# Europeiska unionens L 174/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 174 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången10 juli 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 174

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången10 juli 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/966 av den 6 juli 2018 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ekonomiskt partnerskapmellan Europeiska unionen och Japan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/967 av den 26 april 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 907/2014 vad gäller överskridande av betalningsfrister och vad gäller tillämplig växelkurs för utgiftsdeklarationer | 2 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/968 av den 30 april 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 vad gäller riskbedömningar för invasiva främmande arter | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/969 av den 9 juli 2018 om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller kraven på avlägsnande av specificerat riskmaterial från små idisslare (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2018/970 av den 18 april 2018 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/971 av den 9 juli 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 4460]

   (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/966 av den 6 juli 2018 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ekonomiskt partnerskapmellan Europeiska unionen och Japan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/967 av den 26 april 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 907/2014 vad gäller överskridande av betalningsfrister och vad gäller tillämplig växelkurs för utgiftsdeklarationer

2

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/968 av den 30 april 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 vad gäller riskbedömningar för invasiva främmande arter

5

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/969 av den 9 juli 2018 om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller kraven på avlägsnande av specificerat riskmaterial från små idisslare (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2018/970 av den 18 april 2018 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart

15

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/971 av den 9 juli 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 4460]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 4460]

1

20

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2018/683 av den 4 maj 2018 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa däck, andra än massivdäck, av gummi, nya eller regummerade, av sådana slag som används på bussar eller lastbilar, med ett belastningsindex högre än 121, med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/163 ( EUT L 116, 7.5.2018 ) | 38 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2018/683 av den 4 maj 2018 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa däck, andra än massivdäck, av gummi, nya eller regummerade, av sådana slag som används på bussar eller lastbilar, med ett belastningsindex högre än 121, med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/163 ( EUT L 116, 7.5.2018 )

( EUT L 116, 7.5.2018 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/966

av den 6 juli 2018

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ekonomiskt partnerskapmellan Europeiska unionen och Japan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket, jämförda med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 november 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar om ett frihandelsavtal med Japan. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 november 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar om ett frihandelsavtal med Japan.

| (2) | Förhandlingarna om avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (nedan kallat avtalet) har slutförts med framgång. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna om avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (nedan kallat avtalet) har slutförts med framgång.

| (3) | Avtalet bör undertecknas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan bemyndigas härmed, med förbehåll för att nämnda avtal ingås. (1)

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 6 juli 2018.

På rådets vägnar

G. BLÜMEL

Ordförande

---

(1)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om ingående av avtalet.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/967

av den 26 april 2018

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 907/2014 vad gäller överskridande av betalningsfrister och vad gäller tillämplig växelkurs för utgiftsdeklarationer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 40 och artikel 106.6, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 anges att utbetalningar av stöd till stödmottagare enligt det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS) ska göras av medlemsstaterna under en viss tidsperiod. Utbetalningar som görs utanför den perioden berättigar inte till unionsfinansiering och kan därför inte ersättas av kommissionen, i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) nr 1306/2013. När det gäller det stöd som beviljas inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) gäller de betalningsfristerna från ansökningsåret 2019. Specifika regler som gäller utbetalningar från Ejflu bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 anges att utbetalningar av stöd till stödmottagare enligt det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS) ska göras av medlemsstaterna under en viss tidsperiod. Utbetalningar som görs utanför den perioden berättigar inte till unionsfinansiering och kan därför inte ersättas av kommissionen, i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) nr 1306/2013. När det gäller det stöd som beviljas inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) gäller de betalningsfristerna från ansökningsåret 2019. Specifika regler som gäller utbetalningar från Ejflu bör därför fastställas.

