# Euroopa Liidu C 162/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.162.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 162 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide8. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.162.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 162

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide8. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 162/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6305 – DFDS/C.RO Ports/Älvsborg) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 162/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6439 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 162/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6446 – Pratt & Whitney/International Aero Engines) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 162/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6305 – DFDS/C.RO Ports/Älvsborg) (
  1
  )

1

1

2012/C 162/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6439 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  )

1

1

2012/C 162/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6446 – Pratt & Whitney/International Aero Engines) (
  1
  )

1

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 162/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2012/C 162/05 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 12. märtsi 2012. aasta koosolekul muudatusotsuse kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.695 – Naatriumkloraat – Raportöör: Bulgaaria | 4 |
| 2012/C 162/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – COMP/38.695 – Naatriumkloraat | 5 |
| 2012/C 162/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 27. märts 2012, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/38.695 – Naatriumkloraat) (teatateatavaks tehtud numbri C(2012) 1965 (final) all)
   (
  1
  ) | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 162/04

Euro vahetuskurss

3

2012/C 162/05

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 12. märtsi 2012. aasta koosolekul muudatusotsuse kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.695 – Naatriumkloraat – Raportöör: Bulgaaria

4

2012/C 162/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – COMP/38.695 – Naatriumkloraat

5

2012/C 162/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 27. märts 2012, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/38.695 – Naatriumkloraat) (teatateatavaks tehtud numbri C(2012) 1965 (final) all)
   (
  1
  )

(teatateatavaks tehtud numbri C(2012) 1965 (final) all)

1

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 162/08 | Herakles II – Projektikonkurss – OLAF/2012/D5/05 – Tehniline abi sigarettide ja tubaka avastamiseks | 8 |
| 2012/C 162/09 | Teade AB bankas Snoras võlausaldajate koosoleku kohta, mis viiakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt | 11 |
| | Euroopa Investeerimispank |
| 2012/C 162/10 | Konkursikutse – Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust | 12 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 162/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6573 – ForFarmers/Agricola) (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 162/12 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |
| 2012/C 162/13 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 20 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 162/08

Herakles II – Projektikonkurss – OLAF/2012/D5/05 – Tehniline abi sigarettide ja tubaka avastamiseks

8

2012/C 162/09

Teade AB bankas Snoras võlausaldajate koosoleku kohta, mis viiakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt

11

Euroopa Investeerimispank

2012/C 162/10

Konkursikutse – Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust

12

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 162/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6573 – ForFarmers/Agricola) (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 162/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

2012/C 162/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6305 – DFDS/C.RO Ports/Älvsborg)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 162/01

2. aprillil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6305 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6305 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6439 – AGRANA/RWA/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 162/02

4. aprillil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6439 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6439 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6446 – Pratt & Whitney/International Aero Engines)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 162/03

4. juunil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6446 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6446 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/3

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuni 2012

2012/C 162/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2595 |
| JPY | Jaapani jeen | 100,08 |
| DKK | Taani kroon | 7,4335 |
| GBP | Inglise nael | 0,80860 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9664 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2011 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5885 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,325 |
| HUF | Ungari forint | 295,05 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6970 |
| PLN | Poola zlott | 4,2700 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4658 |
| TRY | Türgi liir | 2,2964 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2613 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2892 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7716 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6272 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6025 |
| KRW | Korea won | 1 472,47 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4025 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0152 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5645 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 864,11 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9843 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,384 |
| RUB | Vene rubla | 40,6410 |
| THB | Tai baht | 39,649 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5557 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5537 |
| INR | India ruupia | 69,2030 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2595

JPY

Jaapani jeen

100,08

DKK

Taani kroon

7,4335

GBP

Inglise nael

0,80860

SEK

Rootsi kroon

8,9664

CHF

Šveitsi frank

1,2011

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5885

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,325

HUF

Ungari forint

295,05

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6970

PLN

Poola zlott

4,2700

RON

Rumeenia leu

4,4658

TRY

Türgi liir

2,2964

AUD

Austraalia dollar

1,2613

CAD

Kanada dollar

1,2892

HKD

Hongkongi dollar

9,7716

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6272

SGD

Singapuri dollar

1,6025

KRW

Korea won

1 472,47

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4025

CNY

Hiina jüaan

8,0152

HRK

Horvaatia kuna

7,5645

IDR

Indoneesia ruupia

11 864,11

MYR

Malaisia ringit

3,9843

PHP

Filipiini peeso

54,384

RUB

Vene rubla

40,6410

THB

Tai baht

39,649

BRL

Brasiilia reaal

2,5557

MXN

Mehhiko peeso

17,5537

INR

India ruupia

69,2030

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/4

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee arvamus, mis on esitatud 12. märtsi 2012. aasta koosolekul muudatusotsuse kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/38.695 – Naatriumkloraat

Raportöör: Bulgaaria

2012/C 162/05

| 1. | Nõuandekomitee nõustub, et adressaadi puhul tuleb kestust ja trahvisummat vähendada. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub, et adressaadi puhul tuleb kestust ja trahvisummat vähendada.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta.

| 3. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/5

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

COMP/38.695 – Naatriumkloraat

2012/C 162/06

| (1) | Komisjon tegi 11. juunil 2008 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL”) artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 kohast menetlust käsitleva otsuse (edaspidi „otsus”), (2) millega määratakse 9,9 miljoni euro suurune trahv solidaarselt ettevõtjatele Aragonesas ja Uralita osalemise eest kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses naatriumkloraadi EMP turul ajavahemikul 16. detsembrist 1996–9. veebruarini 2000. Uralita maksis trahvi 16. septembril 2008 ajutiselt ära. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon tegi 11. juunil 2008 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL”) artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 kohast menetlust käsitleva otsuse (edaspidi „otsus”), (2) millega määratakse 9,9 miljoni euro suurune trahv solidaarselt ettevõtjatele Aragonesas ja Uralita osalemise eest kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses naatriumkloraadi EMP turul ajavahemikul 16. detsembrist 1996–9. veebruarini 2000. Uralita maksis trahvi 16. septembril 2008 ajutiselt ära.

| (2) | Üldkohus leidis 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-358/08 Aragonesas vs. komisjon, (3) et Aragonesas oli osalenud konkurentsieeskirjade rikkumises üksnes ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998, ning tühistas ettevõtjale otsusega määratud trahvi täies ulatuses. Üldkohus lükkas 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-349/08 Uralita vs. komisjon
   (4) Uralita esitatud edasikaebuse tagasi ja jättis seega jõusse 9,9 miljoni euro suuruse trahvi. |
| --- | --- |

(2)

Üldkohus leidis 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-358/08 Aragonesas vs. komisjon, (3) et Aragonesas oli osalenud konkurentsieeskirjade rikkumises üksnes ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998, ning tühistas ettevõtjale otsusega määratud trahvi täies ulatuses. Üldkohus lükkas 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-349/08 Uralita vs. komisjon
   (4) Uralita esitatud edasikaebuse tagasi ja jättis seega jõusse 9,9 miljoni euro suuruse trahvi.

| (3) | Komisjon teatas 5. detsembril 2011 ettevõtjatele Uralita ja Aragonesas oma kavatsusest määrata ettevõtjale Aragonesas uus trahv, mis on arvutatud vastavalt kohtuasjas T-348/08 määratud lühemale rikkumisperioodile, ning lühendada Uralita vastutuse kestust samaväärselt ettevõtja Aragonesase omaga. Komisjon sai alles 12. detsembril 2011 teada, et Aragonesas, mille Uralita oli müünud 2005. aastal ettevõtjale Ercros SA (edaspidi „Ecros”), oli lakanud eksisteerimast 31. mail 2010 pärast selle ühinemist ettevõtjaga Ercros. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 5. detsembril 2011 ettevõtjatele Uralita ja Aragonesas oma kavatsusest määrata ettevõtjale Aragonesas uus trahv, mis on arvutatud vastavalt kohtuasjas T-348/08 määratud lühemale rikkumisperioodile, ning lühendada Uralita vastutuse kestust samaväärselt ettevõtja Aragonesase omaga. Komisjon sai alles 12. detsembril 2011 teada, et Aragonesas, mille Uralita oli müünud 2005. aastal ettevõtjale Ercros SA (edaspidi „Ecros”), oli lakanud eksisteerimast 31. mail 2010 pärast selle ühinemist ettevõtjaga Ercros.

| (4) | 23. jaanuaril 2012 andis Uralita komisjonile teada, et [konfidentsiaalne teave]. Seetõttu teatas Uralita [et tunnistab tingimusteta oma vastutust konkurentsieeskirjade rikkumise eest ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998 vastavalt komisjoni menetlusele juhtumis 38.695 – Naatriumkloraat ning nõustub kõnealuses menetluses olema mis tahes muutmisotsuse ainus adressaat].25. jaanuaril 2012 teavitas komisjon ettevõtjat Uralita oma kavatsusest võtta vastu vaid Uralitat puudutav muutmisotsus ja andis ettevõtjale võimaluse esitada oma seisukohad 8. veebruariks 2012. Uralita teatas komisjonile 26. jaanuaril 2012 täiendavate märkuste puudumisest. |
| --- | --- |

(4)

