# Euroopa Liidu C 141/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.141.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide17. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.141.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 141

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide17. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 141/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 141/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

5

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 141/03 | Euroopa Keskpanga arvamus, 7. märts 2012, euroala majanduse juhtimise tugevdamise kohta (CON/2012/18) | 7 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2012/C 141/03

Euroopa Keskpanga arvamus, 7. märts 2012, euroala majanduse juhtimise tugevdamise kohta (CON/2012/18)

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 141/04 | Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 2 – nõukogu seisukoht | 25 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 141/05 | Euro vahetuskurss | 26 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 141/04

Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 2 – nõukogu seisukoht

25

Euroopa Komisjon

2012/C 141/05

Euro vahetuskurss

26

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 141/06 | Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel | 27 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 141/07 | Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neubrandenburgis asuvate korterelamute müük ja tagasirentimine – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 141/06

Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel

27

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 141/07

Riigiabi – Saksamaa – Riigiabi SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neubrandenburgis asuvate korterelamute müük ja tagasirentimine – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

28

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | MEDIA 2007 – Arendus, levi, edendus ja koolitus – Konkursikutse – EACEA/7/12 – Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – Automaatne toetus 2012 – parandus (ELT C 60, 29.2.2012) | 38 |

Parandused

2012/C 141/08

MEDIA 2007 – Arendus, levi, edendus ja koolitus – Konkursikutse – EACEA/7/12 – Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – Automaatne toetus 2012 – parandus (ELT C 60, 29.2.2012)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 141/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32465 (11/N) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Wales |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Wales Screen Fund |
| Õiguslik alus | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus, sooduslaen |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 3 miljonit GBP; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.8.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32465 (11/N)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Wales

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Wales Screen Fund

Õiguslik alus

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus, sooduslaen

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 3 miljonit GBP;

| | Kavandatud abi kogusumma: 9 miljonit GBP |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 9 miljonit GBP

Abi osatähtsus

20 %

Kestus

4.8.2011–4.8.2014

Majandusharud

Meedia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.12.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34032 (11/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Õiguslik alus | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 80 000 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 30.6.2012 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.12.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.34032 (11/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Õiguslik alus

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 80 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 30.6.2012

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34280 (N/12) |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;


  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Õiguslik alus | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.


  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1,5 miljonit EUR; |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Alates 1.1.2012 |
| Majandusharud | Transport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34280 (N/12)

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Õiguslik alus

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,5 miljonit EUR;

Abi osatähtsus

—

Kestus

Alates 1.1.2012

Majandusharud

Transport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34344 (12/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Õiguslik alus | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 110 000 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 30.6.2012 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34344 (12/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Õiguslik alus

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 110 000 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 30.6.2012

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/5

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2012/C 141/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.4.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33403 (11/N) |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Nederland | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Õiguslik alus | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.4.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33403 (11/N)

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Nederland

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Õiguslik alus

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Loomahaigused, teadus- ja arendustegevus

Abi vorm

Subsideeritud teenused

Eelarve

Üldeelarve: 23,22 EUR (mln)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 1.7.2017

Majandusharud

Kodulinnukasvatus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.4.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33628 (11/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Õiguslik alus | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Loodusõnnetused või erakorralised sündmused |
| Abi vorm | Intressitoetus, piirkondlik areng, sooduslaen, maksumäära vähendamine, võlgade mahakandmine, otsetoetus |
| Eelarve | Aastaeelarve: 54 PLN (mln) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.4.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33628 (11/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Õiguslik alus

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Loodusõnnetused või erakorralised sündmused

Abi vorm

Intressitoetus, piirkondlik areng, sooduslaen, maksumäära vähendamine, võlgade mahakandmine, otsetoetus

Eelarve

Aastaeelarve: 54 PLN (mln)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

—

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/7

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

7. märts 2012,

euroala majanduse juhtimise tugevdamise kohta

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank sai 21. detsembril 2011 Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid (1) (edaspidi „ettepandud eelarvekavade seire määrus”), ning seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (2) (edaspidi „ettepandud järelevalve tugevdamise määrus”) (edaspidi koos „ettepandud määrused”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määrused puudutavad lepingu artikli 127 lõikes 1 ja artikli 282 lõikes 2 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikirja artiklis 2 sätestatud Euroopa Keskpankade Süsteemi peamist ülesannet säilitada hindade stabiilsus. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

Nagu märgitakse arvamuses CON/2011/13 (3), on käesolev kriis väga selgelt näidanud, et majanduse juhtimise põhjalik reform on Euroopa Liidu, liikmesriikide ja eelkõige euroala tõsiseks ja ülekaalukaks huviks. 13. detsembril 2011 jõustunud kuue õigusakti paketiga (4) tugevdati stabiilsuse ja kasvu pakti ning loodi tugevam liidu raamistik majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimiseks ja järelevalveks. Arvestades, et rahaliidu liikmeks olemisel on kaugeleulatuv mõju ja see nõuab palju suuremat koordineerimist ja järelevalvet, et tagada euroala kui terviku stabiilsus ja jätkusuutlikkus, kinnitati Euroopa Liidu tippkohtumisel 26. oktoobril 2011 tahet rakendada lisameetmeid.

Kooskõlas eelnimetatud õigusaktide vastuvõtmisel väljendatud EKP seisukohaga, milles kutsuti euroala üles tegema radikaalset hüpet, toetab EKP ettepandud määrusi ja soovitab mõningaid täiendusi eesmärgiga: a) tugevdada veelgi enam euroala liikmesriikide eelarvedistsipliini; ning b) tõhustada veelgi enam järelevalvet selliste euroala liikmesriikide üle, kelle finantsstabiilsust on tabanud või ohustamas tõsised raskused, olenemata sellest, kas nad saavad või võivad vajada finantsabi.

EKP hinnangul on ettepandud määrused kooskõlas 30. jaanuaril 2012. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud uue majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga ja täiendavad seda lepingut.

Eelnimetatud radikaalse hüppe poole liikumise eelduseks on see, et liikmesriigid täidavad õigeaegselt ja rangelt oma kohustusi, mis tulenevad majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingust ning ettepandud määrustest pärast nende vastuvõtmist.

I.   Ettepandud eelarvekavade seire määrus

Ettepandud määrus sisaldab sätteid, mis tugevdavad esialgsete eelarvekavade järelevalvet Euroopa Komisjoni poolt, ning selles nähakse ette tõhusam seiremenetlus, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. EKP toetab ettepandud määrust, mis pärast vastuvõtmist täiendab tugevdatud stabiilsuse ja kasvu pakti. Ettepandud määruse näol on tegemist järjekordse sammuga, mille eesmärgiks on tugevdada liidu majanduse juhtimist euroala liikmesriikide osas ning tagada majandus- ja rahaliidu kohane toimimine. Sealhulgas selles a) nõutakse, et euroala liikmesriigid kehtestavad eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärke, ning loovad sõltumatu eelarvenõukogu, kes koostab sõltumatuid makromajanduslikke ja/või eelarveprognoose keskpika perioodi eelarvekavade ning eelarve seaduse eelnõude tarvis; b) tugevdatakse kõikide euroala liikmesriikide esialgsete eelarvekavade seiret ja hindamist, sealhulgas kehtestades eelarve ühise ajakava, nõudes täiendava teabe esitamist ning nähes komisjonile ette võimaluse võtta vastu arvamus esialgse eelarvekava kohta ning nõuda läbivaadatud kava, kui tuvastatakse stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud kohustuste eriti tõsine täitmata jätmine; c) aidatakse tagada ülemäärase puudujäägi õigeaegne kõrvaldamine tänu tugevdatud seirele liikmesriikide üle, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ning kellele on adresseeritud komisjoni soovitused täiendavate meetmete võtmiseks, kui valitseb oht, et nõukogu soovitusi ei täideta; ning d) tagatakse valitsemissektori aruannete kõrge kvaliteet põhjaliku sõltumatu auditi abil, mis täiendab hiljuti kehtestatud riikide statistikaasutuste miinimumnõudeid ning võimalust kehtestada sanktsioone eelarvestatistika võltsimise korral.

Siiski on võimalik ettepandud määrust parandada, et muuta see jõulisemaks ja tõhusamaks. Seoses sellega on EKP-l mitu märkust.

| 1. | Määruse täiendavaks tugevdamiseks peaks komisjon – et tagada stabiilsusprogrammide (5) järgimine algusest peale - nõudma euroala liikmesriikidelt mitte ainult esialgsete eelarvekavade esitamist (6), vaid samuti kaasajastatud keskpika perioodi eelarvekavasid. Need kavad peaksid hõlmama ka valitsemissektori võla arengut, kaudseid ja tingimuslikke valitsemissektori kohustusi ning muid andmeid, mis on vajalikud riigi rahanduse pikemaajalist jätkusuutlikkuse hindamiseks (7). See võimaldab komisjonil seirata ning hinnata järgmise aasta esialgseid eelarvekavasid, võttes arvesse uute meetmete keskpika perioodi mõju eelarvetele ning samuti riigispetsiifilisi ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

1.

Määruse täiendavaks tugevdamiseks peaks komisjon – et tagada stabiilsusprogrammide (5) järgimine algusest peale - nõudma euroala liikmesriikidelt mitte ainult esialgsete eelarvekavade esitamist (6), vaid samuti kaasajastatud keskpika perioodi eelarvekavasid. Need kavad peaksid hõlmama ka valitsemissektori võla arengut, kaudseid ja tingimuslikke valitsemissektori kohustusi ning muid andmeid, mis on vajalikud riigi rahanduse pikemaajalist jätkusuutlikkuse hindamiseks (7). See võimaldab komisjonil seirata ning hinnata järgmise aasta esialgseid eelarvekavasid, võttes arvesse uute meetmete keskpika perioodi mõju eelarvetele ning samuti riigispetsiifilisi ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| 2. | EKP teeb ettepaneku, et komisjon peaks esitama arvamuse, kui esialgne eelarvekava tooks kaasa stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustuste täitmata jätmise ning asjaomase liikmesriigi stabiilsusprogrammis ette nähtust suurema struktuurse puudujäägi; kui valitsemissektori võla suhe on üle 60 % sisemajanduse kogutoodangust ning ei lange stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud piisavas tempos; või kui komisjon tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Komisjon peaks seejuures arvesse võtma kõiki nõukogu arvamusi stabiilsusprogrammi kohta. Samuti soovitab EKP sõnaselgelt sätestada (artikli 6 lõikes 1), et komisjon hindab algandmete kogumise protsessi kvaliteeti, mis võib viia näiteks arvamuse esitamiseni eelarvestatistika kvaliteedi kohta või makromajanduslike ja/või eelarveprognooside sõltumatuse puudumise kohta (8). |
| --- | --- |

2.

EKP teeb ettepaneku, et komisjon peaks esitama arvamuse, kui esialgne eelarvekava tooks kaasa stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustuste täitmata jätmise ning asjaomase liikmesriigi stabiilsusprogrammis ette nähtust suurema struktuurse puudujäägi; kui valitsemissektori võla suhe on üle 60 % sisemajanduse kogutoodangust ning ei lange stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud piisavas tempos; või kui komisjon tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Komisjon peaks seejuures arvesse võtma kõiki nõukogu arvamusi stabiilsusprogrammi kohta. Samuti soovitab EKP sõnaselgelt sätestada (artikli 6 lõikes 1), et komisjon hindab algandmete kogumise protsessi kvaliteeti, mis võib viia näiteks arvamuse esitamiseni eelarvestatistika kvaliteedi kohta või makromajanduslike ja/või eelarveprognooside sõltumatuse puudumise kohta (8).

| 3. | Stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustuste täitmata jätmise korral peaks komisjon oma arvamuses nõudma euroala liikmesriikidelt ümbervaadatud esialgset eelarvekava. Lisaks peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt ümbervaadatud esialgset eelarvekava ka siis, kui esialgses eelarves ei järgita vastava liikmesriigi stabiilsusprogrammis ette nähtud puudujäägi ja/või võla arengut, võttes arvesse nõukogu arvamust stabiilsusprogrammi kohta, või kui komisjon tuvastab riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohu (st seda tuleks nõuda mitte ainult siis, kui stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud järgmise aasta eelarvepoliitilised kohustused on „olulisel määral täitmata jäetud”, vaid kohe, kui mis tahes kohustused on täitmata või kui tuvastatakse muu oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (9)). |
| --- | --- |

3.

Stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustuste täitmata jätmise korral peaks komisjon oma arvamuses nõudma euroala liikmesriikidelt ümbervaadatud esialgset eelarvekava. Lisaks peaks komisjon nõudma liikmesriikidelt ümbervaadatud esialgset eelarvekava ka siis, kui esialgses eelarves ei järgita vastava liikmesriigi stabiilsusprogrammis ette nähtud puudujäägi ja/või võla arengut, võttes arvesse nõukogu arvamust stabiilsusprogrammi kohta, või kui komisjon tuvastab riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohu (st seda tuleks nõuda mitte ainult siis, kui stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud järgmise aasta eelarvepoliitilised kohustused on „olulisel määral täitmata jäetud”, vaid kohe, kui mis tahes kohustused on täitmata või kui tuvastatakse muu oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (9)).

| 4. | Ettepandud määrus näeb ette, et komisjon nõuab läbivaadatud esialgset eelarvekava siis, kui stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on „olulisel määral täitmata jäetud”. EKP teeb ettepaneku jätta selle fraasi sõnastuseks „täitmata jäetud”, et tagada esialgse eelarvekava õigeaegne läbivaatamine. |
| --- | --- |

4.

Ettepandud määrus näeb ette, et komisjon nõuab läbivaadatud esialgset eelarvekava siis, kui stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on „olulisel määral täitmata jäetud”. EKP teeb ettepaneku jätta selle fraasi sõnastuseks „täitmata jäetud”, et tagada esialgse eelarvekava õigeaegne läbivaatamine.

Stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeeriva osa tugevdamiseks peab EKP samuti vajalikuks reageerida vahetumalt korrigeerivate meetmete piisavusele – kui ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne korrigeerimine näib kaheldav – kasutades selleks tugevamat vastastikust survet eurorühmas, nõukogus ning lõpuks Euroopa Ülemkogus ning samuti võttes rohkem tarvitusele (reputatsiooniga seotud) sanktsioone (10).

II.   Ettepandud järelevalve tugevdamise määrus

Selles ettepandud määruses nähakse ette järelevalvemehhanism, mida kohaldatakse euroala liikmesriikide suhtes, keda on tabanud või keda ohustavad finantsurgude pinged ja/või kes saavad finantsabi. EKP toetab ettepandud määrust, kuivõrd see loob selge aluse, teostamaks selliste liikmesriikide seiret, keda on tabanud finantsturgude pinged või kes saavad finantsabi. Samuti on positiivne EKP ja Euroopa järelevalveasutuste kaasamine. EKP-l on siiski mitu märkust.

| 1. | EKP toetab seda, et isegi kui liikmesriik ei saa mingit finantstoetust, võib komisjon otsustada teostada tema üle tõhustatud järelevalvet, kui ta on suurtes finantsraskustes (oleks soovitav kasutada ettepandud määruses termineid läbivalt ühtselt, sest praegu viidatakse selles nii „tõsistele” (nt artiklis 1) kui ka „suurtele” raskustele (nt artiklis 2). Ettepandud määruse mõistmist hõlbustaks näidete toomine selle kohta, mida peetakse tõsisteks raskusteks, selle asemel, et esitada ammendav määratlus, mis ei ole mõistlik. Selline määratlus takistaks ettepandud määruse kohaldamist olukordades, mida põhjustavad tulevikus aset leidvad turuarengud, mida ei olnud määruse vastuvõtmise ajal võimalik ette näha (11). |
| --- | --- |

1.

EKP toetab seda, et isegi kui liikmesriik ei saa mingit finantstoetust, võib komisjon otsustada teostada tema üle tõhustatud järelevalvet, kui ta on suurtes finantsraskustes (oleks soovitav kasutada ettepandud määruses termineid läbivalt ühtselt, sest praegu viidatakse selles nii „tõsistele” (nt artiklis 1) kui ka „suurtele” raskustele (nt artiklis 2). Ettepandud määruse mõistmist hõlbustaks näidete toomine selle kohta, mida peetakse tõsisteks raskusteks, selle asemel, et esitada ammendav määratlus, mis ei ole mõistlik. Selline määratlus takistaks ettepandud määruse kohaldamist olukordades, mida põhjustavad tulevikus aset leidvad turuarengud, mida ei olnud määruse vastuvõtmise ajal võimalik ette näha (11).

| 2. | Kuna tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide raskuste allikad võivad tõenäoliselt hõlmata või põhjustada süsteemiriske, võib selles valdkonnas tegutsedes olla kasu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kaasamisest. Seetõttu tuleks kasuks asjakohastel juhtudel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitamine tõhustatud järelevalve tulemustest. |
| --- | --- |

2.

Kuna tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide raskuste allikad võivad tõenäoliselt hõlmata või põhjustada süsteemiriske, võib selles valdkonnas tegutsedes olla kasu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kaasamisest. Seetõttu tuleks kasuks asjakohastel juhtudel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitamine tõhustatud järelevalve tulemustest.

| 3. | Teine ettepandud määruse keskne tunnusjoon on see, et nõukogu võib soovitada tõhustatud järelevalve all oleval liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm, kui leitakse, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju kogu euroala finantsstabiilsusele (12). See on tähtis säte, sest see julgustab tugevalt liikmesriiki taotlema finantsabi ning vältima asjatut edasilükkamist, kui sellel võivad olla kahjulikud tagajärjed kogu euroala finantsstabiilsusele. Seda sätet oleks võimalik tugevdada, kohustades nõukogu („nõukogu soovitab”) esitama selliseid soovitusi. |
| --- | --- |

3.

Teine ettepandud määruse keskne tunnusjoon on see, et nõukogu võib soovitada tõhustatud järelevalve all oleval liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm, kui leitakse, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju kogu euroala finantsstabiilsusele (12). See on tähtis säte, sest see julgustab tugevalt liikmesriiki taotlema finantsabi ning vältima asjatut edasilükkamist, kui sellel võivad olla kahjulikud tagajärjed kogu euroala finantsstabiilsusele. Seda sätet oleks võimalik tugevdada, kohustades nõukogu („nõukogu soovitab”) esitama selliseid soovitusi.

| 4. | Ennetava abi ja sellega kaasneva tõhustatud järelevalve ning finantsabi ja sellega kaasneva oluliselt tugevdatud seire osas on oluline rõhutada, et kohandamisnõuded peavad mõlema abi puhul olema ambitsioonikad. Liikmesriike tuleb julgustada mitte vältima ambitsioonikamat kohandamisprogrammi sel teel, et taotletakse otsese finantsabi asemel ennetavat abi. |
| --- | --- |

4.

Ennetava abi ja sellega kaasneva tõhustatud järelevalve ning finantsabi ja sellega kaasneva oluliselt tugevdatud seire osas on oluline rõhutada, et kohandamisnõuded peavad mõlema abi puhul olema ambitsioonikad. Liikmesriike tuleb julgustada mitte vältima ambitsioonikamat kohandamisprogrammi sel teel, et taotletakse otsese finantsabi asemel ennetavat abi.

| 5. | On eriti positiivne, et ettepandud määrus kohustab liikmesriike konsulteerima nõukogu, komisjoni ja EKPga enne finantsabi saamiseks rahvusvaheliste laenuandjate poole pöördumist (13). EKP märgib, et finantsabi saada soovivate euroala liikmesriikide kohustused peaksid hõlmama enamat kui pelgalt teabe jagamist. Sellised liikmesriigid peaksid arutama olemasolevate liidu või euroala rahastamisvahendite ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja laenuandjate vahendite võimalusi. Ettepandud tugevdatud järelevalvemenetlust oleks võimalik mitmel moel veelgi tugevdada. Ettepandud määruses on arvestatud ennetava finantsabi erilise laadiga (14), kuivõrd liikmesriikide suhtes, kellele antakse sellist abi, ei kohaldata tõhustatud järelevalvet seni, kuni krediidiliini ei ole kasutatud, kui ennetava finantsabi saamiseks ei ole seatud tingimust, et liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid. Ent komisjon peaks teostama liidu ja rahvusvahelise finantsabi instrumentides sätestatud kõlblikkusekriteeriumide pidevat seiret ka selliste liikmesriikide puhul, kellele on antud ennetavalt juurdepääs finantsabile, isegi kui sellele abile ei ole seatud tingimust, et liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid. Kui liikmesriik peab vajalikuks taotleda ennetavat finantsabi, näib tugevdatud seire olevat igal juhul põhjendatud. |
| --- | --- |

5.

On eriti positiivne, et ettepandud määrus kohustab liikmesriike konsulteerima nõukogu, komisjoni ja EKPga enne finantsabi saamiseks rahvusvaheliste laenuandjate poole pöördumist (13). EKP märgib, et finantsabi saada soovivate euroala liikmesriikide kohustused peaksid hõlmama enamat kui pelgalt teabe jagamist. Sellised liikmesriigid peaksid arutama olemasolevate liidu või euroala rahastamisvahendite ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja laenuandjate vahendite võimalusi. Ettepandud tugevdatud järelevalvemenetlust oleks võimalik mitmel moel veelgi tugevdada. Ettepandud määruses on arvestatud ennetava finantsabi erilise laadiga (14), kuivõrd liikmesriikide suhtes, kellele antakse sellist abi, ei kohaldata tõhustatud järelevalvet seni, kuni krediidiliini ei ole kasutatud, kui ennetava finantsabi saamiseks ei ole seatud tingimust, et liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid. Ent komisjon peaks teostama liidu ja rahvusvahelise finantsabi instrumentides sätestatud kõlblikkusekriteeriumide pidevat seiret ka selliste liikmesriikide puhul, kellele on antud ennetavalt juurdepääs finantsabile, isegi kui sellele abile ei ole seatud tingimust, et liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid. Kui liikmesriik peab vajalikuks taotleda ennetavat finantsabi, näib tugevdatud seire olevat igal juhul põhjendatud.

| 6. | EKP märgib, et ettepandud määruse kohaselt on liikmesriikide puhul, kes saavad ennetavat finantsabi ja finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavaid laene, tingimusteta välistatud kohustused hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning koostada makromajanduslik kohandamisprogramm (15). EKP soovitab säilitada võimaluse hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ka ennetavat programmi kasutavate liikmesriikide puhul. See on veelgi vajalikum, kui liikmesriik saab laenu finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks, arvestades riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantssektori ebastabiilsuse tihedat seost ning laenu mõju asjaomase liikmesriigi üldisele võlatasemele. Erand makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamise kohustusest ei tohiks välistada tehnilise abi andmist ning parlamentide kaasamist (16). |
| --- | --- |

6.

EKP märgib, et ettepandud määruse kohaselt on liikmesriikide puhul, kes saavad ennetavat finantsabi ja finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavaid laene, tingimusteta välistatud kohustused hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning koostada makromajanduslik kohandamisprogramm (15). EKP soovitab säilitada võimaluse hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ka ennetavat programmi kasutavate liikmesriikide puhul. See on veelgi vajalikum, kui liikmesriik saab laenu finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks, arvestades riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantssektori ebastabiilsuse tihedat seost ning laenu mõju asjaomase liikmesriigi üldisele võlatasemele. Erand makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamise kohustusest ei tohiks välistada tehnilise abi andmist ning parlamentide kaasamist (16).

| 7. | Negatiivsete mõjude levimise vältimine on finantspingetega euroala liikmesriikide tõhustatud järelevalve peamisi eesmärke ning seetõttu on tähtis anda ka nõukogule volitused algatada ja korraldada tõhustatud järelevalve protseduure, nõudes, et komisjon alustaks tõhustatud järelevalvet, nõuaks finantseerimisasutustelt olukorra kohta lisateavet, teostaks stressiteste või nõuaks täiendavaid toiminguid (17). |
| --- | --- |

7.