| (2) | Med tanke på att medlemsstater i vissa fall gör Ejflu-utbetalningar som omfattas av IAKS efter den 30 juni på grund av att de har utfört ytterligare kontroller i samband med tvistiga anspråk, överklaganden eller andra nationella rättstvister bör man i enlighet med proportionalitetsprincipen fastställa ett fast utgiftstak inom vilket inga avdrag på utbetalningarna görs i dessa fall. Om utgiftstaket överskrids bör kommissionen, för att de ekonomiska konsekvenserna ska stå i proportion till förseningen, ges befogenhet att minska unionsfinansieringen i förhållande till förseningens varaktighet. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på att medlemsstater i vissa fall gör Ejflu-utbetalningar som omfattas av IAKS efter den 30 juni på grund av att de har utfört ytterligare kontroller i samband med tvistiga anspråk, överklaganden eller andra nationella rättstvister bör man i enlighet med proportionalitetsprincipen fastställa ett fast utgiftstak inom vilket inga avdrag på utbetalningarna görs i dessa fall. Om utgiftstaket överskrids bör kommissionen, för att de ekonomiska konsekvenserna ska stå i proportion till förseningen, ges befogenhet att minska unionsfinansieringen i förhållande till förseningens varaktighet.

| (3) | I artikel 5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (2) anges regler för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) när det gäller proportionella avdrag på månatliga utbetalningar där utbetalningarna gjorts efter det att betalningsfristen har löpt ut. Vad gäller Ejflu ska utgiftsdeklarationer upprättas och ersättningar betalas en gång per kvartal. För enkelhetens och effektivitetens skull bör en enhetlig avdragsprocentsats tillämpas för varje kvartal på försenade utbetalningar som ersätts genom Ejflu. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (2) anges regler för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) när det gäller proportionella avdrag på månatliga utbetalningar där utbetalningarna gjorts efter det att betalningsfristen har löpt ut. Vad gäller Ejflu ska utgiftsdeklarationer upprättas och ersättningar betalas en gång per kvartal. För enkelhetens och effektivitetens skull bör en enhetlig avdragsprocentsats tillämpas för varje kvartal på försenade utbetalningar som ersätts genom Ejflu.

| (4) | I artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014 anges den växelkurs som medlemsstater som inte ingår i euroområdet ska tillämpa för varje utbetalning eller indrivningsförfarande när de upprättar sina utgiftsdeklarationer. I de årliga utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna upprättar ingår dock även belopp för vilka ingen registrering för utbetalningar eller indrivningsförfaranden görs i det utbetalande organets räkenskaper, exempelvis de inkomster som härrör från de ekonomiska följderna av utebliven indrivning, såsom anges i artikel 54.2 första stycket i förordning (EU) nr 1306/2013. Därför bör en tillämplig växelkurs fastställas för andra åtgärder än dem som anges i artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014 anges den växelkurs som medlemsstater som inte ingår i euroområdet ska tillämpa för varje utbetalning eller indrivningsförfarande när de upprättar sina utgiftsdeklarationer. I de årliga utgiftsdeklarationer som medlemsstaterna upprättar ingår dock även belopp för vilka ingen registrering för utbetalningar eller indrivningsförfaranden görs i det utbetalande organets räkenskaper, exempelvis de inkomster som härrör från de ekonomiska följderna av utebliven indrivning, såsom anges i artikel 54.2 första stycket i förordning (EU) nr 1306/2013. Därför bör en tillämplig växelkurs fastställas för andra åtgärder än dem som anges i artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014.

| (5) | Delegerad förordning (EU) nr 907/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Delegerad förordning (EU) nr 907/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) nr 907/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Rubriken till artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Bristande efterlevnad av sista möjliga betalningsdatum vad gäller Europeiska garantifonden för jordbruket”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken till artikel 5 ska ersättas med följande:

”Bristande efterlevnad av sista möjliga betalningsdatum vad gäller Europeiska garantifonden för jordbruket”.

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 5a efter artikel 5:

  ”Artikel 5a
  Bristande efterlevnad av sista möjliga betalningsdatum vad gäller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

  1.   När det gäller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ska utgifter som betalas ut efter sista möjliga betalningsdatum ge rätt till unionsfinansiering på de villkor som anges i punkterna 2–6 i denna artikel, enligt de undantag som avses i artikel 40 första stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 och i enlighet med proportionalitetsprincipen.


