen-Zentrum Deutschland, EU:C:2015:349, punctul 40; și Concluziile avocatului general Warner din 14 februarie 1979, cauza 113/77 NTN/Consiliul (EU:C:1979:39), p. 1212, la p. 1243 prin analogie, cauza C-200/13 P Consiliul/Bank Saderat Iran și Comisia EU:C:2016:284, la punctul 119 și jurisprudența citată.

12

(13)  Aviz, pagina 4.

13

(14)  Așa cum s-a menționat și în regulamentul inițial în nota de subsol 7, comparația s-a realizat între valorile volumului mediu lunar.

14

(15)  Considerentul 54 din regulamentul inițial.

15

(16)  Hotărârea Curții de Justiție din 4 februarie 2016 în cauzele conexate C-659/13 și C-34/14, C&J Clark International Ltd și Puma SE.

16

(17)  Hotărârea din 1 iulie 2008, Compagnie maritime belge/Comisia, cauza T-276/04, EU:T:2008:237, punctul 59 și jurisprudența citată.

17

(18)  Concluziile avocatului general Jacobs din 16 noiembrie 2000, Nachi Europe, cauza C-239/99, EU:C:2000:639, punctul 58.

18

(19)  Hotărârile Tribunalului din 2 octombrie 2003, cauza T-196/99 Area Cova/Consiliul și Comisia, EU:T:2001:281 punctul 43; din 4 octombrie 2006, cauza T- 193/04 Tillack/Comisia, EU:T:2006:292, punctul 127; și din 13 noiembrie 2008, cauza T-128/05 SPM/Consiliul și Comisia, EU:T:2008:494, punctul 127.

19

---

Rectificări

| 29.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 164/62

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/583 al Comisiei din 16 aprilie 2018 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Lough Neah Pollan” (DOP)]

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 98 din 18 aprilie 2018
  )

La pagina 17, în titlul regulamentului, la considerentele 1 și 2 și la articolul 1 primul paragraf:

în loc de:

„Lough Neah Pollan”,

se citește:

„Lough Neagh Pollan”.

---