Negatiivsete mõjude levimise vältimine on finantspingetega euroala liikmesriikide tõhustatud järelevalve peamisi eesmärke ning seetõttu on tähtis anda ka nõukogule volitused algatada ja korraldada tõhustatud järelevalve protseduure, nõudes, et komisjon alustaks tõhustatud järelevalvet, nõuaks finantseerimisasutustelt olukorra kohta lisateavet, teostaks stressiteste või nõuaks täiendavaid toiminguid (17).

| 8. | Ettepandud määruses nõutakse, et kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleks komisjonilt tehnilist abi (18). Sellise abi vajadus tuleneb ka makromajandusliku kohandamisprogrammiga kaasnevast raskest koormast asjaomasele liikmesriigile ning seetõttu oleks kasulik lisada teistele liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele võimalus anda sellist abi ning panustada oma eriteadmisi. |
| --- | --- |

8.

Ettepandud määruses nõutakse, et kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleks komisjonilt tehnilist abi (18). Sellise abi vajadus tuleneb ka makromajandusliku kohandamisprogrammiga kaasnevast raskest koormast asjaomasele liikmesriigile ning seetõttu oleks kasulik lisada teistele liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele võimalus anda sellist abi ning panustada oma eriteadmisi.

| 9. | Lisaks oleks kasulik määrata asjaomases liikmesriigis ametisse alaline kohapealne nõunik, kes nõustab selle liikmesriigi asutusi kohandamisprogrammi rakendamisel ning koordineerib tehnilise abiga seotud liidu institutsioonide ja liikmesriikide tegevust. |
| --- | --- |

9.

Lisaks oleks kasulik määrata asjaomases liikmesriigis ametisse alaline kohapealne nõunik, kes nõustab selle liikmesriigi asutusi kohandamisprogrammi rakendamisel ning koordineerib tehnilise abiga seotud liidu institutsioonide ja liikmesriikide tegevust.

| 10. | Kui liikmesriik saab ainult sellist finantsabi, mida annavad Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja Euroopa stabiilsusmehhanism, ning mitte kolmandate riikide ega finantseerimisasutuste finantsabi, siis EKP arusaama kohaselt kajastab makromajanduslik kohandamisprogramm de facto majanduspoliitilisi tingimusi, milles kõik osapooled on sellisele finantsabile juurdepääsu võimaldamise raames kokku leppinud. Õigusselguse huvides soovitab EKP seda arusaama ettepandud määruse artiklis 6 selgelt väljendada. |
| --- | --- |

10.

Kui liikmesriik saab ainult sellist finantsabi, mida annavad Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja Euroopa stabiilsusmehhanism, ning mitte kolmandate riikide ega finantseerimisasutuste finantsabi, siis EKP arusaama kohaselt kajastab makromajanduslik kohandamisprogramm de facto majanduspoliitilisi tingimusi, milles kõik osapooled on sellisele finantsabile juurdepääsu võimaldamise raames kokku leppinud. Õigusselguse huvides soovitab EKP seda arusaama ettepandud määruse artiklis 6 selgelt väljendada.

III.   Suhe majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga

Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu vastuvõtmisest tulenevalt peab ettepandud eelarvekavade seire määrust muutma. EKP soovitab, et muu hulgas peaks see määrus võimalikult ulatuslikult käsitlema: a) sätteid arvuliste eelarve-eeskirjade kohta, mis hõlmavad muu hulgas kiire lähenemise ajakava keskpika perioodi eesmärkidele ning erandlikest asjaoludest põhjustatud ajutiste kõrvalekallete ulatust; b) automaatsete korrigeerimismehhanismide peamisi elemente; c) nõuet, et liikmesriigid, kelle suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, võtaksid vastu eelarve- ja majanduspartnerluse programmid; ja d) eelaruandlust valitsemissektori võlakirjade emissioonikavade kohta.

Kui selliseid muudatusi ettepandud määrusele ei lisata, soovitab EKP tungivalt esitada edasised seadusandlikud ettepanekud. EKP märgib, et komisjoni kavatsus esitada seadusandlikud ettepanekud eelnimetatud küsimustes c ja d, koos ettepanekutega liikmesriikide oluliste majanduspoliitika reformikavade koordineerimise kohta, märgiti ära majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu kaheksandas põhjenduses. EKP toetab tugevalt seda lähenemist.

Seoses uute keskpika perioodi eesmärkide kasutusele võtmisega, mida mainitakse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu üheksandas põhjenduses, märgib EKP, et kui neid eesmärke ei lisata ettepandud määrusesse, siis peaks komisjon nende kehtestamiseks esitama seadusandliku ettepaneku. EKP toetaks sellist ettepanekut.

Seoses automaatse korrigeerimismehhanismiga, mille peamiste elementide nimetamist ettepandud määruses EKP soovitab, sätestab komisjon lisaks kõik muud selle vajalikud elemendid kooskõlas majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktiga e ning artikli 3 lõikega 2.

Kui majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu mõju liidu õigusraamistikule ning nõukogule antavad lisaülesanded põhjustavad ettepandud määrustes täiendavaid muudatusi või esitatakse uusi seadusandlikke algatusi, tuleks kohastel juhtudel kasutada vastupidise kvalifitseeritud häälteenamuse korda. Ettepandud järelevalve tugevdamise määruse artikli 6 lõikes 5 ette nähtud otsus programmis sisalduvate poliitikanõuete mittetäitmise kohta on selge juhtum, mille puhul on soovitatav vastupidise kvalifitseeritud häälteenamuse korra kasutamine.

Kui majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sätted ei ole piisavalt üksikasjalikud, näiteks sätted valitsemissektori võlakirjade emissioonikavade parema koordineerimine kohta, arvestades ka äsjaseid euroala valitsemissektori võlakriisi kogemusi, tuleb ettepandud määrustes kindlasti ette nähta konkreetsemad sätted. Nende sätete puhul tuleks tugineda juba käivitatud riiklike võlahaldusasutuste poolsele koordineerimisele majandus- ja finantskomitee ELi riigivõlakirjaturgude alamkomitee raames, ning need sätted peaksid kindlasti minema kaugemale praegusest ad hoc koordineerimisest ja teabevahetusest.

Lõpuks, mis puudutab majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus ning ettepandud eelarvekavade seire määruses ette nähtud tähtaegu, tagab majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu kiire ratifitseerimine ning sellekohane muudatus põhiseadustes või nendega võrdväärsetes õigusaktides selle, et ettepandud määruses sätestatud eelarveeskirjade täitmise tähtaega, näiteks kuus kuud selle jõustumisest, on võimalik tegelikkuses saavutada (19).

Muudatusettepanekud

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud komisjoni ettepanekuid muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 7. märts 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  KOM(2011) 821 lõplik.

1

(2)  KOM(2011) 819 lõplik.

2

(3)  Euroopa Keskpanga arvamus, 16. veebruar 2011, Euroopa Liidu majanduse juhtimise reformi kohta (CON/2011/13).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (ELT L 306, 23.11.2011, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 8); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 12); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25); nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 33); ning nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 41).

4

(5)  Vt artikkel 2, milles viidatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

5

(6)  Vt artikli 5 lõige 1.

6

(7)  Vt artikli 5 lõige 3 ning käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 3.

7

(8)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 5.

8

(9)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 4.

9

(10)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatused 6 ja 9.

10

(11)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 4.

11

(12)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 8.

12

(13)  Vt artikkel 4.

13

(14)  Vt artikli 2 lõige 3.

14

(15)  Vt ettepandud määruse artikkel 13.

15

(16)  Vt ettepandud määruse artikli 6 lõiked 6–8 ning käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 11.

16

(17)  Vt käesoleva arvamuse lisas toodud muudatus 7.

17

(18)  Vt artikli 6 lõige 6.

18

(19)  Vt ettepandud määruse artikli 12 lõige 3.

19

---

LISA

Redaktsiooni ettepanekud seoses eelarvekavade seire määruse ettepanekuga

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Artikli 2 lõike 1 punktid 1, 6 (uus) ja 7 (uus) |
| „(1)   „sõltumatu eelarvenõukogu”– organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest;” | „(1)   „sõltumatu eelarvenõukogu”– organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire ja hindamise eest, ning kellele on antud tehnilised ülesanded seoses eelarvepoliitikaga[, mida komisjon täiendavalt täpsustab];

  [...]


  (6)   „valitsemissektori iga-aastane struktuurne eelarveseisund”– iga-aastane tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta;

  (7)   „erandlikud asjaolud”–
  liikmesriigi kontrolli alt väljas olev erakorraline sündmus, mis avaldab tõsist mõju valitsemissektori finantsseisundile, või järsu majanduslanguse periood kogu euroalal [või kogu liidus].” |
| Selgitus


  Komisjon peab sõltumatu eelarvenõukogu ülesanded selgelt sätestama. Mõisted peavad olema kooskõlas mõistetega majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 3 lõikes 3. EKP teeb ettepaneku kasutada artiklis 4 neid mõisted. |
| Muudatus 2 |
| Artikli 4 lõige 1, uus lõige 1a, uus lõige 1b ja uus lõige 1c |
| „1.   Liikmesriigid kehtestavad eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad on siduvad, eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja hõlmavad kogu valitsemissektorit.” | „1.   Liikmesriigid kehtestavad eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad on siduvad, eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja hõlmavad kogu valitsemissektorit. Liikmesriigid võivad ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast ainult erandlikel asjaoludel, kui see ei sea ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpika perioodi jooksul.


  1a.   Liikmesriigid tagavad, et valitsemissektori eelarvepositsioon on tasakaalus või ülejäägis. Sellel eesmärgil ei või valitsemissektori struktuurne eelarveseisund vastavalt liikmesriikide erikokkuleppele, mis läheb kaugemale määrusest (EÜ) nr 1466/97, ületada riigipõhist kontrollväärtust ning struktuurse eelarvepuudujäägi piirmäär on 0,5 % sisemajanduse koguproduktist. Kui valitsemissektori võlg on märkimisväärselt alla 60 % sisemajanduse koguproduktist ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse risk on väike,võib valitsemissektori iga-aastase struktuurse eelarveseisundi riigipõhine kontrollväärtus ulatuda eelarvepuudujäägi määrani 1,0 % sisemajanduse koguproduktist nimiväärtuses.


  1b.   Liikmesriigid võtavad kasutusele korrigeerimismehhanismi, mis käivitub automaatselt, et korrigeerida olulised kõrvalekalded keskpika perioodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast, sealhulgas nende akumuleeritud mõju valitsemissektori võladünaamikale. [Korrigeerimismehhanismi laad, suurus ja tähtajad, sealhulgas erandlike asjaolude korral, sätestatakse käesoleva määruse lisas.]


  1c.   Liikmesriigid tagavad kiire lähenemise oma keskpika perioodi eesmärkidele, võttes aluseks komisjoni ettepandavad ambitsioonikad ja siduvad ajavahemikud mille puhul võetakse arvesse riigipõhiseid jätkusuutlikkusega seotud riske. Ettepandud tähtajad avalikustatakse.” |
| Selgitus


  Ettepandud määrus peaks sisaldama majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu peamisi põhimõtteid (käesolev muudatusettepanek lähtub selle lepingu artiklist 3). |
| Muudatus 3 |
| Artikli 5 lõike 3 punkt (uus) g ja lõige 3a (uus) |
| | „(g) | üksikasjalik teave valitsemissektori võla arengu kohta ning samuti muud andmed, mis on kohased hindamaks riigipõhiseid riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, sealhulgas ülevaade kaudsetest ja tingimuslikest kohustustest, millel võib tõenäoliselt olla eelarvele suur mõju, vastavalt nõukogu määruse 2011/85/EL artikli 14 lõikele 3. |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Artikli 2 lõike 1 punktid 1, 6 (uus) ja 7 (uus)

„(1)   „sõltumatu eelarvenõukogu”– organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest;”

„(1)   „sõltumatu eelarvenõukogu”– organ, kes on oma tööülesannete täitmisel sõltumatu liikmesriikide eelarveasutustest, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire ja hindamise eest, ning kellele on antud tehnilised ülesanded seoses eelarvepoliitikaga[, mida komisjon täiendavalt täpsustab];

[...]

(6)   „valitsemissektori iga-aastane struktuurne eelarveseisund”– iga-aastane tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta;

(7)   „erandlikud asjaolud”–

Selgitus

Selgitus

Komisjon peab sõltumatu eelarvenõukogu ülesanded selgelt sätestama. Mõisted peavad olema kooskõlas mõistetega majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 3 lõikes 3. EKP teeb ettepaneku kasutada artiklis 4 neid mõisted.