  2.   Om de utbetalningar som gjorts efter den tidsfrist som avses i artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 motsvarar en gräns på högst 5 % av de utbetalningar som gjorts på utsatt tid ska inget avdrag göras på de mellanliggande utbetalningarna.
  Om de utbetalningar som gjorts efter den tidsfrist som avses i artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 överskrider gränsen på 5 % ska alla ytterligare utbetalningar som gjorts med en försening leda till följande avdrag för de perioder som anges i artikel 22.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (*1):






  a) | Utbetalningar som verkställts mellan den 1 juli och den 15 oktober det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 25 %. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 5a efter artikel 5:

”Artikel 5a

Bristande efterlevnad av sista möjliga betalningsdatum vad gäller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

1.   När det gäller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ska utgifter som betalas ut efter sista möjliga betalningsdatum ge rätt till unionsfinansiering på de villkor som anges i punkterna 2–6 i denna artikel, enligt de undantag som avses i artikel 40 första stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 och i enlighet med proportionalitetsprincipen.

2.   Om de utbetalningar som gjorts efter den tidsfrist som avses i artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 motsvarar en gräns på högst 5 % av de utbetalningar som gjorts på utsatt tid ska inget avdrag göras på de mellanliggande utbetalningarna.

Om de utbetalningar som gjorts efter den tidsfrist som avses i artikel 75.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 överskrider gränsen på 5 % ska alla ytterligare utbetalningar som gjorts med en försening leda till följande avdrag för de perioder som anges i artikel 22.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (*1):

a)

Utbetalningar som verkställts mellan den 1 juli och den 15 oktober det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 25 %.

| b) | Utbetalningar som verkställts mellan den 16 oktober och den 31 december det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 60 %. |
| --- | --- |

b)

Utbetalningar som verkställts mellan den 16 oktober och den 31 december det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 60 %.

| c) | Utbetalningar som verkställts efter den 31 december det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 100 %. |
| --- | --- |

c)

Utbetalningar som verkställts efter den 31 december det år då betalningsfristen löpte ut ska minskas med 100 %.

3.   Om den marginal som avses i punkt 2 första stycket inte har utnyttjats fullt ut för utbetalningar som gjorts senast den 31 december år N + 1 med avseende på kalenderåret N, och om den del som återstår av marginalen överstiger 2 %, ska återstoden, genom undantag från den punkten, sänkas till 2 %.

4.   Om särskilda omständigheter rörande förvaltningen har uppstått för vissa åtgärder eller om medlemsstaterna kan påvisa goda skäl, ska kommissionen tillämpa antingen andra tidsfrister än vad som anges i punkterna 2 och 3 eller lägre avdrag eller inget avdrag.

5.   Kontrollen av att betalningsfristen iakttas ska utföras en gång per budgetår för utbetalningar som gjorts före 15 oktober.

Eventuella överskridanden av betalningsfristen ska beaktas i det beslut om avslutande av räkenskaper som avses i artikel 51 i förordning (EU) nr 1306/2013.

6.   Avdrag enligt denna artikel ska göras utan att det påverkar tillämpningen av senare beslut om kontroll av överensstämmelse enligt artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet (EUT L 255, 28.8.2014, s. 59).”
  "

*1

| 3. | I artikel 11.2 ska följande stycke läggas till:
  ”För transaktioner för vilka det inte fastställts någon avgörande händelse enligt sektorslagstiftningen inom jordbruket ska växelkursen vara den näst sista växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den månad under vilken utgiften eller inkomsten deklarerades.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 11.2 ska följande stycke läggas till:

”För transaktioner för vilka det inte fastställts någon avgörande händelse enligt sektorslagstiftningen inom jordbruket ska växelkursen vara den näst sista växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den månad under vilken utgiften eller inkomsten deklarerades.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 255, 28.8.2014, s. 18).