23. jaanuaril 2012 andis Uralita komisjonile teada, et [konfidentsiaalne teave]. Seetõttu teatas Uralita [et tunnistab tingimusteta oma vastutust konkurentsieeskirjade rikkumise eest ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998 vastavalt komisjoni menetlusele juhtumis 38.695 – Naatriumkloraat ning nõustub kõnealuses menetluses olema mis tahes muutmisotsuse ainus adressaat].25. jaanuaril 2012 teavitas komisjon ettevõtjat Uralita oma kavatsusest võtta vastu vaid Uralitat puudutav muutmisotsus ja andis ettevõtjale võimaluse esitada oma seisukohad 8. veebruariks 2012. Uralita teatas komisjonile 26. jaanuaril 2012 täiendavate märkuste puudumisest.

| (5) | Uralitale adresseeritud muudetud otsuse eelnõus komisjon i) lühendab konkurentsieeskirjade rikkumise kestust ajavahemikule 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998; ii) kehtestab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikele 2 trahvi, mille eest Uralita vastutab ainuisikuliselt, samade parameetrite alusel kui algses otsuses, välja arvatud see, et rikkumise kestuse koefitsient on 0,91 ja vastab lühemale rikkumisperioodile. |
| --- | --- |

(5)

Uralitale adresseeritud muudetud otsuse eelnõus komisjon i) lühendab konkurentsieeskirjade rikkumise kestust ajavahemikule 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998; ii) kehtestab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikele 2 trahvi, mille eest Uralita vastutab ainuisikuliselt, samade parameetrite alusel kui algses otsuses, välja arvatud see, et rikkumise kestuse koefitsient on 0,91 ja vastab lühemale rikkumisperioodile.

| (6) | Otsuse eelnõu ei sisalda vastuväiteid, mille kohta pooltele ei ole antud võimalust oma seisukohti väljendada. Samuti ei ole ükski juhtumi menetlusega seotud isik esitanud mulle mingeid taotlusi ega kaebusi. Seoses sellega olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse eelnõu ei sisalda vastuväiteid, mille kohta pooltele ei ole antud võimalust oma seisukohti väljendada. Samuti ei ole ükski juhtumi menetlusega seotud isik esitanud mulle mingeid taotlusi ega kaebusi. Seoses sellega olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 12. märts 2012

Wouter WILS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29), edaspidi „otsus 2011/695/EL”) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Komisjoni 11. juuni 2008. aasta otsus EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 alusel algatatud menetluse kohta, juhtum COMP/38.695 – Naatriumkloraat, K(2008) 2626 lõplik.

2

(3)  Kohtuasi T-348/08, Aragonesas Industrias y Energia SAU vs. Euroopa Komisjon, [2011] EKL (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

3

Aragonesas Industrias y Energia SAU

Euroopa Komisjon

(4)  Kohtuasi T-349/08, Uralita SA vs. Euroopa Komisjon, [2011] EKL (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

4

Uralita SA

Euroopa Komisjon

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/6

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

27. märts 2012,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta

(Juhtum COMP/38.695 – Naatriumkloraat)

(teatateatavaks tehtud numbri C(2012) 1965 (final) all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 162/07

27. märtsil 2012 võttis komisjon vastu otsuse, millega muudetakse 11. juuni 2008. aasta otsust K(2008) 2626 (lõplik) EÜ asutamislepingu artikli 81 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta, kuivõrd otsus oli adresseeritud ettevõtjale Uralita SA. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Otsus on adresseeritud ühele juriidilisele isikule: Uralita SA. |
| --- | --- |

(1)

Otsus on adresseeritud ühele juriidilisele isikule: Uralita SA.

| (2) | Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(2)

Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (3) | Komisjon määras otsusega K(2008) 2626 (lõplik) (edaspidi „2008. aasta otsus”) 9,9 miljoni euro suuruse trahvi solidaarselt ettevõtjatele Aragonesas Industrías y Energía S.A.U (edaspidi „Aragonesas”) ja Uralita SA (edaspidi „Uralita”), põhinedes tõdemusel, et kõnealused ettevõtjad osalesid konkurentsieeskirjade rikkumises ajavahemikul 16. detsembrist 1996–9. veebruarini 2000. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon määras otsusega K(2008) 2626 (lõplik) (edaspidi „2008. aasta otsus”) 9,9 miljoni euro suuruse trahvi solidaarselt ettevõtjatele Aragonesas Industrías y Energía S.A.U (edaspidi „Aragonesas”) ja Uralita SA (edaspidi „Uralita”), põhinedes tõdemusel, et kõnealused ettevõtjad osalesid konkurentsieeskirjade rikkumises ajavahemikul 16. detsembrist 1996–9. veebruarini 2000.

| (4) | Üldkohus leidis 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-348/08 Aragonesas vs. komisjon
   (2) (edaspidi „Aragonesas-otsus”) temale esitatud tõendite põhjal, et Aragonesas oli osalenud kartellis ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998. Ehkki Üldkohus kinnitas 2008. aasta otsust ettevõtja Aragonesas osalemise kohta kartellis kõnealuse lühema perioodi jooksul ja lükkas tagasi kõik trahvi arvutamist puudutavad vastuväited (välja arvatud rikkumise kestuse koefitsient), tühistas ta ettevõtjale Aragonesas määratud trahvi täies ulatuses. |
| --- | --- |

(4)

Üldkohus leidis 25. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas T-348/08 Aragonesas vs. komisjon
   (2) (edaspidi „Aragonesas-otsus”) temale esitatud tõendite põhjal, et Aragonesas oli osalenud kartellis ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998. Ehkki Üldkohus kinnitas 2008. aasta otsust ettevõtja Aragonesas osalemise kohta kartellis kõnealuse lühema perioodi jooksul ja lükkas tagasi kõik trahvi arvutamist puudutavad vastuväited (välja arvatud rikkumise kestuse koefitsient), tühistas ta ettevõtjale Aragonesas määratud trahvi täies ulatuses.

| (5) | Samal ajal lükkas Üldkohus kohtuasjas T-349/08 Uralita vs. komisjon
   (3) (edaspidi „Uralita-otsus”) Uralita esitatud edasikaebuse 2008. aasta otsuse vastu täielikult tagasi. Seega jäi jõusse 2008. aasta otsusega Uralitale määratud 9,9 miljoni euro suurune trahv. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal lükkas Üldkohus kohtuasjas T-349/08 Uralita vs. komisjon
   (3) (edaspidi „Uralita-otsus”) Uralita esitatud edasikaebuse 2008. aasta otsuse vastu täielikult tagasi. Seega jäi jõusse 2008. aasta otsusega Uralitale määratud 9,9 miljoni euro suurune trahv.

| (6) | 12. detsembril 2011 teatati komisjonile, et ettevõtja Aragonesas oli lakanud eksisteerimast 31. mail 2010 pärast selle ühinemist ettevõtjaga Ercros SA. Uralita teavitas 23. jaanuari 2012 kirjaga komisjoni muu hulgas sellest, et nõustub olema mis tahes muutmisotsuse ainus adressaat. |
| --- | --- |

(6)

12. detsembril 2011 teatati komisjonile, et ettevõtja Aragonesas oli lakanud eksisteerimast 31. mail 2010 pärast selle ühinemist ettevõtjaga Ercros SA. Uralita teavitas 23. jaanuari 2012 kirjaga komisjoni muu hulgas sellest, et nõustub olema mis tahes muutmisotsuse ainus adressaat.

| (7) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 12. märtsil 2012. |
| --- | --- |

(7)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 12. märtsil 2012.

2.2.   Kokkuvõte otsusest

| (8) | Aragonesas-otsuse alusel ja hoolimata Uralita esitatud tühistamishagist (2008. aasta otsuse vastu Uralita-otsuses), lühendatakse otsusega konkurentsieeskirjade rikkumisperioodi Uralita suhtes ajavahemikule 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998. |
| --- | --- |

(8)

Aragonesas-otsuse alusel ja hoolimata Uralita esitatud tühistamishagist (2008. aasta otsuse vastu Uralita-otsuses), lühendatakse otsusega konkurentsieeskirjade rikkumisperioodi Uralita suhtes ajavahemikule 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998.

| (9) | Uralitale määratud trahv on arvutatud samade parameetrite järgi kui need, mille alusel määrati ja põhjendati 2008. aasta otsuses kehtestatud esialgne trahvisumma, välja arvatud rikkumise kestuse koefitsient, mis on nüüd 0,91 ja vastab lühemale rikkumisperioodile. |
| --- | --- |

(9)

Uralitale määratud trahv on arvutatud samade parameetrite järgi kui need, mille alusel määrati ja põhjendati 2008. aasta otsuses kehtestatud esialgne trahvisumma, välja arvatud rikkumise kestuse koefitsient, mis on nüüd 0,91 ja vastab lühemale rikkumisperioodile.

| (10) | Uralita poolt 16. septembril 2008 ajutiselt tasutud 9,9 miljoni euro suuruselt esialgselt trahvisummalt kogunenud intressi kohta märgitakse otsuses, et kuna Üldkohus on kinnitanud Uralita osalemist konkurentsieeskirjade rikkumises ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998, kuulub Uralitale käesoleva otsusega määratud trahvisummalt kogunenud intress (ehk intress summalt 4 231 000 eurot) komisjonile ja komisjon peab selle kinni. |
| --- | --- |

(10)

Uralita poolt 16. septembril 2008 ajutiselt tasutud 9,9 miljoni euro suuruselt esialgselt trahvisummalt kogunenud intressi kohta märgitakse otsuses, et kuna Üldkohus on kinnitanud Uralita osalemist konkurentsieeskirjade rikkumises ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998, kuulub Uralitale käesoleva otsusega määratud trahvisummalt kogunenud intress (ehk intress summalt 4 231 000 eurot) komisjonile ja komisjon peab selle kinni.