Komisjon peab sõltumatu eelarvenõukogu ülesanded selgelt sätestama. Mõisted peavad olema kooskõlas mõistetega majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artikli 3 lõikes 3. EKP teeb ettepaneku kasutada artiklis 4 neid mõisted.

Muudatus 2

Muudatus 2

Artikli 4 lõige 1, uus lõige 1a, uus lõige 1b ja uus lõige 1c

„1.   Liikmesriigid kehtestavad eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad on siduvad, eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja hõlmavad kogu valitsemissektorit.”

„1.   Liikmesriigid kehtestavad eelarve tasakaalu käsitlevad arvulised eelarve-eeskirjad, millega siseriikliku eelarvemenetluse raames rakendatakse määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 2a kohaseid keskpika perioodi eelarve-eesmärke. Sellised eeskirjad on siduvad, eelistatavalt sätestatud põhiseaduses ja hõlmavad kogu valitsemissektorit. Liikmesriigid võivad ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast ainult erandlikel asjaoludel, kui see ei sea ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpika perioodi jooksul.

1a.   Liikmesriigid tagavad, et valitsemissektori eelarvepositsioon on tasakaalus või ülejäägis. Sellel eesmärgil ei või valitsemissektori struktuurne eelarveseisund vastavalt liikmesriikide erikokkuleppele, mis läheb kaugemale määrusest (EÜ) nr 1466/97, ületada riigipõhist kontrollväärtust ning struktuurse eelarvepuudujäägi piirmäär on 0,5 % sisemajanduse koguproduktist. Kui valitsemissektori võlg on märkimisväärselt alla 60 % sisemajanduse koguproduktist ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse risk on väike,võib valitsemissektori iga-aastase struktuurse eelarveseisundi riigipõhine kontrollväärtus ulatuda eelarvepuudujäägi määrani 1,0 % sisemajanduse koguproduktist nimiväärtuses.

1b.   Liikmesriigid võtavad kasutusele korrigeerimismehhanismi, mis käivitub automaatselt, et korrigeerida olulised kõrvalekalded keskpika perioodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud kohandamiskavast, sealhulgas nende akumuleeritud mõju valitsemissektori võladünaamikale. [Korrigeerimismehhanismi laad, suurus ja tähtajad, sealhulgas erandlike asjaolude korral, sätestatakse käesoleva määruse lisas.]

1c.   Liikmesriigid tagavad kiire lähenemise oma keskpika perioodi eesmärkidele, võttes aluseks komisjoni ettepandavad ambitsioonikad ja siduvad ajavahemikud mille puhul võetakse arvesse riigipõhiseid jätkusuutlikkusega seotud riske. Ettepandud tähtajad avalikustatakse.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määrus peaks sisaldama majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu peamisi põhimõtteid (käesolev muudatusettepanek lähtub selle lepingu artiklist 3).

Ettepandud määrus peaks sisaldama majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu peamisi põhimõtteid (käesolev muudatusettepanek lähtub selle lepingu artiklist 3).

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 5 lõike 3 punkt (uus) g ja lõige 3a (uus)

„(g)

üksikasjalik teave valitsemissektori võla arengu kohta ning samuti muud andmed, mis on kohased hindamaks riigipõhiseid riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, sealhulgas ülevaade kaudsetest ja tingimuslikest kohustustest, millel võib tõenäoliselt olla eelarvele suur mõju, vastavalt nõukogu määruse 2011/85/EL artikli 14 lõikele 3.

üksikasjalik teave valitsemissektori võla arengu kohta ning samuti muud andmed, mis on kohased hindamaks riigipõhiseid riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, sealhulgas ülevaade kaudsetest ja tingimuslikest kohustustest, millel võib tõenäoliselt olla eelarvele suur mõju, vastavalt nõukogu määruse 2011/85/EL artikli 14 lõikele 3.

3a.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja eurorühmale eelnevalt ja õigeaegselt aru oma valitsemissektori riiklike võlakirjade väljaandmise kavadest, et neid paremini koordineerida ja seirata.”

3a.

Liikmesriigid annavad komisjonile ja eurorühmale eelnevalt ja õigeaegselt aru oma valitsemissektori riiklike võlakirjade väljaandmise kavadest, et neid paremini koordineerida ja seirata.

Selgitus

Selgitus

Seire nõuded peaksid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ohtude tuvastamiseks hõlmama viidet valitsemissektori võlale ning kaudsetele ja tingimuslikele kohustustele. Lisaks tuleks ettepandud määruses samuti viidata riigivõlakirjade emissioonikavade eelaruandlusele, nagu on ette nähtud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 6 ja põhjenduses 8.

Seire nõuded peaksid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ohtude tuvastamiseks hõlmama viidet valitsemissektori võlale ning kaudsetele ja tingimuslikele kohustustele. Lisaks tuleks ettepandud määruses samuti viidata riigivõlakirjade emissioonikavade eelaruandlusele, nagu on ette nähtud majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 6 ja põhjenduses 8.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 5 lõike 5 esimene lõik

„5.   Kui komisjon tuvastab, et stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on olulisel määral täitmata jäetud, nõuab ta kahe nädala jooksul pärast esialgse eelarvekava esitamist, et asjaomane liikmesriik esitaks uue läbivaadatud esialgse eelarvekava. Kõnealune nõue avalikustatakse.”

„5.   Kui komisjon tuvastab, et stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitilised kohustused on täitmata jäetud, nõuab ta kahe nädala jooksul pärast esialgse eelarvekava esitamist, et asjaomane liikmesriik esitaks uue läbivaadatud esialgse eelarvekava. Kõnealune nõue avalikustatakse. Lisaks nõuab komisjon liikmesriigilt läbivaadatud esialgse eelarvekava esitamist, kuieelarvekava ei vasta asjaomase liikmesriigi stabiilsusprogrammis ette nähtud puudujäägile ja/või võla arengule, võttes arvesse nõukogu arvamust stabiilsusprogrammi kohta, või kui ta tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määruses tuleb tagada, et esialgsed eelarvekavad on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud järgmise aasta eelarvepoliitiliste kohustustega ning samuti stabiilsusprogrammi eesmärkidega, võttes arvesse nõukogu arvamust stabiilsusprogrammi kohta. Kui komisjon tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, peaks ta samuti nõudma läbivaadatud esialgse eelarvekava esitamist.

Ettepandud määruses tuleb tagada, et esialgsed eelarvekavad on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud järgmise aasta eelarvepoliitiliste kohustustega ning samuti stabiilsusprogrammi eesmärkidega, võttes arvesse nõukogu arvamust stabiilsusprogrammi kohta. Kui komisjon tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, peaks ta samuti nõudma läbivaadatud esialgse eelarvekava esitamist.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 6 lõige 1

„1.   Vajaduse korral võtab komisjon 30. novembriks vastu arvamuse esialgse eelarvekava kohta.”

„1.   Komisjon hindab esialgseid eelarvekavasid, võttes arvesse uute meetmete keskpika perioodi mõju eelarvele, ning hindab mõjusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Samuti hindab ta alusandmete kogumise kvaliteeti. Vajaduse korral võtab komisjon 30. novembriks vastu arvamuse esialgse eelarvekava kohta. Arvamus võetakse alati vastu järgmistel juhtudel: a) kui esialgne eelarvekava tooks kaasa stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustuste täitmata jätmise; b) kui esialgne eelarvekava tooks kaasa struktuurse puudujäägi, mis on kõrgem liikmesriigi stabiilsusprogrammis kavandatust; c) kui valitsemissektori võla suhe ületab 60 % SKPst ning ei vähene stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud piisava tempoga; või d) kui komisjon tuvastab ohu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määruse tõhusaks kohaldamiseks on tähtis määratleda asjaolud, mille puhul komisjon peab vastu võtma arvamuse.

Ettepandud määruse tõhusaks kohaldamiseks on tähtis määratleda asjaolud, mille puhul komisjon peab vastu võtma arvamuse.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 6 lõige 4

„4.   Eurorühm arutab komisjoni arvamust riiklike eelarvekavade ning eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta euroalas üldiselt komisjoni poolt lõike 3 kohaselt koostatud üldhinnangu alusel. Kõnealune hinnang avalikustatakse.”

„4.   Eurorühm, liikmesriikide poolt korduva nõuete mittetäitmise korral Euroopa Ülemkogu, arutab komisjoni arvamust riiklike eelarvekavade kohta. Eurorühm, liikmesriikide poolse korduva nõuete mittetäitmise korral Euroopa Ülemkogu, arutab samuti eelarveseisundit ja -väljavaateid euroalas üldiselt komisjoni poolt lõike 3 kohaselt koostatud üldhinnangu alusel. Kõnealune hinnang avalikustatakse.”

Selgitus

Selgitus

Muudatus peaks suurendama vastastikust survet liikmesriikide kohustuste korduva mittetäitmise korral.

Muudatus peaks suurendama vastastikust survet liikmesriikide kohustuste korduva mittetäitmise korral.

Muudatus 7

Muudatus 7

Artikli 7 lõige 1, uus lõige 1a ja lõige 2

„1.   Kui nõukogu otsustab aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi suhtes käesoleva artikli lõikeid 2–5 kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.

2.   Tugevdatud seire all olevad liikmesriigid viivad viivitamata läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjaliku hindamise. [...]”

„1.   Kui nõukogu otsustab aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, kohaldatakse asjaomase liikmesriigi suhtes käesoleva artikli lõikeid 1a–6 kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.

1a.   Liikmesriik, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kehtestab eelarve- ja majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuurireforme, mis on vajalikud tema ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusaks ja kestvaks kõrvaldamiseks.

2.   Tugevdatud seire all olevad liikmesriigid viivad viivitamata läbi valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisese täitmise põhjaliku hindamise.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määrus peaks sisaldama majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu peamisi põhimõtteid (käesolev muudatusettepanek lähtub selle lepingu artiklist 5).

Ettepandud määrus peaks sisaldama majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu peamisi põhimõtteid (käesolev muudatusettepanek lähtub selle lepingu artiklist 5).

Muudatus 8

Muudatus 8

Artikli 7 lõike 3 esimene lõik

„3.   Liikmesriik esitab korrapäraselt komisjonile ja majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele aruandeid, mis kajastavad valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisest täitmist, nii kulude kui ka tulude poolel võetud suvakohaste meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”

„3.   Liikmesriik esitab korrapäraselt komisjonile ja majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele aruandeid, mis kajastavad valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve aastasisest täitmist, nii kulude kui ka tulude poolel võetud suvakohaste meetmete mõju eelarvele, valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid, samuti teavet võetud meetmete kohta ja eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete laadi kohta. Liikmesriik esitab samuti aruandeid eelarve- ja majanduspartnerluse programmi ning tema ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusaks ja jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks vajalike struktuurireformide rakendamise kohta. Kõnealune aruanne avalikustatakse.”

Selgitus

Selgitus

Vastavalt muudatusele 7.

Vastavalt muudatusele 7.

Muudatus 9

Muudatus 9

Artikli 8 uus lõige 3a

„3a.   Eurorühm ja nõukogu arutavad liikmesriigi võetud meetmete kohasust ning vajadusel teeb nõukogu ettepaneku lisameetmete kohta, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja järgimine või eelarve- ja majanduspartnerluse programmi kohandamine. Kui liikmesriik ei rakendaneid täiendavaid meetmeid, arutab Euroopa Ülemkogu tekkinud olukorda ning teeb ettepaneku edasise tegevuse kohta, mida ta peab vajalikuks.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tugevdada vastastikust survet eurorühmas ja nõukogus ning kohustuste korduva täitmata jätmise korral näha ette võimalus, et Euroopa Ülemkogu teeb ettepaneku edasiste meetmete kohta, mida asjaomasel liikmesriigil tuleb võtta.

Muudatuse eesmärgiks on tugevdada vastastikust survet eurorühmas ja nõukogus ning kohustuste korduva täitmata jätmise korral näha ette võimalus, et Euroopa Ülemkogu teeb ettepaneku edasiste meetmete kohta, mida asjaomasel liikmesriigil tuleb võtta.