2

---

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/5

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/968

av den 30 april 2018

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 vad gäller riskbedömningar för invasiva främmande arter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (1), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1143/2014, antagit en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse (nedan kallad unionsförteckningen), vilken ska uppdateras regelbundet. En förutsättning för införande av nya arter i unionsförteckningen är att en sådan riskbedömning som avses i artikel 5 i den förordningen (nedan kallad riskbedömningen) har genomförts. I artikel 5.1 a–h i förordning (EU) nr 1143/2014 anges de gemensamma element som ska beaktas i riskbedömningen (nedan kallade de gemensamma elementen). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har, i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1143/2014, antagit en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse (nedan kallad unionsförteckningen), vilken ska uppdateras regelbundet. En förutsättning för införande av nya arter i unionsförteckningen är att en sådan riskbedömning som avses i artikel 5 i den förordningen (nedan kallad riskbedömningen) har genomförts. I artikel 5.1 a–h i förordning (EU) nr 1143/2014 anges de gemensamma element som ska beaktas i riskbedömningen (nedan kallade de gemensamma elementen).

| (2) | Medlemsstaterna får, i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 1143/2014, lämna in en begäran om att invasiva främmande arter ska föras upp på unionsförteckningen. En sådan begäran ska åtföljas av en riskbedömning. Det finns redan flera metoder och protokoll för att genomföra riskbedömningen, och dessa används och respekteras inom forskarsamhället på området biologiska invasioner. Dessa metoders och protokolls värde och vetenskapliga robusthet bör erkännas. För att på ett effektivt sätt utnyttja befintliga kunskaper bör alla metoder eller protokoll som omfattar de gemensamma elementen godtas för utarbetandet av riskbedömningen. För att säkerställa att alla beslut om att föra upp arter på förteckningen bygger på riskbedömningar med likvärdig hög kvalitet och robusthet och för att ge riskbedömare vägledning om hur det ska säkerställas att de gemensamma elementen beaktas på lämpligt sätt, är det nödvändigt att fastställa en detaljerad beskrivning av de gemensamma elementen, samt en metodik som ska tillämpas i riskbedömningen och som de befintliga metoderna och protokollen bör följa. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna får, i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 1143/2014, lämna in en begäran om att invasiva främmande arter ska föras upp på unionsförteckningen. En sådan begäran ska åtföljas av en riskbedömning. Det finns redan flera metoder och protokoll för att genomföra riskbedömningen, och dessa används och respekteras inom forskarsamhället på området biologiska invasioner. Dessa metoders och protokolls värde och vetenskapliga robusthet bör erkännas. För att på ett effektivt sätt utnyttja befintliga kunskaper bör alla metoder eller protokoll som omfattar de gemensamma elementen godtas för utarbetandet av riskbedömningen. För att säkerställa att alla beslut om att föra upp arter på förteckningen bygger på riskbedömningar med likvärdig hög kvalitet och robusthet och för att ge riskbedömare vägledning om hur det ska säkerställas att de gemensamma elementen beaktas på lämpligt sätt, är det nödvändigt att fastställa en detaljerad beskrivning av de gemensamma elementen, samt en metodik som ska tillämpas i riskbedömningen och som de befintliga metoderna och protokollen bör följa.

| (3) | För att riskbedömningen ska kunna stödja beslutsfattande på unionsnivå bör den vara relevant för unionen som helhet med undantag för de yttersta randområdena (nedan kallat riskbedömningsområdet). |
| --- | --- |

(3)

För att riskbedömningen ska kunna stödja beslutsfattande på unionsnivå bör den vara relevant för unionen som helhet med undantag för de yttersta randområdena (nedan kallat riskbedömningsområdet).

| (4) | För att riskbedömningen ska kunna ge en solid vetenskaplig grund och säkra belägg som stöder beslutsfattande, ska all information som den innehåller, inbegripet information om artens förmåga att etablera sig och sprida sig i miljön i enlighet med artikel 4.3 b i förordning (EU) nr 1143/2014, vara underbyggd med bästa tillgängliga vetenskapliga belägg. Denna aspekt bör beaktas i den metodologi som ska tillämpas vid riskbedömningen. |
| --- | --- |