3.   OTSUS

| (11) | 2008. aasta otsust muudetakse järgmiselt:






  1) | Artikli 1 punkt h asendatakse järgmiselt:






  „h) | Uralita SA, ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998.” |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

2008. aasta otsust muudetakse järgmiselt:

1)

Artikli 1 punkt h asendatakse järgmiselt:

„h)

Uralita SA, ajavahemikul 28. jaanuarist 1998–31. detsembrini 1998.”

| 2) | Artikli 2 punkt f asendatakse järgmiselt:






  „f) | Uralita SA: 4 231 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt f asendatakse järgmiselt:

„f)

Uralita SA: 4 231 000 eurot.”

| (12) | 16. septembril 2008 ajutiselt tasutud 4 231 000 euro suuruselt summalt kogunenud intress kuulub komisjonile ja komisjon peab selle kinni. |
| --- | --- |

(12)

16. septembril 2008 ajutiselt tasutud 4 231 000 euro suuruselt summalt kogunenud intress kuulub komisjonile ja komisjon peab selle kinni.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Kohtuasi T-348/08 Aragonesas Industria y Energķa SAU vs. Euroopa Komisjon, otsus 25. oktoobrist 2011 (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata). Aragonesas ega komisjon ei ole kumbki edasikaebust esitanud, otsus on nüüd lõplik.

(3)  Kohtuasi T-349/08 Uralita SA vs. Euroopa Komisjon, otsus 25. oktoobrist 2011 (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata). Uralita ei ole otsust edasi kaevanud ja see on nüüd lõplik.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/8

---

HERAKLES II

Projektikonkurss – OLAF/2012/D5/05

Tehniline abi sigarettide ja tubaka avastamiseks

2012/C 162/08

1.   Eesmärk ja kirjeldus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2007. aasta otsusel nr 878/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (Heraklese II programm) (ELT L 193, 25. juuli 2007). Projektikonkurss on seotud Herakles II käsitleva otsuse artikli 1a punktides a nimetatud meetmetega, mis hõlmavad:

| — | tehnilist abi riiklikele ametiasutustele eriteadmiste, varustuse ja infotehnoloogiavahendite kaudu, mis hõlbustab riikidevahelist koostööd ja koostööd OLAFiga, |
| --- | --- |

—

tehnilist abi riiklikele ametiasutustele eriteadmiste, varustuse ja infotehnoloogiavahendite kaudu, mis hõlbustab riikidevahelist koostööd ja koostööd OLAFiga,

| — | ühistoimingute toetamist ja |
| --- | --- |

—

ühistoimingute toetamist ja

| — | töötajate vahetuse edendamist, |
| --- | --- |

—

töötajate vahetuse edendamist,

eesmärgiga võidelda pettuse, korruptsiooni ja muu seadusevastase tegevusega ning arendada ja rakendada pettuste ennetamise ja avastamise poliitikat.

2.   Toetuse saamise tingimustele vastavad taotlejad

Käesolev konkursikutse on suunatud liikmesriigi või väljaspool ELi asuva riigi riiklikele või piirkondlikele ametiasutustele („taotlejad”), kes edendavad Euroopa meetmeid, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Liidu finantshuve.

3.   Abikõlblikud meetmed

Tehnilise abi saamise tingimustele vastavad meetmed hõlmavad:

| — | tehnilist abi ELi piiril teostatava konteinerite ja veoautode kontrolli tugevdamiseks, mille eesmärgiks on võitlus sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastu; |
| --- | --- |

—

tehnilist abi ELi piiril teostatava konteinerite ja veoautode kontrolli tugevdamiseks, mille eesmärgiks on võitlus sigarettide salakaubaveo ja võltsimise vastu;

| — | varustust, mida õiguskaitseasutused kasutavad oma meetmete raames ebaseaduslike tubakatoodete kaubasaadetiste paremaks avastamiseks ja uurimiseks; |
| --- | --- |

—

varustust, mida õiguskaitseasutused kasutavad oma meetmete raames ebaseaduslike tubakatoodete kaubasaadetiste paremaks avastamiseks ja uurimiseks;

| — | varustust, mida õiguskaitseasutused kasutavad oma meetmete raames salakauba ja võltsitud kauba avastamiseks nimetatud kauba lõhnaomaduste alusel. |
| --- | --- |

—

varustust, mida õiguskaitseasutused kasutavad oma meetmete raames salakauba ja võltsitud kauba avastamiseks nimetatud kauba lõhnaomaduste alusel.

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Toetuse saamiseks esitatud abikõlblike meetmete hindamisel kasutatakse järgmiseid kriteeriume:

| 1) | projekti vastavus OLAFi eesmärkidele pettusevastases võitluses, eriti ebaseaduslike tubakatoodete Euroopa Liitu toomise ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks; |
| --- | --- |

1)

projekti vastavus OLAFi eesmärkidele pettusevastases võitluses, eriti ebaseaduslike tubakatoodete Euroopa Liitu toomise ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks;

| 2) | kõnealuse varustuse sobivus asukohta, kus seda plaanitakse kasutada; |
| --- | --- |

2)

kõnealuse varustuse sobivus asukohta, kus seda plaanitakse kasutada;

| 3) | kõnealuse varustuse tehnilise kvaliteedi ja omaduste vastavus toetuse taotleja vajadustele; |
| --- | --- |

3)

kõnealuse varustuse tehnilise kvaliteedi ja omaduste vastavus toetuse taotleja vajadustele;

| 4) | kulutasuvus: projekti kulud peaksid vastama selle eesmärkidele; |
| --- | --- |

4)

kulutasuvus: projekti kulud peaksid vastama selle eesmärkidele;

| 5) | projekti kokkusobivus tööga, mida tehakse või planeeritakse seoses ELi tegevusprioriteetidega ELi eelarvega seotud pettuste ennetamiseks (ennetustöö, teabeanalüüs, koostöömeetodid jne); |
| --- | --- |

5)

projekti kokkusobivus tööga, mida tehakse või planeeritakse seoses ELi tegevusprioriteetidega ELi eelarvega seotud pettuste ennetamiseks (ennetustöö, teabeanalüüs, koostöömeetodid jne);

| 6) | projekti kokkusobivus sarnaste projektidega, mida viiakse ellu teistes liikmesriikides ja mida rakendavad teised liikmesriigi õiguskaitse- ja tolliasutused; |
| --- | --- |

6)

projekti kokkusobivus sarnaste projektidega, mida viiakse ellu teistes liikmesriikides ja mida rakendavad teised liikmesriigi õiguskaitse- ja tolliasutused;

| 7) | võimalus kasutada projekti meetodeid ja tulemusi koostöö edendamiseks ja tõhususe suurendamiseks pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse valdkonnas („süvalaiendamine”). |
| --- | --- |

7)

võimalus kasutada projekti meetodeid ja tulemusi koostöö edendamiseks ja tõhususe suurendamiseks pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse valdkonnas („süvalaiendamine”).

Kui mitu projekti osutuvad nimetatud toetuse andmise kriteeriumite alusel võrdseks, võib rahastamisel eesõiguse anda (kriteeriumid tähtsuse järjekorras):

| — | õiguskaitseasutustele, mille varustus ei ole piisav või seda ei peeta piisavaks võitluseks sigarettide salakaubaveo ja sigarettide võltsimisega; |
| --- | --- |

—

õiguskaitseasutustele, mille varustus ei ole piisav või seda ei peeta piisavaks võitluseks sigarettide salakaubaveo ja sigarettide võltsimisega;

| — | projektidele, mis võimaldavad tasakaalustatud geograafilist jaotust; |
| --- | --- |

—

projektidele, mis võimaldavad tasakaalustatud geograafilist jaotust;

| — | taotlejatele, kes ei ole varasematel aastatel saanud toetust sama või sarnaste projektide jaoks. |
| --- | --- |

—

taotlejatele, kes ei ole varasematel aastatel saanud toetust sama või sarnaste projektide jaoks.

5.   Eelarve

Kogueelarve maht on 3 300 000 eurot.

Rahastamine toimub toetuse vormis. Rahaline toetus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.

Komisjon jätab endale õiguse jätta osa olemasolevatest vahenditest eraldamata.

6.   Lisateave

Täpsemat tehnilist teavet ja taotlusvormi saab alla laadida järgmiselt veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/anti_fraud/about-us/funding/techn-assist/items/call_proposals_2012_en.htm

Käesoleva konkursiga seotud küsimused ja taotlused lisateabe saamiseks tuleb saata järgmisel e-posti aadressil:

OLAF-FMB-HERCULE-TA@ec.europa.eu

Esitatud küsimused ja vastused võidakse anonüümselt avaldada OLAFi internetileheküljel taotlusvormi täitmise juhistes, juhul kui need võivad huvi pakkuda teistele taotlejatele.

7.   Taotluse esitamise tähtaeg

Taotlused tuleb esitada hiljemalt reedel, 31. augustil 2012.