Redaktsiooni ettepanekud seoses järelevalve tugevdamise määruse ettepanekuga

Redaktsiooni ettepanekud seoses järelevalve tugevdamise määruse ettepanekuga

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (2) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 1 |
| „1. | Viimasel kolmel aastal maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi väljastpoolt liidu raamistikku.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (2)

2

Muudatus 1

Muudatus 1

Põhjendus 1

„1.

Viimasel kolmel aastal maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi väljastpoolt liidu raamistikku.”

| „1. | Viimasel kolmel aastal maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi liidu raamistikus ning sellest väljastpoolt.” |
| --- | --- |

„1.

Viimasel kolmel aastal maailma tabanud enneolematu ulatusega kriis on oluliselt vähendanud majanduskasvu ja finantsstabiilsust ning tugevasti kahjustanud liikmesriikide eelarve- ja võlaseisundit, mistõttu paljud neist on olnud sunnitud taotlema finantsabi liidu raamistikus ning sellest väljastpoolt.”

Selgitus

Selgitus

Finantsabi on andnud ka Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), mis on liidu rahastamisvahend.

Finantsabi on andnud ka Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), mis on liidu rahastamisvahend.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 4

| „4. | Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.” |
| --- | --- |

„4.

Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.”

| „4. | Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.” |
| --- | --- |

„4.

Eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi üle, kes on suurtes finantsraskustes või on oht, et need võivad tekkida, tuleks teostada tõhustatud järelevalvet, et tagada tavaolukorra kiire taastumine ja kaitsta teisi euroalasse kuuluvaid liikmesriike võimaliku negatiivse ülekanduva mõjude eest. Kõnealune tugevdatud järelevalve peaks hõlmama paremat juurdepääsu teabele, mida on vaja majandus-, fiskaal- ja finantsolukorra seire tugevdamiseks ning majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ettenähtud mis tahes allkomiteele korrapäraseks aruannete esitamiseks. Samasid järelevalvesätteid tuleks kohaldada liikmesriikide suhtes, kes taotlevad ennetavat abi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM), Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt.”

Selgitus

Selgitus

Artikli 1 kohaselt hõlmab ettepandud määruse kohaldamisala EFSMi.

Artikli 1 kohaselt hõlmab ettepandud määruse kohaldamisala EFSMi.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikkel 1

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel ja/või kes saavad või võivad saadafinantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).”

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel ja/või kes on taotlenud või saavad finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondilt (EFSF), Euroopa finantsstabiilsusmehhanismilt (EFSM), Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM) või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).”

Selgitus

Selgitus

Õiguskindluse huvides tuleks ettepandud määruses kasutada läbivalt samu termineid.

Õiguskindluse huvides tuleks ettepandud määruses kasutada läbivalt samu termineid.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 2 lõige 1

„1.   Komisjon võib otsustada kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kellel on suuri raskusi finantsstabiilsuse tagamisel. Asjaomasele liikmesriigile antakse eelnevalt võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Komisjon otsustab iga kuue kuu järel, kas tõhustatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada.”

„1.   Komisjon kohaldab tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kellel on või võivad tekkida finantsstabiilsuse tagamisel tõsised raskused, millel võivad tõenäoliselt olla teistele euroala riikidele ülekanduvad kahjulikud mõjud. Asjaomasele liikmesriigile antakse eelnevalt võimalus oma seisukohtade esitamiseks majandus- ja rahanduskomitees või selleks ette nähtud mis tahes allkomitees. Komisjon otsustab iga kuue kuu järel, kas tõhustatud järelevalve kohaldamisaega tuleks pikendada ning esitab oma leidude kohta aruande majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele. Nõukogu võib nõuda komisjonilt tõhustatud järelevalve algatamist, jätkamist või lõpuleviimist.”

Selgitus

Selgitus

Õiguskindluse huvides tuleks ettepandud määruses kasutada läbivalt samu termineid. Tõsiste raskuste oht peaks samuti olema tõhustatud järelevalve kohaldamise aluseks, et tõkestada varases faasis olukorra halvenemine.

Õiguskindluse huvides tuleks ettepandud määruses kasutada läbivalt samu termineid. Tõsiste raskuste oht peaks samuti olema tõhustatud järelevalve kohaldamise aluseks, et tõkestada varases faasis olukorra halvenemine.

Arvestades võimalikke tõsiseid ülekanduvaid mõjusid ning ohte euroala stabiilsusele, tuleb piirata komisjoni kaalutlusvabadust otsustamisel, kas kohaldada liikmesriigi suhtes tõhustatud järelevalvet; see saavutatakse sõna „võib” kõrvaldamisega. Lisaks tuleks majandus- ja rahanduskomiteed või vastavat allkomiteed teavitada otsusest kohaldada liikmesriigi suhtes tõhustatud järelevalvet ning tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide edusammudest. See võimaldab majandus- ja rahanduskomiteel koostada nõukogule kõiki asjaolusid arvestava otsuse seoses menetluslike sammudega. Ilma et see piiraks komisjoni pädevust, tuleb nõukogule anda volitus nõuda komisjonilt tõhustatud järelevalve algatamist või teostamist.

Arvestades võimalikke tõsiseid ülekanduvaid mõjusid ning ohte euroala stabiilsusele, tuleb piirata komisjoni kaalutlusvabadust otsustamisel, kas kohaldada liikmesriigi suhtes tõhustatud järelevalvet; see saavutatakse sõna „võib” kõrvaldamisega. Lisaks tuleks majandus- ja rahanduskomiteed või vastavat allkomiteed teavitada otsusest kohaldada liikmesriigi suhtes tõhustatud järelevalvet ning tõhustatud järelevalve all olevate liikmesriikide edusammudest. See võimaldab majandus- ja rahanduskomiteel koostada nõukogule kõiki asjaolusid arvestava otsuse seoses menetluslike sammudega. Ilma et see piiraks komisjoni pädevust, tuleb nõukogule anda volitus nõuda komisjonilt tõhustatud järelevalve algatamist või teostamist.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 2 lõige 2

„2.   Komisjon võib otsustada kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt (nt IMF). Komisjon koostab asjaomaste ennetava finantsabi andmise vahendite loendi ja ajakohastab seda, võttes arvesse võimalikke muudatusi EFSFi, ESMi või muude asjaomaste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste finantsabipoliitikas.”

„2.   Komisjon otsustab kohaldada tõhustatud järelevalvet liikmesriigi suhtes, kes on taotlenud või saab ennetavat finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, EFSM-lt, ESM-lt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt (nt IMF). Komisjon koostab asjaomaste ennetava finantsabi andmise vahendite loendi ja ajakohastab seda, võttes arvesse võimalikke muudatusi EFSFi, ESMi või muude asjaomaste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste finantsabipoliitikas.”

Selgitus

Selgitus

Jällegi peaks tõhustatud järelevalve algama varases faasis, niipea kui liikmesriik on taotlenud finantsabi. Säte peab olema selgem, et kõrvaldada kõik kahtlused selle osas, kas liikmesriigi suhtes hakatakse kohaldama tõhustatud järelevalvet automaatselt alates sellest hetkest, mil ta on finantsabi taotlenud. Vastavalt artiklile 1 hõlmab ettepandud määruse kohaldamisala EFSMist saadavat finantsabi.

Jällegi peaks tõhustatud järelevalve algama varases faasis, niipea kui liikmesriik on taotlenud finantsabi. Säte peab olema selgem, et kõrvaldada kõik kahtlused selle osas, kas liikmesriigi suhtes hakatakse kohaldama tõhustatud järelevalvet automaatselt alates sellest hetkest, mil ta on finantsabi taotlenud. Vastavalt artiklile 1 hõlmab ettepandud määruse kohaldamisala EFSMist saadavat finantsabi.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 2 lõige 3

„3.   Lõiget 2 ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud.”

„3.   Lõiget 2 ei kohaldata liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud. Komisjon teostab pärast liidu ja valitsustevaheliste finantsabi vahendite andmist seiret pideva vastavuse üle nendes finantsabi vahendites sätestatud kõlblikkusekriteeriumidele.”

Selgitus

Selgitus

Erand liikmesriikide suhtes, kes saavad ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud, ei tohi välistada nende puhul seire teostamist selle üle, kas nad vastavad kõlblikkuskriteeriumidele.

Erand liikmesriikide suhtes, kes saavad ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud, ei tohi välistada nende puhul seire teostamist selle üle, kas nad vastavad kõlblikkuskriteeriumidele.

Muudatus 7

Muudatus 7

Artikli 3 lõige 3

„3.   Komisjoni taotlusel teevad tõhustatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist:

[...]”

„3.   Komisjoni taotlusel teevad tõhustatud järelevalve all olevad liikmesriigid järgmist:

[...]

Nõukogu võib nõuda komisjonilt, et komisjon taotleks tõhustatud järelevalve all olevatelt liikmesriikidelt punktides a, b ja d sätestatud tegevust ja/või punktis c sätestatud nõude järgimist.”

Selgitus

Selgitus

Võimalikke suuri ülekanduvaid mõjusid arvestades oleks kasulik, kui nõukogu saaks nõuda komisjoni vahendusel lisateavet või artikli 3 lõikes loetletud konkreetsete toimingute teostamist.

Võimalikke suuri ülekanduvaid mõjusid arvestades oleks kasulik, kui nõukogu saaks nõuda komisjoni vahendusel lisateavet või artikli 3 lõikes loetletud konkreetsete toimingute teostamist.

Muudatus 8

Muudatus 8

Artikli 3 lõige 5

„5.   Kui lõike 4 kohase hindamise tulemusel jõutakse seisukohale, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju euroala finantsstabiilsusele, võib nõukogukomisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega soovitada asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm. Nõukogu võib kõnealuse soovituse avalikustada.”

„5.   Kui lõike 4 kohase hindamise tulemusel jõutakse seisukohale, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid ja et asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju euroala finantsstabiilsusele, soovitab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega asjaomasel liikmesriigil taotleda finantsabi ja koostada makromajanduslik kohandamisprogramm. Nõukogu võib kõnealuse soovituse avalikustada.”

Selgitus

Selgitus

Artikli 3 lõiget 5 tuleb tugevdada, kohustades nõukogu esitama soovitust finantsabi taotlemiseks, kui asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju euroala finantsstabiilsusele, mis on selgelt väga oluline põhjendus.

Artikli 3 lõiget 5 tuleb tugevdada, kohustades nõukogu esitama soovitust finantsabi taotlemiseks, kui asjaomase liikmesriigi finantsseisundil on märkimisväärne negatiivne mõju euroala finantsstabiilsusele, mis on selgelt väga oluline põhjendus.

Muudatus 9

Muudatus 9

Artikkel 4

„Liikmesriigid, kes soovivad saada finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, ESM-lt, IMF-lt või muult liidu raamistiku väliselt asutuselt, teatavad sellest viivitamata nõukogule, komisjonile ja EKP-le. Majandus- ja rahanduskomitee või selleks ette nähtud mis tahes allkomitee arutab kavandatud taotlust pärast komisjonilt hinnangu saamist.”

„Liikmesriigid, kes kavatsevad taotleda finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSF-lt, EFSM-lt, ESM-lt, IMF-lt või muult liidu raamistiku väliselt asutuselt, teatavad sellest viivitamata nõukogule, komisjonile ja EKP-le. Majandus- ja rahanduskomitee või selleks ette nähtud mis tahes allkomitee arutab kavandatud taotlust pärast komisjonilt hinnangu saamist eesmärgiga uurida muu hulgas võimalusi, mida pakuvad olemasolevad liidu või euroala rahastamisvahendid ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja laenajate vahendid, enne kui enne asjaomane liikmesriik pöördub võimalike laenuandjate poole.”

Selgitus

Selgitus

Euroala liikmesriikide kohustused peaksid sisaldama rohkemat kui pelgalt teabe jagamist Euroopa partneritega ning selgelt hõlmama kohustust arutada erinevate Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil saada olevate finantsabi vahendite kasutamist. Vastavalt artiklile 1 kuulub ettepandud määruse kohaldamisalasse ka EFSM.