(4)

För att riskbedömningen ska kunna ge en solid vetenskaplig grund och säkra belägg som stöder beslutsfattande, ska all information som den innehåller, inbegripet information om artens förmåga att etablera sig och sprida sig i miljön i enlighet med artikel 4.3 b i förordning (EU) nr 1143/2014, vara underbyggd med bästa tillgängliga vetenskapliga belägg. Denna aspekt bör beaktas i den metodologi som ska tillämpas vid riskbedömningen.

| (5) | Invasiva främmande arter utgör ett allvarligt miljöhot, men det är inte alla arter som är lika väl undersökta. I de fall en art inte förekommer i riskbedömningsområdet eller förekommer endast i ett litet antal, kan kunskap om arten saknas eller vara ofullständig. När full kunskap erhålls kan arten redan ha introducerats till eller spridits inom riskbedömningsområdet. Riskbedömningen bör därför ta hänsyn till denna brist på kunskap och information och beakta den höga graden av osäkerhet vad gäller följderna av en introduktion eller spridning av arten. |
| --- | --- |

(5)

Invasiva främmande arter utgör ett allvarligt miljöhot, men det är inte alla arter som är lika väl undersökta. I de fall en art inte förekommer i riskbedömningsområdet eller förekommer endast i ett litet antal, kan kunskap om arten saknas eller vara ofullständig. När full kunskap erhålls kan arten redan ha introducerats till eller spridits inom riskbedömningsområdet. Riskbedömningen bör därför ta hänsyn till denna brist på kunskap och information och beakta den höga graden av osäkerhet vad gäller följderna av en introduktion eller spridning av arten.

| (6) | För att riskbedömningen ska ge ett gott underlag för beslutsfattande bör den genomgå en noggrann kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

(6)

För att riskbedömningen ska ge ett gott underlag för beslutsfattande bör den genomgå en noggrann kvalitetskontroll.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpning av de gemensamma elementen

En detaljerad beskrivning av tillämpningen av de gemensamma element som anges i artikel 5.1 a–h i förordning (EU) nr 1143/2014 (nedan kallade de gemensamma elementen) finns i bilagan till den här förordningen.

de gemensamma elementen

Artikel 2

Metodik som ska tillämpas vid riskbedömningen

1.   Riskbedömningen ska omfatta de gemensamma elementen, i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning, och ska vara förenlig med den metodik som anges i denna artikel. Riskbedömningen får bygga på valfria protokoll eller metoder, under förutsättning att alla krav som fastställs i denna förordning och i förordning (EU) nr 1143/2014 är uppfyllda.

2.   Riskbedömningen ska omfatta unionens territorium med undantag för de yttersta randområdena (nedan kallat riskbedömningsområdet).

3.   Riskbedömningen ska bygga på den mest tillförlitliga vetenskapliga information som finns tillgänglig, inklusive de senaste resultaten från internationell forskning, och stödjas med referenser till expertgranskade vetenskapliga publikationer. Om expertgranskade vetenskapliga publikationer saknas eller om den information som tillhandahålls genom sådana publikationer är otillräcklig, eller för att komplettera den information som samlats in, får de vetenskapliga beläggen också inbegripa andra publikationer, expertutlåtanden, information som samlats in av medlemsstaternas myndigheter, officiella meddelanden och information från databaser, inbegripet information som samlats in genom medborgarforskning. Alla källor ska anges och förses med referenser.

4.   Den metod eller det protokoll som används ska göra det möjligt att slutföra riskbedömningen även om det inte finns någon information om en viss art eller om informationen om en art är otillräcklig. Om en sådan brist på information föreligger ska detta uttryckligen anges i riskbedömningen så att ingen fråga i riskbedömningen lämnas obesvarad.