Vastu võetakse ainult ametlikul taotlusvormil esitatud taotlused, mille on nõuetekohaselt allkirjastanud isik, kellel on õigus võtta taotleva organisatsiooni nimel õiguslikult siduvaid kohustusi. Pitseeritud ümbrikul peab olema selges kirjas:

Taotlused (originaal ja üks koopia) tuleb saata postiga järgmisel aadressil:

| European Commission — European Anti-Fraud Office (OLAF) |
| --- |
| For the attention of Mr Johan KHOUW |
| Head of Unit Hercule, Pericles & EURO Protection |
| Office: J-30 10/62 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission — European Anti-Fraud Office (OLAF)

For the attention of Mr Johan KHOUW

Head of Unit Hercule, Pericles & EURO Protection

Office: J-30 10/62

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Elektrooniline koopia toetuse taotlemise vormist, sealhulgas kõik vajalikud lisad, tuleb saata e-posti teel järgmisel aadressil:

OLAF-FMB-HERCULE-TA@ec.europa.eu

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/11

---

Teade AB bankas Snoras võlausaldajate koosoleku kohta, mis viiakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt

2012/C 162/09

AB bankas Snoras (pankrotis)

Teade võlausaldajate esimese koosoleku kohta

AB bankas Snoras (pankrotis) („Snoras”) võlausaldajate esimene koosolek toimub teisipäeval, 12. juunil 2012 universaalhallis „Siemens”, aadressil Ozo g. 14, Vilnius, Leedu („võlausaldajate koosolek”). Võlausaldajate koosolekule registreerimine algab samal päeval kell 9 ja koosolek kell 12 Vilniuse aja (EET) järgi.

Koosoleku ametlik ülesanne on kinnitada võlausaldajate koosoleku päevakord, määrata Snorase pankrotihalduri ettepanekul võlausaldajate koosoleku sekretär ning valida võlausaldajate koosoleku juhataja ja Snorase võlausaldajate komitee. Võlausaldajate koosolekul on õigus osaleda ja hääletada kõigil võlausaldajatel, kes esitasid pankrotimenetluse käigus nõudeid ja kelle nõuded on Vilniuse piirkonnakohus heaks kiitnud enne võlausaldajate koosolekut. Lisaks on võlausaldajatel võimalus hääletada enne koosolekut. Kui võlausaldaja ei osale või ei hääleta võlausaldajate koosolekul, ei piira see tema nõudeid ega õigust saada dividende, kui neid peaks olema.

Võlausaldajate eelregistreerimine ja teatamine kavatsusest võlausaldajate koosolekul osaleda on abiks võlausaldajate koosolekule sissepääsul ja on seetõttu väga soovitatav. Lisateavet võlausaldajate koosolekule registreerimise ja hääletamise kohta saab Snorase veebilehelt http://www.snoras.com

---

Euroopa Investeerimispank

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/12

---

Konkursikutse – Euroopa Investeerimispanga Instituut pakub oma teadmisteprogrammi raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust

2012/C 162/10

Valdav osa Euroopa Investeerimispanga Instituudi institutsioonilistest suhetest ülikoolidega toimub tema teadmisteprogrammi kaudu, mis seisneb kolmes erinevas programmis:

| — | EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (
  EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (
  EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (
  STAges de REcherche BEI
  ) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning |
| --- | --- |

—

STAREBEI (
  STAges de REcherche BEI
  ) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning

| — | EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused. |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused.

EIBURSi raames toetatakse ülikoolide teaduskeskusi, mis töötavad panga huvikeskmes olevates uurimisvaldkondades ja panga jaoks olulistel teemadel. Aastas kuni 100 000 euro suurused EIP kolmeaastased sponsorlustoetused antakse konkursi korras ELis, kandidaatriikides või potentsiaalsetes kandidaatriikides huvitatud ülikooliteaduskondadele või ülikoolide teaduskeskustele, kelle asjatundlikkus on tunnustust pälvinud EIP valitud valdkondades, eesmärgiga laiendada nende tegevust nimetatud valdkondades. Valituks osutuvad taotlused pakuvad eri väljundeid (teadustöö, kursuste ja seminaride korraldamine, erialase koostöövõrgustiku arendamine, tulemuste levitamine jne), mille kohta sõlmitakse pangaga leping.

2012/2013. õppeaastaks on EIBURSi programmi raames välja valitud kolm uut uurimisvaldkonda.

Majanduslikule kasule lisaks saadava mõju mõõtmine

2008. aastal alanud üleilmsest finantskriisist saadik on eetilised ehk sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikud investeeringud pälvinud avalikes aruteludes suurt tähelepanu, keskendudes küsimusele, kuidas saaksid finantsturud paremini vastata ühiskonna vajadustele ja luua väärtust jätkusuutlikult. Ehkki tundub valitsevat üksmeel, et sotsiaalne mõju peab investeerimisotsuste tegemisel olulisemat rolli omama, pole siiani tehtud suuri edusamme eetiliste investeeringute valdkonna määratlemisel ning sotsiaalse ja keskkonnamõju kriteeriumide investeerimisprotsessi lõimimise ja mõjualaste tulemuste mõõtmise põhimõtete väljatöötamisel.

Projekti eesmärk on uurida võimalusi, kuidas mõõta ja väljendada sotsiaalset mõju, mida avaldab investeerimine sotsiaalse ettevõtluse, jätkusuutlikkusele keskendunud ärimudelite ja mikrorahastamise valdkondadesse. Uurimistöö põhjal tuleks välja pakkuda lahendused, kuidas lõimida sotsiaalse ja/või keskkonnamõju eesmärgid poliitikast juhinduvate investorite investeerimisotsustesse.

Uurimistöö peaks hõlmama empiirilisi uuringuid selle kohta, kuidas nii institutsionaalse kui ka mitteinstitutsionaalse taustaga eetilised ehk mõjule keskendunud investorid sõnastavad oma investeerimistegevuses mõjueesmärgid ja millises etapis seda tehakse. Lisaks tuleks analüüsida sellistest mõjueesmärkidest tingitud dünaamikat investeerimisotsuste protsessis ning pärast investeeringu tegemist selle jälgimisel ja juhtimisel. Erihuvi pakub sotsiaalse või keskkonnamõju ja majandusliku kasu vahelise suhte kujunemine ning see, milline on investeeringu lõpus saavutatud mõju võrreldes esialgse investeerimisotsuse tegemisel seatud eesmärgiga.

Sellise empiirilise analüüsi põhjal tuleks uurimistöös leida turul tõendeid sotsiaalsete ja keskkondlike ning finantseesmärkide ühilduvuse kohta ning kirjeldada, millistes oludes selline areng esineb.

Projektiettepanekutes tuleks üksikasjalikult määratleda ülikooli teaduskeskuse kavandatud uurimismeetod, mis lisaks empiirilisele uuringule võib hõlmata kursuseid, seminare ja konverentse, uuringuid ja projekti jaoks oluliste andmebaaside loomist. Ettepanekutes tuleks näidata ka seda, kuidas saab nendega võimendada Euroopa Investeerimispanga Grupi (ja eelkõige Euroopa Investeerimisfondi) tegevuse praktilisi külgi selles valdkonnas. Selle turusegmendi kujunemist arvestades on soovitav ka ülikoolide piiriülene koostöö, mida arvestatakse valikuprotsessis ühe eelisena.

Finantskirjaoskus

Hiljutine üleilmne majanduskriis on esile tõstnud finantskirjaoskuse olulisust. See tähendab oskusi ja teadmisi, mis võimaldavad isikul teha oma finantsteadmisi kasutades teadlikke ja tõhusaid otsuseid. On tõendeid, et ebapiisav finantskirjaoskus võis kaasa aidata n-ö rämpslaenude ja seonduvate valdkondade kriisile. See on andnud tõuke mitmete riiklike programmide loomiseks nii Euroopas kui ka mujal.

EIBURSi toetuse saamiseks peaks ülikooli teaduskeskus algatama teadustööprogrammi, milles keskendutakse olemasolevate algatuste kriitilisele uurimisele eesmärgiga teha kindlaks edu tagavad tegurid ja parimad tavad. Nende algatuste mõju hindamiseks võib kasutada alternatiivseid meetodeid, nagu ökonomeetrilised testid või mõjuhindamisraamistikud. Lisaks tuleks teatavate ELi riikide puhul analüüsida vajakajäämisi ja kasutamata võimalusi (gap analysis).

Piirkondlikult peaksid projektiettepanekud keskenduma OECD liikmesriikidele, ent mitte ainult. Toetatakse taotlejate uurimistööalaseid partnerlusi teiste ülikoolide ja teaduskeskustega. Projekt võib hõlmata ka täiendavat tegevust, mida ülikooli teaduskeskus on valmis läbi viima selle uurimisvaldkonna sponsorlustoetusega, sealhulgas:

| — | kursuste, suvekoolide, konverentside ja seminaride korraldamist, |
| --- | --- |

—

kursuste, suvekoolide, konverentside ja seminaride korraldamist,

| — | andmebaaside loomist, |
| --- | --- |

—

andmebaaside loomist,

| — | uuringuid. |
| --- | --- |

—

uuringuid.

Tasuvusanalüüs teadus-, arendus- ja innovatsioonisektoris

Teadus-, arendus- ja innovatsiooniinfrastruktuuri (TAI-infrastruktuur) kulude ja tulude mõõtmine või hindamine on teadaolevalt väga keeruline. Siiski keskendutakse maailma poliitikaaruteludes aina rohkem innovatsioonile ja teadmistepõhisele majandusele kui pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu käimapanevale jõule. Sotsiaal-majandusliku mõju uurimiseks kasutatakse arvukalt meetodeid ja näitajaid. Panga praegune metoodika on konservatiivne ja vastab regionaalpoliitika peadirektoraadi suunisele „Investeerimisprojektide tasuvusanalüüsi teatmik” („Guide to cost/benefit analysis of investment projects”). Ent selles dokumendis ei selgitata TAI-sektorit.