Euroala liikmesriikide kohustused peaksid sisaldama rohkemat kui pelgalt teabe jagamist Euroopa partneritega ning selgelt hõlmama kohustust arutada erinevate Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil saada olevate finantsabi vahendite kasutamist. Vastavalt artiklile 1 kuulub ettepandud määruse kohaldamisalasse ka EFSM.

Muudatus 10

Muudatus 10

Artikkel 5

„Kui finantsabi taotletakse EFSF-lt või ESM-lt, koostab komisjon koostöös EKPga ja vajaduse korral IMFga analüüsi asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse kohta, sealhulgas liikmesriigi suutlikkuse kohta maksta tagasi kavandatav finantsabi, ja edastab selle majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele.”

„Kui finantsabi taotletakse EFSF-lt või ESM-lt, koostab komisjon koostöös EKPga ja kohastel juhtudel IMFga analüüsi asjaomase liikmesriigi valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse kohta, sealhulgas liikmesriigi suutlikkuse kohta maksta tagasi kavandatav finantsabi, ja edastab selle majandus- ja rahanduskomiteele või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteele.”

Selgitus

Selgitus

Kooskõlas praeguse praktikaga tuleb valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsimisse kaasata IMF. Õiguskindluse huvides tuleks tekstis läbivalt kasutada sama sõnastust.

Kooskõlas praeguse praktikaga tuleb valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsimisse kaasata IMF. Õiguskindluse huvides tuleks tekstis läbivalt kasutada sama sõnastust.

Muudatus 11

Muudatus 11

Artikkel 6

„1.   Liikmesriik, kes saab finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, IMF-lt, EFSF-lt või ESM-lt, koostab kokkuleppel komisjoniga, kes tegutseb koostöös EKPga, esialgse kohandamisprogrammi, mille eesmärk on taastada kindel ja jätkusuutlik majandusolukord ja eelarveseisund ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel. Esialgses kohandamisprogrammis võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomasele liikmesriigile aluslepingu artiklite 121, 126 ja/või 148 alusel esitatud kehtivaid soovitusi ja nende järgimiseks võetud meetmeid ning laiendatakse, tugevdatakse ja süvendatakse vajalikke poliitikameetmeid.

2.   Nõukogu kiidab kohandamisprogrammi heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.

3.   Komisjon koostöös EKPga teostab kohandamisprogrammi rakendamise seiret ja teavitab iga kolme kuu järel tulemustest majandus- ja rahanduskomiteed või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteed. Asjaomane liikmesriik teeb komisjoniga täielikku koostööd. Eelkõige esitab asjaomane liikmesriik komisjonile kogu teabe, mida komisjon peab programmi seireks vajalikuks. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3.

4.   Komisjon koostöös EKPga analüüsib koos asjaomase liikmesriigiga, milliseid muudatusi tuleb vajaduse korral kohandamisprogrammis teha. Nõukogu teeb kohandamisprogrammi mis tahes muudatuste kohta otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.

[...]

6.   Kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleb komisjonilt tehnilist abi.”

„1.   Liikmesriik, kes taotleb finantsabi ühelt või mitmelt teiselt riigilt, IMF-lt, EFSF-lt, EFSM-lt või ESM-lt, koostab kokkuleppel komisjoniga, kes tegutseb koostöös EKPga ning kohastel juhtudel IMFga, esialgse kohandamisprogrammi, mille eesmärk on taastada kindel ja jätkusuutlik majandusolukord ja eelarveseisund ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel. Esialgses kohandamisprogrammis võetakse nõuetekohaselt arvesse asjaomasele liikmesriigile aluslepingu artiklite 121, 126, 136 ja/või 148 alusel esitatud kehtivaid soovitusi ja nende järgimiseks võetud meetmeid ning laiendatakse, tugevdatakse ja süvendatakse vajalikke poliitikameetmeid.

2.   Nõukogu kiidab kohandamisprogrammi heaks komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui finantsabi allikaks on EFSM, EFSF või ESM, peavad komisjoni ettepaneku tingimused täielikult vastama tingimustele, milles lepiti kokku poolte vahel, kes tegutsesid eelnimetatud liidu ja rahvusvahelistele vahenditele juurdepääsu võimaldamise kontekstis.

3.   Komisjon koostöös EKPga ning kohastel juhtudel IMFga teostab kohandamisprogrammi rakendamise seiret. Komisjon teavitab iga kolme kuu järel tulemustest majandus- ja rahanduskomiteed või selleks ette nähtud mis tahes allkomiteed. Asjaomane liikmesriik teeb komisjoniga täielikku koostööd. Eelkõige esitab asjaomane liikmesriik komisjonile kogu teabe, mida komisjon peab programmi seireks vajalikuks. Kohaldatakse artikli 3 lõiget 3. Ebapiisava koostöö korral võib nõukogu komisjoni ettepanekul saata asjaomasele liikmesriigile avaliku nõude, milles on määratletud, mida sellel liikmesriigil tuleb teha.

4.   Komisjon koostöös EKPga ning kohastel juhtudel IMFga analüüsib koos asjaomase liikmesriigiga, milliseid muudatusi tuleb vajaduse korral kohandamisprogrammis teha. Nõukogu teeb kohandamisprogrammi mis tahes muudatuste kohta otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.

[...]

6.   Kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus ei ole piisav või kellel on kohandamisprogrammi rakendamisel märkimisväärseid probleeme, taotleb tehnilist abi komisjonilt, kes võib sellel eesmärgil koos liikmesriikide ja teiste Euroopa Liidu ja/või vastavate rahvusvaheliste institutsioonidega kokku panna asjatundjate rühmi. Tehniline abi võib seisneda selles, et asjaomasesse liikmesriiki saadetakse alalinekohapealne nõunik ning Euroopa Liidu institutsioonide tugipersonal, kes nõustavad asjaomase liikmesriigi asutusi kohandamisprogrammi rakendamisel ja koordineerivad asjaomaseid institutsioone.”

Selgitus

Selgitus

Vastavalt artiklile 1 kuulub ettepandud määruse kohaldamisalasse ka EFSM. Samuti on ettepandud redaktsiooni eesmärgiks muuta selgemaks asjassepuutuvate institutsioonide kohustused.

Vastavalt artiklile 1 kuulub ettepandud määruse kohaldamisalasse ka EFSM. Samuti on ettepandud redaktsiooni eesmärgiks muuta selgemaks asjassepuutuvate institutsioonide kohustused.

Lõike 2 eesmärgiks on selgitada, et EFSMst, EFSFst ja ESMst finantsabi saavatelt liikmesriikidelt ei soovita kahe erineva makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamist, vaid et kõiki asjaomase liikmesriigiga EFSM-le, EFSF-le ja ESM-le juurdepääsu võimaldamise raames kokku lepitud majanduspoliitilisi tingimusi arvestatakse täielikult käesoleva artikli alusel koostatavas makromajanduslikus kohandamisprogrammis.

Lõike 2 eesmärgiks on selgitada, et EFSMst, EFSFst ja ESMst finantsabi saavatelt liikmesriikidelt ei soovita kahe erineva makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamist, vaid et kõiki asjaomase liikmesriigiga EFSM-le, EFSF-le ja ESM-le juurdepääsu võimaldamise raames kokku lepitud majanduspoliitilisi tingimusi arvestatakse täielikult käesoleva artikli alusel koostatavas makromajanduslikus kohandamisprogrammis.

Lõikes 3 ette nähtud avalikustamise võimalus, kui liikmesriik ei ole koostööaldis, võib olla asjaomasele liikmesriigile motivaator lisameetmete võtmiseks.

Lõikes 3 ette nähtud avalikustamise võimalus, kui liikmesriik ei ole koostööaldis, võib olla asjaomasele liikmesriigile motivaator lisameetmete võtmiseks.

Lisaks komisjonile võivad teised vastava pädevusega institutsioonid ja liikmesriigid pakkuda kasulikku tehnilist abi. Alaline kohapealne nõunik suurendab märkimisväärselt programmi kohase rakendamise tõenäosust.

Lisaks komisjonile võivad teised vastava pädevusega institutsioonid ja liikmesriigid pakkuda kasulikku tehnilist abi. Alaline kohapealne nõunik suurendab märkimisväärselt programmi kohase rakendamise tõenäosust.

Muudatus 12

Muudatus 12

Artikli 11 lõige 1, uued lõiked 5 ja 6

„1.   Liikmesriik on programmijärgse järelevalve all seni, kuni vähemalt 75 % ühelt või mitmelt teiselt liikmesriigilt, EFSM-lt, EFSF-lt või ESM-lt saadud finantsabist on tagasi maksmata. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada programmijärgse järelevalve kestust.”

„1.   Liikmesriik on programmijärgse järelevalve all seni, kuni vähemalt 75 % ühelt või mitmelt teiselt riigilt, EFSM-lt, EFSF-lt, ESM-lt või muult rahvusvaheliselt finantseerimisasutuselt saadud finantsabist on tagasi maksmata. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega pikendada programmijärgse järelevalve kestust.

[...]

5.   Euroopa Parlamendi asjaomane komitee võib kutsuda asjaomase liikmesriigi esindajad osalema arvamuste vahetuses programmijärgse seire üle.

6.   Asjaomase liikmesriigi parlament võib kutsuda komisjoni esindajad osalema arvamuste vahetuses programmijärgse seire üle.”

Selgitus

Selgitus

Esimese märkuse eesmärgiks on viia käesoleva artikli sõnastus kooskõlla artikli 1 lõike 1 sõnastusega.

Esimese märkuse eesmärgiks on viia käesoleva artikli sõnastus kooskõlla artikli 1 lõike 1 sõnastusega.

Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide suurem avalik surve on liikmesriigile täiendav motivaator kohaste poliitikate järgimiseks. Seoses programmijärgse seirega tuleks selline kaasamine ette näha samamoodi, nagu see on ette nähtud tõhustatud järelevalve (artikkel 3) ja makromajanduslike kohandamisprogrammide (artikkel 6) puhul.

Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide suurem avalik surve on liikmesriigile täiendav motivaator kohaste poliitikate järgimiseks. Seoses programmijärgse seirega tuleks selline kaasamine ette näha samamoodi, nagu see on ette nähtud tõhustatud järelevalve (artikkel 3) ja makromajanduslike kohandamisprogrammide (artikkel 6) puhul.

Muudatus 13

Muudatus 13

Artikkel 12

„Artikli 2 lõikes 1, artiklis 3, artikli 6 lõigetes 2 ja 4 ning artikli 11 lõikes 4 osutatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Esimeses lõigus osutatud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamus määratakse kindlaks vastavalt aluslepingu artikli 238 lõike 3 punktile b.”

„Artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõigetes 2, 4 ja 5 ning artikli 11 lõigetes 1 ja 4 osutatud meetmete üle otsustamisel hääletavad ainult neid liikmesriike esindavad nõukogu liikmed, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu ei võta arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Esimeses lõigus osutatud nõukogu liikmete kvalifitseeritud häälteenamus määratakse kindlaks vastavalt aluslepingu artikli 238 lõike 3 punktile b.”

Selgitus

Selgitus

Artiklis 12 tuleb viidata kõikidele nõukogu poolt tehtavatele otsustele.

Artiklis 12 tuleb viidata kõikidele nõukogu poolt tehtavatele otsustele.

Muudatus 14

Muudatus 14

Artikkel 13

„Artiklite 5 ja 6 sätteid ei kohaldata ennetava finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul.”

„Artikli 6 lõigete 1–5 sätteid ei kohaldata ennetava finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul. See ei piira nende finantsabi liikide suhtes tingimuste kehtestamist vastavalt vastavate liidu või valitsustevaheliste finantsabi andmise vahendite alusel.”

Selgitus

Selgitus

Makromajandusliku kohandamisprogrammiga seotud (artikkel 6) erandi kohaldamisala tuleb piirata, et mitte välistada tehnilise abi andmist ja parlamentide kaasamist. See säte peaks hõlmama ainult konkreetselt ennetavat finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavaid laene ning ei tohiks piirata asjaomaseid sätteid EFSF raamlepingus, ESM lepingus ning sellist finantsabi rakendavates finantsabi vahendites. Kasu võib olla sellest, et jäetakse lahtiseks võimalus hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust juhul, kui liikmesriik saab ennetava programmi, et tuvastada tema vastavus selle programmi kõlblikkuskriteeriumidele. Samuti on otstarbekas finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust, arvestades tihedat seost riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantssektori ebastabiilsuse vahel. Teise võimalusena võib selle sätte suurema selguse huvides lisada artiklile 6 ning artikli 13 kustutada.