5.   Varje svar som ges i riskbedömningen ska inbegripa en bedömning av svarets grad av osäkerhet eller tillförlitlighet som avspeglar möjligheten att den information som behövs för svaret inte är tillgänglig eller är otillräcklig, eller det faktum att tillgängliga belägg är motstridiga. Bedömningen av svarets grad av osäkerhet eller tillförlitlighet ska baseras på en dokumenterad metod eller ett dokumenterat protokoll. Riskbedömningen ska innehålla en hänvisning till den dokumenterade metoden eller det dokumenterade protokollet.

6.   Riskbedömningen ska innehålla en sammanfattning av dess olika komponenter samt en övergripande slutsats, utformade på ett tydligt och konsekvent sätt.

7.   En kvalitetskontroll ska vara en integrerande del av riskbedömningen och ska minst omfatta en granskning av riskbedömningen utförd av två experter. Riskbedömningen ska innehålla en beskrivning av kvalitetskontrollen.

8.   Riskbedömningens författare och expertgranskarna ska vara oberoende och ha relevant vetenskaplig sakkunskap.

9.   Riskbedömningens författare och expertgranskarna får inte vara knutna till samma institution.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 317, 4.11.2014, s. 35.

1

---

BILAGA

Detaljerad beskrivning av de gemensamma elementen

| De gemensamma elementen | Detaljerad beskrivning |
| --- | --- |
| Artikel 5.1 a – En beskrivning av arten med dess taxonomiska identitet, dess historia samt dess naturliga och potentiella utbredningsområde | 1) | Beskrivningen av arten ska ge tillräcklig information för att säkerställa att artens identitet är entydig utan hänvisning till ytterligare dokumentation. |

De gemensamma elementen

Detaljerad beskrivning

Artikel 5.1 a – En beskrivning av arten med dess taxonomiska identitet, dess historia samt dess naturliga och potentiella utbredningsområde

1)

Beskrivningen av arten ska ge tillräcklig information för att säkerställa att artens identitet är entydig utan hänvisning till ytterligare dokumentation.

| 2) | Riskbedömningens omfattning ska vara klart avgränsad. Som regel bör en riskbedömning tas fram för varje enskild art, men det kan finnas fall där det är motiverat att utarbeta en riskbedömning som omfattar flera arter (t.ex. arter som tillhör samma släkte med jämförbara eller identiska egenskaper och effekter). Det ska tydligt anges om riskbedömningen omfattar mer än en art, eller om den utesluter eller endast inbegriper vissa underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser (och i tillämpliga fall, vilka underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser det gäller). Sådana val måste vara väl motiverade. |
| --- | --- |

2)

Riskbedömningens omfattning ska vara klart avgränsad. Som regel bör en riskbedömning tas fram för varje enskild art, men det kan finnas fall där det är motiverat att utarbeta en riskbedömning som omfattar flera arter (t.ex. arter som tillhör samma släkte med jämförbara eller identiska egenskaper och effekter). Det ska tydligt anges om riskbedömningen omfattar mer än en art, eller om den utesluter eller endast inbegriper vissa underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser (och i tillämpliga fall, vilka underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser det gäller). Sådana val måste vara väl motiverade.

| 3) | Beskrivningen av artens taxonomiska identitet ska innehålla samtliga följande element:






  — | Den taxonomiska familj, ordning och klass som arten tillhör. |
| --- | --- | --- |

3)

Beskrivningen av artens taxonomiska identitet ska innehålla samtliga följande element:

—

Den taxonomiska familj, ordning och klass som arten tillhör.

| — | Artens gällande vetenskapliga namn och namnets auktor. |
| --- | --- |

—

Artens gällande vetenskapliga namn och namnets auktor.

| — | En förteckning över de vanligaste synonymerna till det gällande vetenskapliga namnet. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de vanligaste synonymerna till det gällande vetenskapliga namnet.

| — | Namn som används inom handeln. |
| --- | --- |

—

Namn som används inom handeln.