Selle lünga täitmiseks palkas JASPERSi meeskond kõigepealt konsultandi, kes tegi koostööd Tšehhi ametiasutustega, et töötada välja tasuvusanalüüsi juhend TAI-infrastruktuuri jaoks. Paari aasta jooksul selle juhendi kasutamisel saadud kogemused on võimaldanud luua hea andmebaasi, saada ülevaate sektoris valitsevatest suundumustest ning mõista juhendi eeliseid ja puuduseid.

Juhendi instituudisisene läbivaatamine on lisaks aidanud mõista mitmeid juhendiga seotud asjakohaseid rahalisi väärtusi, ent on näidanud ka seda, mida juhendi edasiarendamiseks veel teha tuleb.

Samal ajal on kogu maailmas tekkinud suur huvi selle sektori tasuvusanalüüsi vastu ning käimas on oluliselt rohkem selle sektori uuringuid kui esimese suunise väljatöötamise ajal. Uuringuid viiakse läbi nii suuremate teadusasutuste juhtimisel kui ka selleteemalistes eraldi foorumites (hea näide on FenRIAM (http://www.fenriam.eu/ või http://www.fenriam.eu/doc/FenRIAM%20full%20guide.pdf)).

Projekti eesmärk on tugineda praegusele sisemisele läbivaatamisele ja töötada välja mudel, mis on akadeemiliselt usaldusväärne ja kindel, ent samal ajal lihtsasti kohaldatav ja hinnatav. Selleks peab uurimismeeskond tutvuma valdkonna uusima kirjandusega, hindama liikmesriikide maksevalmiduse mudeleid seoses sellistest projektidest tavapäraselt saadud kasuteguritega, selgitama vajaduse korral selliste võimalike kasuteguritega seotud väärtuseid turul ning tegema kindlaks tüüpilised TAI-infrastruktuuri projektid, mille rahastamist taotletakse. Kogu uurimistöö peab toimuma asjakohases teoreetilises raamistikus.

Tulemused

EIBURSi toetuse saamiseks peaks ülikooli teaduskeskus algatama teadustööprogrammi, mis on keskendunud olemasolevate meetodite ja prognoositud infrastruktuuriinvesteeringuvajaduste läbivaatamisele, ning töötama välja ühtse meetodi kulude ja tulude prognoosimiseks, mida saaks kasutada nii pank kui ka teised isikud (eelkõige projektide esitajad). Kuna tegemist on kolmeaastase uuringuga, siis peaksid taotlejad koostama vaheandmete esitamise ajakava. Projekt võib hõlmata ka täiendavat tegevust, mida ülikooli teaduskeskus on valmis läbi viima selle uurimisvaldkonna sponsorlustoetusega, sealhulgas:

| — | kursuste, suvekoolide, konverentside ja seminaride korraldamist; |
| --- | --- |

—

kursuste, suvekoolide, konverentside ja seminaride korraldamist;

| — | andmebaaside loomist; |
| --- | --- |

—

andmebaaside loomist;

| — | uuringuid. |
| --- | --- |

—

uuringuid.

Projekt peaks vastama kõikidele peamiste Euroopa institutsioonide koostatud või ajakohastatud tasuvusanalüüsi suunistele.

Projektiettepanekud tuleb esitada inglise või prantsuse keeles ning esitamistähtaeg on 14. september 2012. Pärast seda tähtaega esitatud projektiettepanekuid arvesse ei võeta. Projektiettepanekud tuleb saata järgmiselt.

| | Elektrooniline koopia:

  universities@eib.org
  ja |
| --- | --- |

Elektrooniline koopia:

universities@eib.org

ja

| | paberkoopia:






  EIB Institute |
| --- | --- |
| 98-100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

paberkoopia:

EIB Institute

98-100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

For the attention of Ms Luísa FERREIRA, Co-ordinator.

Täpsemat teavet EIBURSi valikumenetluse ning teiste programmide ja mehhanismide kohta saab aadressilt http://institute.eib.org/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6573 – ForFarmers/Agricola)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 162/11

| 1. | 31. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ForFarmers UK Ltd. (edaspidi „ForFarmers”, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal ForFarmers Group B.V. (edaspidi „ForFarmers”, Madalmaad), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Agricola Group Ltd. (edaspidi „Agricola”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

31. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ForFarmers UK Ltd. (edaspidi „ForFarmers”, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal ForFarmers Group B.V. (edaspidi „ForFarmers”, Madalmaad), omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Agricola Group Ltd. (edaspidi „Agricola”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ForFarmers: loomasööda ja muu põllumajandusliku tooraine tootmine ja nendega varustamine, sugubroilerid, muud põllumajandusteenused; tooraine pakkumine loomasööda-, toiduaine- ja kütusetööstusele tütarettevõtja Cefetra B.V. kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ForFarmers: loomasööda ja muu põllumajandusliku tooraine tootmine ja nendega varustamine, sugubroilerid, muud põllumajandusteenused; tooraine pakkumine loomasööda-, toiduaine- ja kütusetööstusele tütarettevõtja Cefetra B.V. kaudu;

| — | Agricola: kaubandusliku nimetuse BOCM Pauls all peamiselt Ühendkuningriigis loomasöödaga varustamisega tegelevate ettevõtete valdusettevõtja. |
| --- | --- |

—

Agricola: kaubandusliku nimetuse BOCM Pauls all peamiselt Ühendkuningriigis loomasöödaga varustamisega tegelevate ettevõtete valdusettevõtja.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6573 – ForFarmers/Agricola):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6573 – ForFarmers/Agricola):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 162/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LAKELAND HERDWICK”

EÜ nr: UK-PDO-0005-0891-06.09.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Lakeland Herdwick”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatakse puhast Herdwicki tõugu uttedest ja jääradest pärit, Cumbria maakonnas sündinud, kasvanud ja tapetud tallede ja lammaste rümpasid ja jaotustükke. See liha on peene tekstuuriga ja pehme ning selle maitse tugevneb aeglase kasvu ja pika karjatamisaja tulemusel. Värvuselt on liha roosa kuni tumeroosa – tavaliselt tumedam kui tasandikualade tarbetõugu loomade liha. Rasv on tihke, plastne ja valge.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Herdwicki tõugu lambaid kasvatatakse Loode-Inglismaal Cumbria maakonnas Lake Districti piirkonna kesk- ja lääneosas asuvates mägitaludes ning karjatatakse selles piirkonnas asuvate Inglismaa kõrgeimate mägede nõlvadel, kus nad söövad kohalikke heintaimi, sh rohttaimed, kanarbik ja muud taimed, nagu mustikas. Olenevalt aastaajast söödetakse tapavalmeid tallesid ja uttesid rohu, heina või silo ja/või lisasöödaga. Lisasööt on kohalikku päritolu.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Lammas peab määratletud piirkonnas:

| — | sündima, |
| --- | --- |

—

sündima,

| — | kasvama, |
| --- | --- |

—

kasvama,

| — | tapavalmiks saama, |
| --- | --- |

—

tapavalmiks saama,

| — | tapetud olema ja |
| --- | --- |

—

tapetud olema ja

| — | selle rümbale tuleb seal vajutada punkti 3.7 kohane logo. |
| --- | --- |

—

selle rümbale tuleb seal vajutada punkti 3.7 kohane logo.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Rümbal peab tarbimisse laskmisel olema logo „Lakeland Herdwick”, mis võimaldab toote ära tunda ja tagab selle päritolu. Liha tuleb märgistada tapamajas ja seda müüakse punktis 3.2 kirjeldatud jaotustükkidena. Logo „Lakeland Herdwick” pannakse rümba pinnale, et see jääks jaotustükkide välisküljele.

Pakendil peavad lisaks ELi graafilisele sümbolile ja sellega seotud andmetele ning seadusega ettenähtud teabele olema selges ja loetavas trükikirjas järgmised lisaandmed:

| — | nimetus „Lakeland Herdwick” ja märge „Protected Designation of Origin” ning |
| --- | --- |

—

nimetus „Lakeland Herdwick” ja märge „Protected Designation of Origin” ning

| — | tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja aadress. |
| --- | --- |

—

tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja aadress.

Rümbale märgitav logo „Lakeland Herdwick” on ovaalse kujuga, selle ülaossa on märgitud sõna LAKELAND ja alaossa HERDWICK ning nende vahel on trükitäht, mis tähistab asjaomast tapamaja.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Cumbria maakond

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Lake District kuulutati 1951. aastal rahvuspargiks ning nimetatud piirkonda ja selle ümbruskonda tähistatakse tavaliselt nimetusega „Lakeland”. Cumbria maakond moodustati 1970ndatel aastatel varasematest Cumberlandi ja Westmorlandi maakondadest ning Lancashire ja Yorkshire osadest.

Herdwicki tõugu lambad veedavad kogu aasta Inglismaa kõrgeimal ja ebatasaseimal maastikul, kus sajab ka kõige rohkem vihma. Neid karjatatakse Lake Districti piirkonnas asuvate Inglismaa kõrgeimate mägede nõlvadel, kus nad söövad kohalikke heintaimi, sh rohttaimed, kanarbik ja muud taimed, nagu mustikas. Kasvatuspiirkonna põhiosa on Lake Districti rahvuspargi lääne-ja keskosas.