Makromajandusliku kohandamisprogrammiga seotud (artikkel 6) erandi kohaldamisala tuleb piirata, et mitte välistada tehnilise abi andmist ja parlamentide kaasamist. See säte peaks hõlmama ainult konkreetselt ennetavat finantsabi ning finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavaid laene ning ei tohiks piirata asjaomaseid sätteid EFSF raamlepingus, ESM lepingus ning sellist finantsabi rakendavates finantsabi vahendites. Kasu võib olla sellest, et jäetakse lahtiseks võimalus hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust juhul, kui liikmesriik saab ennetava programmi, et tuvastada tema vastavus selle programmi kõlblikkuskriteeriumidele. Samuti on otstarbekas finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks antavate laenude puhul hinnata valitsemissektori võla jätkusuutlikkust, arvestades tihedat seost riigi rahanduse jätkusuutlikkuse ja finantssektori ebastabiilsuse vahel. Teise võimalusena võib selle sätte suurema selguse huvides lisada artiklile 6 ning artikli 13 kustutada.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

2

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/25

---

Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 2 – nõukogu seisukoht

2012/C 141/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010, (2) eelkõige selle artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| — | Euroopa Liidu 2012. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011 (3), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 2012. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011 (3),

| — | komisjon esitas 16. märtsil 2012 ettepaneku, mis sisaldab 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 2, |
| --- | --- |

—

komisjon esitas 16. märtsil 2012 ettepaneku, mis sisaldab 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 2 suhtes võeti vastu 15. mail 2012.

Nimetatud seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/

Brüssel, 15. mai 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. VESTAGER

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, koos parandustega EÜT L 25, 30.1.2003, lk 43 ja ELT L 99, 14.4.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

2

(3)  ELT L 56, 29.2.2012, koos parandusega ELT L 79, 19.3.2012.

3

---

Euroopa Komisjon

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/26

---

Euro vahetuskurss (1)

16. mai 2012

2012/C 141/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2738 |
| JPY | Jaapani jeen | 102,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4331 |
| GBP | Inglise nael | 0,79925 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0970 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2011 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6210 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,460 |
| HUF | Ungari forint | 294,32 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6976 |
| PLN | Poola zlott | 4,3500 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4400 |
| TRY | Türgi liir | 2,3180 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2813 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2832 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8959 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6601 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6136 |
| KRW | Korea won | 1 488,00 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5861 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0527 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5440 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 772,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9689 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,786 |
| RUB | Vene rubla | 39,3562 |
| THB | Tai baht | 40,048 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5355 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5848 |
| INR | India ruupia | 69,4160 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2738

JPY

Jaapani jeen

102,53

DKK

Taani kroon

7,4331

GBP

Inglise nael

0,79925

SEK

Rootsi kroon

9,0970

CHF

Šveitsi frank

1,2011

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6210

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,460

HUF

Ungari forint

294,32

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6976

PLN

Poola zlott

4,3500

RON

Rumeenia leu

4,4400

TRY

Türgi liir

2,3180

AUD

Austraalia dollar

1,2813

CAD

Kanada dollar

1,2832

HKD

Hongkongi dollar

9,8959

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6601

SGD

Singapuri dollar

1,6136

KRW

Korea won

1 488,00

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5861

CNY

Hiina jüaan

8,0527

HRK

Horvaatia kuna

7,5440

IDR

Indoneesia ruupia

11 772,46

MYR

Malaisia ringit

3,9689

PHP

Filipiini peeso

54,786

RUB

Vene rubla

39,3562

THB

Tai baht

40,048

BRL

Brasiilia reaal

2,5355

MXN

Mehhiko peeso

17,5848

INR

India ruupia

69,4160

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/27

---

Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel

2012/C 141/06

Teatatakse konkursi käivitamisest Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammi alusel.

Konkursile kutsutakse järgmise koostöö eriprogrammi raames: info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, FP7-2012-ICT-FI.

Konkursi dokumentatsioon, sealhulgas tähtaeg ja eelarve, on esitatud konkursikutses veebilehel:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/28

---

RIIGIABI – SAKSAMAA

Riigiabi SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neubrandenburgis asuvate korterelamute müük ja tagasirentimine

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 141/07

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 21. märtsi 2012 kirjas teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Saksamaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MENETLUS

| (1) | 30. märtsil 2007 esitas Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft komisjonile kaebuse, milles ta väitis, et kinnisvara arendamisega tegelevale rahastule Bavaria Immobiliengesellschaft (edaspidi „Bavaria”) on Bavaria ja kaebuse esitaja vahel sõlmitud lepingute alusel antud ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(1)

30. märtsil 2007 esitas Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft komisjonile kaebuse, milles ta väitis, et kinnisvara arendamisega tegelevale rahastule Bavaria Immobiliengesellschaft (edaspidi „Bavaria”) on Bavaria ja kaebuse esitaja vahel sõlmitud lepingute alusel antud ebaseaduslikku abi.

| (2) | Kaebuse esitaja algatas 2007. aastal paralleelse menetluse ka Rostocki madalama astme piirkonnakohtus (edaspidi „LG Rostock”), taotledes nende lepingute tühistamist. 28. novembril 2008 lükkas LG Rostock tagasi apellatsioonkaebuse, väites et asjaomaste lepingutega ei rikutud ei riigi tsiviilseadustiku kohast head tava ega ELi riigiabi käsitlevat õigust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitaja algatas 2007. aastal paralleelse menetluse ka Rostocki madalama astme piirkonnakohtus (edaspidi „LG Rostock”), taotledes nende lepingute tühistamist. 28. novembril 2008 lükkas LG Rostock tagasi apellatsioonkaebuse, väites et asjaomaste lepingutega ei rikutud ei riigi tsiviilseadustiku kohast head tava ega ELi riigiabi käsitlevat õigust.

| (3) | 29. juuli 2009. aasta kirjas edastas komisjon kaebuse esitajale esialgse hinnangu. Ta otsustas sellel ajal tema käsutuses olnud teabe alusel, et meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

29. juuli 2009. aasta kirjas edastas komisjon kaebuse esitajale esialgse hinnangu. Ta otsustas sellel ajal tema käsutuses olnud teabe alusel, et meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (4) | 9. oktoobril 2009 vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni esialgse hinnangu Üldkohtus. Lisaks esitas kaebuse esitaja komisjoni vastu ELi toimimise lepingu artikli 265 alusel hagi toimingu tegemata jätmise tuvastamiseks, sest komisjon ei algatanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohast ametlikku uurimismenetlust. 12. jaanuaril 2012 lükkas Üldkohus apellatsioonkaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(4)

9. oktoobril 2009 vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni esialgse hinnangu Üldkohtus. Lisaks esitas kaebuse esitaja komisjoni vastu ELi toimimise lepingu artikli 265 alusel hagi toimingu tegemata jätmise tuvastamiseks, sest komisjon ei algatanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohast ametlikku uurimismenetlust. 12. jaanuaril 2012 lükkas Üldkohus apellatsioonkaebuse tagasi.

| (5) | 19. jaanuaril 2012 nõudis kaebuse esitaja, et komisjon võtaks kõnealuse juhtumiga seoses meetmeid kahe kuu jooksul ja ähvardas esitada uue hagi toimingu tegemata jätmise tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(5)

19. jaanuaril 2012 nõudis kaebuse esitaja, et komisjon võtaks kõnealuse juhtumiga seoses meetmeid kahe kuu jooksul ja ähvardas esitada uue hagi toimingu tegemata jätmise tuvastamiseks.

MEETMETE KIRJELDUS

| (6) | 1998. aastal sõlmis kaebuse esitaja mitu lepingut, mis käsitlesid 12 Neubrandenburgi korterelamu (kokku 557 korterit) müüki ja tagasirentimist. |
| --- | --- |

(6)

1998. aastal sõlmis kaebuse esitaja mitu lepingut, mis käsitlesid 12 Neubrandenburgi korterelamu (kokku 557 korterit) müüki ja tagasirentimist.

| (7) | Täpsemalt hõlmas tehing kahte lepingut: hoonestusõiguse lepingut (Erbbaurechtsvertrag, edaspidi „EBV”) ja halduslepingut (Generalverwaltervertrag, edaspidi „GVV”).






  — | EBV moodustab tehingu esimese osa ja selle kohaselt ostab Bavaria kõnealused hooned ja maksab kindlaksmääratud renditasu (osaliselt kapitaliseeritud ettemaksuna) hoonetealuse maa kasutuse eest. |
| --- | --- | --- |

(7)

Täpsemalt hõlmas tehing kahte lepingut: hoonestusõiguse lepingut (Erbbaurechtsvertrag, edaspidi „EBV”) ja halduslepingut (Generalverwaltervertrag, edaspidi „GVV”).

—

EBV moodustab tehingu esimese osa ja selle kohaselt ostab Bavaria kõnealused hooned ja maksab kindlaksmääratud renditasu (osaliselt kapitaliseeritud ettemaksuna) hoonetealuse maa kasutuse eest.

| — | GVV moodustab tehingu teise osa ja selles on sätestatud Bavaria kohustus hooned täielikult renoveerida. Vastutasuks nõustub kaebuse esitaja hoonete pikaajalise rendiga kuutasu eest, mis pärast renoveerimistööde lõpuleviimist kahekordistatakse. |
| --- | --- |

—

GVV moodustab tehingu teise osa ja selles on sätestatud Bavaria kohustus hooned täielikult renoveerida. Vastutasuks nõustub kaebuse esitaja hoonete pikaajalise rendiga kuutasu eest, mis pärast renoveerimistööde lõpuleviimist kahekordistatakse.

KAEBUSE ESITAJA SEISUKOHT

| (8) | Kaebuse esitaja väidab, et tema ja Bavaria vahel sõlmitud lepingud andsid viimati nimetatule ebaõiglase majandusliku eelise. Kaebuse esitaja sõnul ei olnud kumbki leping kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega ja neid sõlmides ei järgitud riigiabi eeskirju. Lisaks arvestavad lepingud vaid regionaalpoliitika eesmärke ja survet, et saada seadusega Altschuldenhilfegesetz
   (1) ettenähtud riigi toetatud võlakergendust. |
| --- | --- |

(8)

Kaebuse esitaja väidab, et tema ja Bavaria vahel sõlmitud lepingud andsid viimati nimetatule ebaõiglase majandusliku eelise. Kaebuse esitaja sõnul ei olnud kumbki leping kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega ja neid sõlmides ei järgitud riigiabi eeskirju. Lisaks arvestavad lepingud vaid regionaalpoliitika eesmärke ja survet, et saada seadusega Altschuldenhilfegesetz
   (1) ettenähtud riigi toetatud võlakergendust.

| (9) | Kaebuse esitaja sõnul toovad mõlemad lepingud talle märkimisväärset kahju. GVV puhul väidab kaebuse esitaja, et halduslepingus kindlaksmääratud renditasu on märkimisväärselt kõrgem kui sissetulekud, mida kaebuse esitaja võiks hoonetelt saada. EBV puhul väljendab kaebuse esitaja seisukohta, et hoonete müügihind jäi allapoole nende tegelikku väärtust, mis tõi kaasa täiendava kahju. |
| --- | --- |

(9)

Kaebuse esitaja sõnul toovad mõlemad lepingud talle märkimisväärset kahju. GVV puhul väidab kaebuse esitaja, et halduslepingus kindlaksmääratud renditasu on märkimisväärselt kõrgem kui sissetulekud, mida kaebuse esitaja võiks hoonetelt saada. EBV puhul väljendab kaebuse esitaja seisukohta, et hoonete müügihind jäi allapoole nende tegelikku väärtust, mis tõi kaasa täiendava kahju.