| — | En förteckning över de underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser som är vanligast förekommande. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de underarter, lägre taxa, hybrider, sorter eller raser som är vanligast förekommande.

| — | Information om förekomsten av andra arter med snarlikt utseende:






  — | Andra främmande arter med liknande invasiva egenskaper, vilka ska undvikas som ersättningsarter (i detta fall kan man överväga att utarbeta en riskbedömning som omfattar flera arter, se punkt 2). |
| --- | --- | --- |

—

Information om förekomsten av andra arter med snarlikt utseende:

—

Andra främmande arter med liknande invasiva egenskaper, vilka ska undvikas som ersättningsarter (i detta fall kan man överväga att utarbeta en riskbedömning som omfattar flera arter, se punkt 2).

| — | Andra främmande arter utan liknande invasiva egenskaper, vilka kan användas som potentiella ersättningsarter. |
| --- | --- |

—

Andra främmande arter utan liknande invasiva egenskaper, vilka kan användas som potentiella ersättningsarter.

| — | Inhemska arter, så att förväxling och åtgärder riktade mot fel art kan undvikas. |
| --- | --- |

—

Inhemska arter, så att förväxling och åtgärder riktade mot fel art kan undvikas.

| 4) | Beskrivningen av artens historia ska omfatta dess invasionshistoria, inklusive information om vilka länder den har invaderat (både inom och utanför riskbedömningsområdet, i förekommande fall) och en ungefärlig tidslinje för första observation, etablering och spridning. |
| --- | --- |

4)

Beskrivningen av artens historia ska omfatta dess invasionshistoria, inklusive information om vilka länder den har invaderat (både inom och utanför riskbedömningsområdet, i förekommande fall) och en ungefärlig tidslinje för första observation, etablering och spridning.

| 5) | Beskrivningen av artens naturliga och potentiella utbredningsområde ska ange i vilken kontinent eller del av en kontinent, klimatzon och livsmiljö som arten förekommer naturligt. I tillämpliga fall ska det anges om arten kan spridas naturligt till riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

5)

Beskrivningen av artens naturliga och potentiella utbredningsområde ska ange i vilken kontinent eller del av en kontinent, klimatzon och livsmiljö som arten förekommer naturligt. I tillämpliga fall ska det anges om arten kan spridas naturligt till riskbedömningsområdet.

Artikel 5.1 b – En beskrivning av dess reproduktions- och spridningsmönster samt dynamik, däribland en bedömning av om det föreligger sådana miljöförhållanden som krävs för dess reproduktion och spridning

| 1) | Beskrivningarna av reproduktions- och spridningsmönster ska inbegripa huvuddragen i artens livscykel och beteendeegenskaper som kan förklara dess förmåga att etablera sig och spridas, t.ex. reproduktions- eller tillväxtstrategi, spridningsförmåga, livslängd, miljö- och klimatkrav, specialist- eller generalistegenskaper och annan relevant tillgänglig information. |
| --- | --- |

1)

Beskrivningarna av reproduktions- och spridningsmönster ska inbegripa huvuddragen i artens livscykel och beteendeegenskaper som kan förklara dess förmåga att etablera sig och spridas, t.ex. reproduktions- eller tillväxtstrategi, spridningsförmåga, livslängd, miljö- och klimatkrav, specialist- eller generalistegenskaper och annan relevant tillgänglig information.

| 2) | Beskrivningen av artens reproduktionsmönster och -dynamik ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av artens reproduktionsmekanismer. |
| --- | --- | --- |

2)

Beskrivningen av artens reproduktionsmönster och -dynamik ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av artens reproduktionsmekanismer.

| — | En bedömning av om miljöförhållanden som är lämpliga för artens reproduktion finns inom riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

En bedömning av om miljöförhållanden som är lämpliga för artens reproduktion finns inom riskbedömningsområdet.

| — | Uppgift om artens spridningstryck (t.ex. antal gameter, frön, ägg eller spridningsenheter, antal reproduktionscykler per år) för var och en av dessa reproduktionsmekanismer i relation till miljöförhållandena i riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