Need maad on suures jaos aiaga piiramata mägikarjamaad, millest suure osa moodustab ka üldkasutatav maa. Herdwicki tõugu lambaid karjatatakse koos nende emadega ja seeläbi õpivad nad tundma, kus asub avatud mäenõlvadel nende kasvatajale kuuluv karjamaa, kohalike hulgas tuntud kui „heaf”. See keerukas süsteem toimib vaid siis, kui iga uus utepõlvkond õpib, kus nende karjamaa on. See süsteem on nii tähtis, et Herdwicki tõugu lambaid kasvatatavates taludes on sageli talu juurde kuuluv kari (nn landlord’s flock), st aretusuttedest tuumkari, kes on harjunud kasvatajale kuuluva karjamaaga ja on kogu lambakasvatusettevõtte alus. Sellise tuumkarja suurus erineb talude vahel, kuid moodustab üldjuhul umbes kolmandiku kogu karjast.

5.2.   Toote eripära:

Herdwick on Cumbrias asuva Lake Districti piirkonna kesk- ja lääneosa kohalik lambatõug, keda peetakse eriliste geomorfoloogiliste ja kliimatingimustega kohanenud tõu musternäidiseks. Riigi lambakasvatajate ühingu trükise „British Sheep” 1998. aastal ilmunud 9. väljaandes kirjutati Herdwicki tõu kohta nii: „Seda oma olemuselt mägitõugu peetakse üldiselt vastupidavaimaks Suurbritannia tõuks, kes sobib oma kasvualadele suurepäraselt.”

Rümpade omadused

| | Talled on tapaajal 8–12kuused (võrdluseks: tasandikualade tarbetõugu tallesid võib tappa juba 4 kuuselt). Nende eluskaal on 28–40 kg ja tapakaal on 14–22 kg. |
| --- | --- |

Talled on tapaajal 8–12kuused (võrdluseks: tasandikualade tarbetõugu tallesid võib tappa juba 4 kuuselt). Nende eluskaal on 28–40 kg ja tapakaal on 14–22 kg.

| | Herdwicki tõugu pöetud loomad (shearling) ja vanemad lambalihaks müüdavad loomade eluskaal võib olla üle 38 kg ja tapakaal 18 kg. Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatud tallerümbad kuuluvad liha ja elusloomade liigitamise süsteemi EUROP kohaselt kategooriasse „O” ning sama nimetusega tähistatud pöetud loomade/lammaste rümbad kuuluvad kategooriasse „R”. Lambaliha saadakse tavaliselt üle 2 aasta vanusest loomast. Pöetud loom on tall, keda on esimest korda pöetud teisel eluaastal (vanuses 15 kuud kuni 2 aastat). | Eluskaal | Tapakaal | Tavaline EUROPi kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tall | 28–40 kg | 14–22 kg | O |
| Pöetud loom/lammas | 38 kg | 18 kg | R |

Herdwicki tõugu pöetud loomad (shearling) ja vanemad lambalihaks müüdavad loomade eluskaal võib olla üle 38 kg ja tapakaal 18 kg. Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatud tallerümbad kuuluvad liha ja elusloomade liigitamise süsteemi EUROP kohaselt kategooriasse „O” ning sama nimetusega tähistatud pöetud loomade/lammaste rümbad kuuluvad kategooriasse „R”. Lambaliha saadakse tavaliselt üle 2 aasta vanusest loomast. Pöetud loom on tall, keda on esimest korda pöetud teisel eluaastal (vanuses 15 kuud kuni 2 aastat).

Eluskaal

Tapakaal

Tavaline EUROPi kategooria

Tall

28–40 kg

14–22 kg

O

Pöetud loom/lammas

38 kg

18 kg

R

| | Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatud liha on tuntud iseloomuliku maitse ja organoleptiliste omaduste poolest, mis tulenevad sellest, et loomadel lastakse Lake Districti mäenõlvadel asuvatel nõmmedel ja rohumaadel kaua kasvada. Liha on mahlakas, pehme ja maitseb rohkem ulukiliha moodi kui tavaline lambaliha. Bristoli Ülikooli toiduloomade uurimise osakonna professor J. D. WOODi teadusuuringust ilmnes, et lambaliha „Lakeland Herdwick” on maitse ja tekstuuri poolest tasandikuala tõugude lammaste lihast parem ning sisaldab kasulikke omega-3 rasvhappeid. |
| --- | --- |

Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatud liha on tuntud iseloomuliku maitse ja organoleptiliste omaduste poolest, mis tulenevad sellest, et loomadel lastakse Lake Districti mäenõlvadel asuvatel nõmmedel ja rohumaadel kaua kasvada. Liha on mahlakas, pehme ja maitseb rohkem ulukiliha moodi kui tavaline lambaliha. Bristoli Ülikooli toiduloomade uurimise osakonna professor J. D. WOODi teadusuuringust ilmnes, et lambaliha „Lakeland Herdwick” on maitse ja tekstuuri poolest tasandikuala tõugude lammaste lihast parem ning sisaldab kasulikke omega-3 rasvhappeid.

| | Nimetatud labaliha maitse eripära tõendas professor Wood põllumajandus-, kalandus- ja toiduministeeriumi tellimusel oktoobrist 1996 juunini 1997 tehtud uuringus „An investigation of flavours in meat from sheep grown slowly or more quickly on grass diets”. Uuringust selgus, et lihal on tavapäraste segatõugu tarbeloomade lihast parem maitse ja kõrgetasemelisemad organoleptilised omadused. Uuringu käigus leiti kinnitust ka varasematele tulemustele, et lambaliha sisaldab rohkem steariinhape ja α-linoleenhapet kui veise- ja sealiha. Ilmnes, et maitseomadused paranesid tänu sellele, et lamba lihases suurenes vanemaks saades polüküllastamata rasvhapete kogus. Järeldati, et lambaliha „Lakeland Herdwick” positiivseteks omadusteks on suurem üldine rasva- (lihaskiudude vaheline rasv) ja polüküllastamata rasvhapete sisaldus. |
| --- | --- |

Nimetatud labaliha maitse eripära tõendas professor Wood põllumajandus-, kalandus- ja toiduministeeriumi tellimusel oktoobrist 1996 juunini 1997 tehtud uuringus „An investigation of flavours in meat from sheep grown slowly or more quickly on grass diets”. Uuringust selgus, et lihal on tavapäraste segatõugu tarbeloomade lihast parem maitse ja kõrgetasemelisemad organoleptilised omadused. Uuringu käigus leiti kinnitust ka varasematele tulemustele, et lambaliha sisaldab rohkem steariinhape ja α-linoleenhapet kui veise- ja sealiha. Ilmnes, et maitseomadused paranesid tänu sellele, et lamba lihases suurenes vanemaks saades polüküllastamata rasvhapete kogus. Järeldati, et lambaliha „Lakeland Herdwick” positiivseteks omadusteks on suurem üldine rasva- (lihaskiudude vaheline rasv) ja polüküllastamata rasvhapete sisaldus.

| | Selle lambatõu kasvatajatel on vaja ka piirkonna tasandikel asuvaid maid, et kasvatada lambaid toiduahela jaoks. Ka teatavad tasandikuala lambakasvatajad kasvatavad Herdwicki tõugu lambaid. Kuna uttesid peetakse peamiselt aretamiseks, pärineb enamik inimtoiduks mõeldud lambalihast „Lakeland Herdwick” oinastest (kohitsetud jäär) ja tiinestumata uttedest. |
| --- | --- |

Selle lambatõu kasvatajatel on vaja ka piirkonna tasandikel asuvaid maid, et kasvatada lambaid toiduahela jaoks. Ka teatavad tasandikuala lambakasvatajad kasvatavad Herdwicki tõugu lambaid. Kuna uttesid peetakse peamiselt aretamiseks, pärineb enamik inimtoiduks mõeldud lambalihast „Lakeland Herdwick” oinastest (kohitsetud jäär) ja tiinestumata uttedest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Herdwicki tõugu lambaid peetakse Lake Districti eriliste geomorfoloogiliste ja kliimatingimustega kohanenud tõu musternäidiseks. Nimetusega „Lakeland Herdwick” tähistatud liha on tuntud iseloomuliku maitse ja organoleptiliste omaduste poolest, mis tulenevad sellest, et loomadel lastakse Lake Districti mäenõlvadel asuvatel nõmmedel ja rohumaadel kaua kasvada. Kogu lisasööt on kohalikku päritolu.

Sõna „Herdwick”, mille päritolu ulatub 12. sajandisse, tähendab lammaste karjamaad ja tuleneb ilmselt vanaskandinaavia keelsest sõnast „Herd-vic” (lambakasvatustalu). Lake Districtis tähistati selle sõnaga veel 17. sajandi lõpupoole väikest lambakasvatustalu, kuid 18. sajandiks tähistas see juba kindlalt lambatõugu.

Praegu peetakse Lake Districtis kaubanduslikel eesmärkidel umbes 50 000 Herdwicki tõugu lammast ligikaudu 120 põllumajandusettevõttes, millest osa kuulub pärandikaitse organisatsioonile National Trust. 1920ndatel aastatel investeeris Beatrix Potter (Pr Heelis) Peeter Pikk-kõrva lugudest saadud tulu sellesse, et ostis Lake Districtis ära talusid, mille aladel oli maa-arenduse või metsastamise oht. Neis püüdis ta taaselustada Herdwicki tõugu lammaste kasvatamise traditsiooni. Enne surma 1943. aastal jättis ta kõik oma talud organisatsioonile National Trust sooviga, et seal kasvatataks puhast Herdwicki tõugu lambaid.