SAKSAMAA SEISUKOHT JA PARALLEELSED MENETLUSED RIIKLIKES KOHTUTES

| (10) | Saksamaa viitab 1999. aasta menetlusmääruse (2) artikli 20 lõikele 2 ja teatab, et kuna avalikkusele ei ole kättesaadavaks tehtud piisavalt teavet, keeldub ta seisukohta võtmast. Saksamaa rõhutab, et sellise analüüsi jaoks vajalikku teavet on võimalik hankida ainult kaebuse esitajal endal. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa viitab 1999. aasta menetlusmääruse (2) artikli 20 lõikele 2 ja teatab, et kuna avalikkusele ei ole kättesaadavaks tehtud piisavalt teavet, keeldub ta seisukohta võtmast. Saksamaa rõhutab, et sellise analüüsi jaoks vajalikku teavet on võimalik hankida ainult kaebuse esitajal endal.

| (11) | Samal ajal, kui kaebuse esitaja pöördus komisjoni poole, algatas ta menetluse riigi tasandil LG Rostockis, taotledes tehingu või selle koostisosade tühistamist. Tema sõnul on tegemist 1) Saksamaa tsiviilseadustiku § 138 kohase hea tava ja 2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 rikkumisega. |
| --- | --- |

(11)

Samal ajal, kui kaebuse esitaja pöördus komisjoni poole, algatas ta menetluse riigi tasandil LG Rostockis, taotledes tehingu või selle koostisosade tühistamist. Tema sõnul on tegemist 1) Saksamaa tsiviilseadustiku § 138 kohase hea tava ja 2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 rikkumisega.

| (12) | 2008. aasta novembris lükkas LG Rostock apellatsioonkaebuse tervikuna tagasi ja leidis, et tehingut tuleb täita. Seoses esimese väitega leidis kohus, et lepingutes kaebuse esitajale ja kostjale ettenähtud lepingulised kohustused ei ole nii ebaproportsionaalsed, et need ületaksid kaebuse esitaja omandatud kauba või teenuste turuväärtust rohkem kui 200 %, (3) mis on Saksa õigusaktis sätestatud piirmäär (4). Riigiabi hindamisel kasutas LG Rostock sama loogikat ja otsustas, et lepingud ei andnud Bavariale sellist eelist, mis oleks vastuolus turutingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(12)

2008. aasta novembris lükkas LG Rostock apellatsioonkaebuse tervikuna tagasi ja leidis, et tehingut tuleb täita. Seoses esimese väitega leidis kohus, et lepingutes kaebuse esitajale ja kostjale ettenähtud lepingulised kohustused ei ole nii ebaproportsionaalsed, et need ületaksid kaebuse esitaja omandatud kauba või teenuste turuväärtust rohkem kui 200 %, (3) mis on Saksa õigusaktis sätestatud piirmäär (4). Riigiabi hindamisel kasutas LG Rostock sama loogikat ja otsustas, et lepingud ei andnud Bavariale sellist eelist, mis oleks vastuolus turutingimustes tegutseva investori põhimõttega.

HINNANG

| (13) | Selleks et tunnistada meede riigiabiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab olema tõendatud, et: 1) meede annab ettevõtjale eelise, 2) meedet rahastab riigi vahenditest riik ning 3) meede moonutab või võib moonutada konkurentsi selliselt, et 4) see moonutab või võib moonutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tunnistada meede riigiabiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab olema tõendatud, et: 1) meede annab ettevõtjale eelise, 2) meedet rahastab riigi vahenditest riik ning 3) meede moonutab või võib moonutada konkurentsi selliselt, et 4) see moonutab või võib moonutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (14) | Selleks et teha kindlaks eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb tõendada, et meetmest kasusaaja sai eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes ja mis parandab tema rahalist olukorda või vabastab ta koormusest, mida ta muidu oleks pidanud kandma (5). Juhtudel, kui väidetav abimeede koosneb avaliku sektori ettevõtja äritegevusest, kohaldatakse eelise kindlakstegemiseks turutingimustes tegutseva investori põhimõtet, mille kohaselt meede kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui lepingu tingimused lähevad kaugemale sellest, millega erainvestor oleks nõustunud tavapärastes turutingimustes, võttes arvesse sellel ajal kättesaadavat teavet ja prognoositavaid sündmusi (6). |
| --- | --- |

(14)

Selleks et teha kindlaks eelis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb tõendada, et meetmest kasusaaja sai eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes ja mis parandab tema rahalist olukorda või vabastab ta koormusest, mida ta muidu oleks pidanud kandma (5). Juhtudel, kui väidetav abimeede koosneb avaliku sektori ettevõtja äritegevusest, kohaldatakse eelise kindlakstegemiseks turutingimustes tegutseva investori põhimõtet, mille kohaselt meede kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui lepingu tingimused lähevad kaugemale sellest, millega erainvestor oleks nõustunud tavapärastes turutingimustes, võttes arvesse sellel ajal kättesaadavat teavet ja prognoositavaid sündmusi (6).

| (15) | Sellest tulenevalt peab komisjon turutingimustes tegutseva investori põhimõtte rikkumise tõendamiseks kindlaks tegema, et väidetava abimeetme moodustavad kaks lepingut läksid kaugemale sellest, millega erainvestor oleks 1998. aastal nõustunud. |
| --- | --- |

(15)

Sellest tulenevalt peab komisjon turutingimustes tegutseva investori põhimõtte rikkumise tõendamiseks kindlaks tegema, et väidetava abimeetme moodustavad kaks lepingut läksid kaugemale sellest, millega erainvestor oleks 1998. aastal nõustunud.

| (16) | Meetmete ulatusega seoses usub komisjon vastupidiselt kaebuse esitajale, kuid nõustudes LG Rostockiga, et EBV ja GVV moodustavad ühtse majandusüksuse, võttes arvesse, et kumbagi lepingut ei oleks ilma teiseta sõlmitud. Sellest tulenevalt tuleb riigiabi olemasolu hinnates keskenduda müügi- ja tagasirendi kavale tervikuna, mitte analüüsida eraldi selle koostisosi. Samuti tuleks arvestada kasu, mida saadi Altschuldenhilfegesetz'i kohasest riigi toetatud võlakergendusest. |
| --- | --- |

(16)

Meetmete ulatusega seoses usub komisjon vastupidiselt kaebuse esitajale, kuid nõustudes LG Rostockiga, et EBV ja GVV moodustavad ühtse majandusüksuse, võttes arvesse, et kumbagi lepingut ei oleks ilma teiseta sõlmitud. Sellest tulenevalt tuleb riigiabi olemasolu hinnates keskenduda müügi- ja tagasirendi kavale tervikuna, mitte analüüsida eraldi selle koostisosi. Samuti tuleks arvestada kasu, mida saadi Altschuldenhilfegesetz'i kohasest riigi toetatud võlakergendusest.

| (17) | Seoses 1998. aastal valitsenud turutingimustega on komisjoni arvates asjakohane võrrelda väidetava abimeetme hindamisel seda samal ajal sõlmitud samalaadsete kavadega, et teha kindlaks, kas kaebuse esitaja ja Bavaria vahelise lepingu tingimused läksid kaugemale sellest, millega teised investorid oleks samalaadsetes tingimustes nõustunud. |
| --- | --- |

(17)

Seoses 1998. aastal valitsenud turutingimustega on komisjoni arvates asjakohane võrrelda väidetava abimeetme hindamisel seda samal ajal sõlmitud samalaadsete kavadega, et teha kindlaks, kas kaebuse esitaja ja Bavaria vahelise lepingu tingimused läksid kaugemale sellest, millega teised investorid oleks samalaadsetes tingimustes nõustunud.

| (18) | Toetudes Euroopa Liidu Kohtu pretsedendiõigusele, (7) on komisjon otsinud võrreldavaid lepinguid, mis sõlmiti Ida-Saksamaal ligikaudu samal ajal. Pärast nende lepingute esialgset hindamist leiab komisjon praeguses etapis, et kõnealuse müügi- ja tagasirendikava tingimused on kooskõlas turutingimustega. Kaebuse esitaja väidab siiski järjekindlalt, et mõlema lepingu tingimused läksid selgelt kaugemale võrreldavate tehingute tingimustest. Samuti seab ta kahtluse alla komisjoni võrdleva hinnangu adekvaatsuse, võttes arvesse Neubrandenburgi elamuasemeturu eripära, nagu linna isoleeritus ja elanikkonna vanuseline jagunemine. |
| --- | --- |

(18)

Toetudes Euroopa Liidu Kohtu pretsedendiõigusele, (7) on komisjon otsinud võrreldavaid lepinguid, mis sõlmiti Ida-Saksamaal ligikaudu samal ajal. Pärast nende lepingute esialgset hindamist leiab komisjon praeguses etapis, et kõnealuse müügi- ja tagasirendikava tingimused on kooskõlas turutingimustega. Kaebuse esitaja väidab siiski järjekindlalt, et mõlema lepingu tingimused läksid selgelt kaugemale võrreldavate tehingute tingimustest. Samuti seab ta kahtluse alla komisjoni võrdleva hinnangu adekvaatsuse, võttes arvesse Neubrandenburgi elamuasemeturu eripära, nagu linna isoleeritus ja elanikkonna vanuseline jagunemine.

| (19) | Sellest tulenevalt kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama märkusi uurimise kohta ja edastama talle asjakohast teavet, eriti 1998. aastal kättesaadava turuteabe kohta, et parandada komisjoni ülevaadet Ida-Saksamaa 1998. aasta suurte mitme osapoolega korterelamute müügi- ja tagasirendi kavade turust. |
| --- | --- |

(19)

Sellest tulenevalt kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama märkusi uurimise kohta ja edastama talle asjakohast teavet, eriti 1998. aastal kättesaadava turuteabe kohta, et parandada komisjoni ülevaadet Ida-Saksamaa 1998. aasta suurte mitme osapoolega korterelamute müügi- ja tagasirendi kavade turust.

KIRJA TEKST

„Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz on eriseadus, mille eesmärk on leevendada osaliselt Ida-Saksamaa omavalitsusüksuste võlga, mis tuleneb endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ehitussektori pärandist. Selle seaduse kohaselt peab omavalitsusüksus võlakergenduse saamiseks erastama konkreetseks kuupäevaks teatava osa oma portfellidest. (Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986)).

1

Altschuldenhilfegesetz

Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993

(2)  Määrus (EÜ) nr 659/1999.

2

(3)  §138 Bürgerliches Gesetzbuch (BGB).

3

§138 Bürgerliches Gesetzbuch

(4)  Vt näiteks Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6. Ausg.) „§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft; Wucher” Rn. 113–115.

4

Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6. Ausg.) „§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft; Wucher” Rn. 113–115.

(5)  Vastavalt kohtuasjale C-379/98 Preussen Elektra ja võttes arvesse kohtuasja C-482/99 Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), EKL 2002, lk I-4397.

5

Preussen Elektra

Prantsusmaa

komisjon (Stardust Marine)

(6)  Vt muu hulgas kohtuasi C-234/84, Belgia vs. komisjon (Meura), EKL 1986, lk 2263; kohtuasi C-301/87, Prantsusmaa vs. komisjon (Boussac), EKL 1990, lk I-307, punkt 39; kohtuasi C-303/88 Itaalia vs. komisjon (ENI Lanerossi), EKL 1991, lk I-1433, punktid 21–24; kohtuasi C-42/93, Hispaania vs. komisjon (Merco), EKL 1994, lk I-4125.

6

Belgia

komisjon (Meura

Prantsusmaa

komisjon (Boussac)

Itaalia

komisjon (ENI Lanerossi)

Hispaania

komisjon

(7)  Juhtum C-83/01, P jne Chronopost vs. UFEX, EKL 2003, lk I 6993.

7

Chronopost

UFEX

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Parandused

| 17.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/38

---

MEDIA 2007 – Arendus, levi, edendus ja koolitus – Konkursikutse – EACEA/7/12 – Toetus euroopa filmide rahvusvaheliseks leviks – „Automaatne” toetus 2012 – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 60, 29. veebruar 2012
  )

2012/C 141/08

Leheküljel 11 punkti 6 esimene lõik

„Potentsiaalifondi loomise ettepanekud tuleb saata hiljemalt 30. aprillil 2012 (postitempli kuupäev).”

asendatakse järgmisega:

„Potentsiaalifondi loomise ettepanekud tuleb saata hiljemalt 18. juunil 2012 (postitempli kuupäev).”

---