Lambaliha „Lakeland Herdwick” serveeriti kuninganna Elizabeth II kroonimise puhul korraldatud õhtusöögil 1953. aastal.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/lakeland-herdwick-pdo-111109.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 8.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 162/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 162/20

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 162/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PORC DU SUD-OUEST”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0909-07.11.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Porc du Sud-Ouest”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Porc du Sud-Ouest” tähistatakse värsket sealiha, mida saadakse Prantsusmaa edelapiirkonnas sündinud ja kasvanud sigadelt, kelle söödast moodustab nuumamisperioodi jooksul (alates 12. elunädalast) vähemalt 30 % hammasmais.

Pärast tapmist ei jää sooja searümba mass alla 90 kg (kaalu ülempiiri ei ole), väga soojadel suveperioodidel (1. juunist kuni 30. septembrini) võib esineda kaalukõikumisi 3 kg ulatuses.

Sigade „Porc du Sud-Ouest” rümba kõrgeim pH peab jääma vahemikku 5,5–6,2.

Rümbast lõigatud tükkide värvus peab kaelatüki puhul olema jaapani värviskaala kohaselt 3–6.

Füüsikaliste ja keemiliste omaduste poolest iseloomustab sealiha „Porc du Sud-Ouest” suur polüküllastumata rasvhapete (liha rasvas olevatest kõikidest rasvhapetest moodustavad eelkõige linoolhapped 10–15 %) ja väike küllastunud rasvhapete hulk.

Samuti on lihas palju lipiide ja E-vitamiini.

Organoleptiliste omaduste poolest on liha „Porc du Sud-Ouest” värvus punasem kui tavalisel sealihal, liha on mahlane, õrna tekstuuri ja tugeva maitsega.

Selleks et vähendada sigade stressi, mis avaldab negatiivset mõju lõplikule pH-le ja halvendab liha kvaliteeti, peab teekond põllumajandusettevõttest tapamajja olema võimalikult lühike: kuni 200 km või kuni kuue tunni pikkune veoaeg.

Liha „Porc du Sud-Ouest” turustatakse värskelt ja järgmistelt tükeldatuna: rümbad, poolrümbad, jaotustükid, konditustatud tükid või kondiga tükid.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Kogu kasvatusperioodi vältel ei tohi sööt sisaldada maniokki, maguskartulit, vedelaid toidujäätmeid, lihajahu, kondi-, sule- või verejahu ega mis tahes muud loomset proteiini, välja arvatud vitamiinide ja mineraalide lisandina kasutav želatiin ning piimast ja piimatoodetest saadavad proteiinid.

Alates võõrutusest kuni tapmiseni sisaldab sigadele antav sööt vähemalt 60 % teravilja terade, teraviljatoodete või alamtoodetena.

Kogu nuumamisetapi jooksul (alates 12. elunädalast kuni tapmiseni) ei tohi sööt sisaldada palmiõli, mis on küllastunud rasvhapete allikas, kalast valmistatud saadusi, loomset rasva ega kasvu stimuleerivaid lisandeid. Samas etapis peab sigadele antav sööt koosnema vähemalt 30 % ulatuses hammasmaisist ja sisaldama linoolhapet (C18:2) vahemikus, mis jääb üle 1,1 % (11 g/kg sööda kohta) ja alla 1,7 % (17 g/kg sööda kohta).

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Liha kvaliteedi tagatis on seakasvatuse kõikide etappide (sündimine, võõrutamisele järgnev aeg, nuumamine) toimumine määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote märgistus sisaldab järgmist teavet:

| — | kaitstud geograafilise tähisega nimetus „Porc du Sud-Ouest”; |
| --- | --- |

—

kaitstud geograafilise tähisega nimetus „Porc du Sud-Ouest”;

| — | Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise värviline logo IGP (KGT), millele võib lisaks olla kiri „Indication Géographique Protégée” (kaitstud geograafiline tähis). |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise värviline logo IGP (KGT), millele võib lisaks olla kiri „Indication Géographique Protégée” (kaitstud geograafiline tähis).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähisega „Porc du Sud-Ouest” hõlmatud geograafilisse piirkonda kuuluvad järgmised halduspiirkonnad:

| — | Akvitaania piirkond, |
| --- | --- |

—

Akvitaania piirkond,

| — | Midi-Pyrénées' piirkond, |
| --- | --- |

—

Midi-Pyrénées' piirkond,

| — | Poitou-Charentesi piirkond. |
| --- | --- |

—

Poitou-Charentesi piirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Prantsusmaa edelapiirkonnal on kaks eripära: tegemist on ajaloolise seakasvatuspiirkonnaga ning kuna kohalik kliima on väga soodne maisikasvatuseks, siis on seal välja kujunenud sigadele vajalike toiteväärtuslike omadustega hammasmaisi kasutamine seasöödaks.

Ajalooline seakasvatuspiirkond

Prantsusmaa edelapiirkonnas on seakasvatus olnud olulisel kohal sajandeid. Seakasvatusest annab tunnistust keskajast pärinev rohkete laatade ja turgude traditsioon, mis hõlmas selliseid kohti nagu Garlin, Tarbes, Lembeye, Soumoulou, Dax, Garris, Saint Palais, Rabastens de Bigorre, Puylaurens, Villefranche de Rouergue, ulatudes XIX sajandi lõpus kuni Aveyroni ja Tarnini.

1862. aastal olid kolm Prantsusmaa edelapiirkonna departemangu (Dordogne, Corrèze, Aveyron) riigi kolm esimest seakasvatusdepartemangu.

Prantsusmaa edelapiirkonnas on sealiha olnud toiduks tarvitatavate lihade seas pikka aega esikohal. Suur osa maal elavatest peredest pidas siga ning talvine seatapp andis põhjust perekondlikuks ja ka naabruskonda hõlmavaks peoks. Oskusteave kujunes välja ajapikku: searümpa väärtustati tervikuna (kohalikuks tarbimiseks ja seejärel turule viimiseks), värske lihana ja ka töödeldud kujul (soolatud, kuivatatud või rasvas hautatud tooted). Esivanematelt päritud oskused ja retseptid on edelapiirkonna peredes endiselt au sees.

Kohalik kultuuripärand sisaldab rohkesti näiteid sealiha „Porc du Sud-Ouest” tootmise ja tarbimise pikkade traditsioonide kohta (seaduste tekstid, ilukirjandus, märkmed, kunstiteosed jne).

Tava kasutada sigade söödaks eriliste omadustega hammasmaisi

Edelapiirkond on teramaisi tootmise ajalooline keskus (89 % riiklikust maisitoodangust 1930. aastal ja 41 % praegu). Teramaisi all on siin kolm korda rohkem kasutatavat põllumajandusmaad kui teistes Prantsusmaa departemangudes ja kohalik tootmine ületab edelapiirkonna seakasvatuse vajaduse üle 50 korra.

Edelapiirkonnas kasvatatav maisiliik on peamiselt hammasmais, seda ajaloolistel põhjustel, kuid eelkõige tänu kliimatingimustele, mis on kõnealuses piirkonnas väga sobivad selle soojust ja niiskust vajava hilise maisisordi kasvatamiseks. Kogu maisi kasvutsükli ajal on temperatuur piisavalt kõrge ja suve jooksul on sademeid piisavalt. Oht, et temperatuur ületab hiliste sortide taluvust, jääb edelapiirkonnas alla 20 %, mis on kõnealuse piirkonna põllumajanduse jaoks vastuvõetav risk. Hilise maisisordi saagikus on muu hulgas 15–20 % suurem kui varasematel saakidel ja edelapiirkonna põllumehed kasvatavad seega eranditult hammasmaisi.

Hammasmaisil on ka eriline toiteväärtus: vähene niiskusesisaldus saagikoristusel (25–30 %) ja suur tärklisesisaldus tagavad maisi kõrge energeetilise väärtuse (750–780 g/kg kuivaine kohta). Maisile on iseloomulik eelkõige eri rasvainete suur osakaal: kogu rasvhapetest 60 % moodustavad küllastumata rasvhapped, sh linoolhape (omega 6). Samuti on hammasmaisis palju E-vitamiini (1,1–1,8 mg/g). Tegemist on väga suure energiasisaldusega teraviljaga.

5.2.   Toote eripära:

Eriliste omadustega liha

Sealiha „Porc du Sud-Ouest” rasvade koostis on eripärane: küllastunud rasvhapete sisaldus on madal (ligikaudu 40 %), kuid rohkesti (ligikaudu 60 %) on küllastumata rasvhappeid, mis on inimorganismile eriti olulised, sest organism ise ei suuda neid sünteesida. Küllastumata rasvhappeid leidub nii nahaaluses kui ka lihaskiudude vahelises rasvkoes.

Linoolhapet, mis on polüküllastumata rasvhape, on lihas leiduvates rasvhapetes 10–15 %.

Sealihas „Porc du Sud-Ouest” leiduvate lipiidide tase on samuti võrdlemisi kõrge (ligikaudu 5,4 % rasvhappeid võrreldes 3,8 % rasvhapetega tavalises prantsuse sealihas), pH-tase on kontrolli all ja jääb sobivasse vahemikku (5,5–6,2), ühtlasi on lihas palju E-vitamiini (antioksüdant). Jaanuaris 2011 koostatud sealiha „Porc du Sud-Ouest” ja tavalise prantsuse sealiha filee võrdlusanalüüside tulemuste kohaselt leidub sealihas „Porc du Sud-Ouest” 15 % võrra rohkem E-vitamiini (0,16 mg/100 g) kui tavalises prantsuse sealihas (0,13 mg/100 g).

Liha erilised füüsikalised ja keemilised omadused väljenduvad organoleptiliste omadustena ja annavad lihale selle tuntud mahlasuse ja õrna tekstuuri ning kuumtöödeldud liha puhul tugeva maitse.

Liha mahlasus ja õrn tekstuur sõltuvad lihas sisalduvate lipiidide ja vee kogusest, eelkõige just liha võimest vett siduda. Sealiha „Porc du Sud-Ouest” lipiidide tase on kõrge, linoolhappe tõttu on rasvarakud väiksema suurusega, mis võimaldab neil paremini vett siduda, mida omakorda soodustab vahemikku 5,5–6,2 jäävat pH-d.

Kuumtöötlemisel tuleb esile liha „Porc du Sud-Ouest” tugev maitse. Degusteerimisel esile tulevad maitse- ja lõhnaomadused sõltuvad eelkõige lipiidide sisaldusest ja liha pH-st. Polüküllastumata rasvhapete lipolüüsi ja oksüdeerumise käigus tekivad sekundaarse struktuuri lihtmolekulid ning see muudab liha maitse tavalise sealiha maitsest tugevamaks, samuti on lihal intensiivsem lõhn kuumtöötlemisel ning degusteerimisel.

Maitse ja lõhn sõltuvad ka molekulide vabanemisest liha valmimisel, mis peab jääma üksnes kaitstud geograafilise tähisega liha „Porc du Sud-Ouest” spetsifikaadis ettenähtud pH vahemikku.

Selle erinevusega on tarbija hästi kursis.

Lisaks on sealiha „Porc du Sud-Ouest” punasem kui tavaline prantsuse sealiha. Liha värvus oleneb selles olevast müoglobiinide hulgast.

Suure E-vitamiini sisalduse tõttu sealihas „Porc du Sud-Ouest” kaob liha säilitamisel selle punane värvus aeglasemalt, sest E-vitamiin takistab müoglobiini oksüdeerumist.

Nahaalust ja lihaskiudude vahelist rasva on piisaval hulgal ja see on valge värvusega.

Sealiha „Porc du Sud-Ouest” saamiseks kasvatatakse raskemat tõugu sigu kui tavalised prantsuse sead

Prantsusmaa edelapiirkonna sead on olnud alati raskemat tõugu kui tavalised prantsuse sead. Kaalust rääkides näitab 2010. aasta tapakaalu keskmine, et tavalise prantsuse sea rümp kaalub 91,71 kg ja searümp „Porc du Sud-Ouest” kaalub 94,03 kg (keskmine eluskaal 121 kg).

Raskemate sigade kasvatamise traditsiooni tõttu asutati 1967. aastal edelapiirkonna noteerimisala, et oleks võimalik võtta arvesse tehinguid edelapiirkonnas kasvatatud sigadega. Edelapiirkonna noteerimisalasse kuuluvad sealiha „Porc du Sud-Ouest” raskemad rümbad ja kõnealust noteerimisala on tunnustatud nõukogu 28. oktoobri 1969. aasta määrusega (EMÜ) nr 2112/69 (EÜT L 271, 29.10.1969). Edelapiirkonna searümpade eest maksmise süsteem, mis on erinev muude rümpade eest maksmise süsteemist ja tuleneb edelapiirkonna noteerimissüsteemist, on jõus ka praegusel ajal ning seda avaldab korrapäraselt kaubandusalaste uudiste teenistus (Service des Nouvelles des Marchés).

Sealiha „Porc du Sud-Ouest” tuntus

Tänu traditsioonile kasvatada maisiga söödetud ja teistest sigadest raskemaid sigu püüdsid tootjate ühendused oma toodangut väärtustada ja kaitsta, hakates korraldama selle pakkumist organiseeritult. Sealiha „Porc du Sud-Ouest” kvaliteeti rõhutava algatusega tegi algust Akvitaania tootmisharudevaheline organisatsioon (Interprofession Porcine d’Aquitaine) 1980ndatel ning aastal 1989 jõuti kvaliteedimärgiseni Label Rouge, mis andis kõnealusele sealihale tema tõelise staatuse.

Sealiha „Porc du Sud-Ouest” kuulub endiselt selle algatuse raamesse ning liha on samade omadustega kui märgist Label Rouge kandev maisiga nuumatud sigade liha (porc au grain du Sud-Ouest Label Rouge): Suure osa söödakogusest moodustavad mais ja teraviljad, liha omadused vastavad samadele füüsikalistele ja keemilistele ning silmaga hinnatavatele tingimustele. Samaväärseid või isegi rangemaid nõudmisi kohaldatakse ka sorteerimise ja rümpade väärtustamise puhul.

Algusaastatest kuni tänase päevani on algatus „Porc du Sud-Ouest” olnud märkimisväärselt edukas. Sellest annavad tunnistust alates 1991. aastast ajakirjanduses ilmunud artiklid ning ajalehtedes ja erialastes ajakirjades avaldatud retseptid; ajavahemikul 1997–2010 on algatusega liitunud paljud ettevõtjad ning tootele on pühendatud internetisaite. Tänu kõnealusele algatusele ja selle tuntusele on sealiha „Porc du Sud-Ouest” maine laialdast tunnustust leidnud.

Sealiha „Porc du Sud-Ouest” tuntus on aastate jooksul üha kinnistunud ja huvi toote vastu on endiselt väga suur. Tuntus avaldub konkreetsemalt tarbijate spontaanses valikus – seda liha eelistatakse selgelt muudele lihadele, seda peetakse märkimisväärselt erinevaks tavalisest prantsuse lihast ning selle eest ollakse valmis maksma kõrgemat hinda.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Hammasmaisil põhinev sööt kui liha eripära peamine põhjus

Prantsusmaa edelapiirkonnal on kaks eripära: tegemist on ajaloolise seakasvatuspiirkonnaga ning kuna kohalik kliima on maisikasvatuseks väga soodne, on seal välja kujunenud sigadele vajalike toiteväärtuslike omadustega hammasmaisi kasutamine seasöödaks.

Kuna hammasmais on edelapiirkonnas väga oluline kultuur, saab seda kasutada ka nuumsöödana. Alates 12. elunädalast moodustab sigade „Porc du Sud-Ouest” söödaratsioonist 30 % mais. Sellele lisaks peab söödaratsioon sisaldama vähemalt 1,1 % linoolhapet. Tänu söödale, mille energiaväärtus on hammasmaisi suure osakaalu tõttu suurem ja mis sisaldab rohkesti linoolhappeid, on liha eriliste omadustega: küllastunud rasvhapete sisaldus on madal, kuid küllastumata rasvhappeid on rohkesti, rasvasisaldus on suhteliselt suur ja E-vitamiini on palju.

Samuti on paljud uuringud kinnitanud, et sea kui monogastrilise looma liha füüsikalised ja keemilised omadused on tihedalt seotud sea söödaratsioonis olevate ainete füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning tänu hammasmaisi suurele osakaalule sisaldab liha suures koguses linoolhapet.

Erinevalt mäletsejatest, kelle puhul toimub söödast omistatavate rasvhapete küllastumine ja kes oma bioloogiliste vajaduste tõttu töötlevad polüküllastumata rasvhapped ümber, ladestuvad monogastrilistel loomadel toidust omistatavad rasvhapped keemiliselt muutumata otse kudedesse (C. Dutertre, Ingénieur Agronome).

Sea puhul mõjutavad söödast saadavate rasvhapete omadused otseselt rasvkoe rasvhapete koostist (Flanzy et al. 1970, Brooks 1971, Desmoulin et al. 1983, Rhee et al. 1988, Effets de la nature lipidique des régimes sur la composition en acides gras du jambon chez le porc lourd, Pantaleo et al., 1999).

Sigadele „Porc du Sud-Ouest” antud polüküllastumata rasvhapete eksogeenne osa koguneb rasvkoesse (Courboulay et Mourot 1995, Warmants et al. 1999, Courboulay et al. 1999). Muu hulgas on selle hästi esile toonud ka aastatel 1994–2000 toimunud ühenduse ADASEO (Association pour le Développement Agro-Environnemental du Sud-Ouest) katsete tulemused.

Seega on rümbas olevast lipiidide koostisest rääkides tehtud selgelt kindlaks, et kudedes ja eelkõige rasvkoes olevate rasvhapete koostis on tihedalt seotud toidu rasvhapete koostisega.

ADASEO teostatud uuringust selgus, et sealiha „Porc du Sud-Ouest” eripära tagab 30 % ulatuses hammasmaisi sisaldav sööt (spetsifikaadi kohane miinimumnõue).

Seega võime järeldada, et sealiha „Porc du Sud-Ouest” tuntusele aluse pannud erilised omadused (punane värvus, mahlakus, õrn struktuur, tugev maitse) on eelkõige seotud edelapiirkonna kohalike seakasvatajate oskusteabega: kindlalt väljakujunenud kohalike tavade alusel nuumatakse sead hammasmaisi abil tavapärasest raskemaks ning hammasmaisi erilised omadused mõjutavad omakorda rasvhapete koostist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcduSudOuest31012012.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---