Uppgift om artens spridningstryck (t.ex. antal gameter, frön, ägg eller spridningsenheter, antal reproduktionscykler per år) för var och en av dessa reproduktionsmekanismer i relation till miljöförhållandena i riskbedömningsområdet.

| 3) | Beskrivningen av spridningsmönster och -dynamik ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av artens spridningsmekanismer. |
| --- | --- | --- |

3)

Beskrivningen av spridningsmönster och -dynamik ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av artens spridningsmekanismer.

| — | En bedömning av om miljöförhållanden som är lämpliga för artens spridning finns inom riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

En bedömning av om miljöförhållanden som är lämpliga för artens spridning finns inom riskbedömningsområdet.

| — | En indikation på hastigheten för var och en av dessa spridningsmekanismer i relation till miljöförhållandena i riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

En indikation på hastigheten för var och en av dessa spridningsmekanismer i relation till miljöförhållandena i riskbedömningsområdet.

Artikel 5.1 c – En beskrivning av de möjliga vägarna för introduktion och spridning av arten, både avsiktliga och oavsiktliga, i förekommande fall även de varor som arten vanligtvis är förknippad med

| 1) | Alla relevanta vägar för såväl introduktion som spridning ska beaktas. Den klassificering av vägar som utarbetats inom konventionen om biologisk mångfald (1) ska användas som grund. |
| --- | --- |

1)

Alla relevanta vägar för såväl introduktion som spridning ska beaktas. Den klassificering av vägar som utarbetats inom konventionen om biologisk mångfald (1) ska användas som grund.

| 2) | Beskrivningen av avsiktliga introduktionsvägar ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av introduktionsvägar, med en indikation om deras betydelse, och därmed förknippade risker (t.ex. sannolikheten för introduktion till riskbedömningsområdet via dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna; |
| --- | --- | --- |

2)

Beskrivningen av avsiktliga introduktionsvägar ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av introduktionsvägar, med en indikation om deras betydelse, och därmed förknippade risker (t.ex. sannolikheten för introduktion till riskbedömningsområdet via dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna;

| — | uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning. |
| --- | --- |

—

uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning.

| 3) | Beskrivningen av oavsiktliga introduktionsvägar ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av introduktionsvägar, med en indikation om deras betydelse, och därmed förknippade risker (t.ex. sannolikheten för introduktion till riskbedömningsområdet via dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; sannolikheten för att arten inte upptäcks vid införselstället. möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna; |
| --- | --- | --- |

3)

Beskrivningen av oavsiktliga introduktionsvägar ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av introduktionsvägar, med en indikation om deras betydelse, och därmed förknippade risker (t.ex. sannolikheten för introduktion till riskbedömningsområdet via dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; sannolikheten för att arten inte upptäcks vid införselstället. möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna;

| — | uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning. |
| --- | --- |

—

uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning.

| 4) | Beskrivningen av varor som ofta är förknippade med introduktion av arten ska innehålla en förteckning över och beskrivning av varorna med uppgift om därmed förknippade risker (t.ex. handelsvolymen; sannolikheten för att varan kontamineras eller fungerar som vektor). |
| --- | --- |

4)

Beskrivningen av varor som ofta är förknippade med introduktion av arten ska innehålla en förteckning över och beskrivning av varorna med uppgift om därmed förknippade risker (t.ex. handelsvolymen; sannolikheten för att varan kontamineras eller fungerar som vektor).

| 5) | Beskrivningen av avsiktliga spridningsvägar ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av vägar med en indikation om deras betydelse och därmed förknippade risker (t.ex. risken för spridning inom riskbedömningsområdet på grundval av dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna; |
| --- | --- | --- |

5)

Beskrivningen av avsiktliga spridningsvägar ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av vägar med en indikation om deras betydelse och därmed förknippade risker (t.ex. risken för spridning inom riskbedömningsområdet på grundval av dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna;

| — | uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning. |
| --- | --- |

—

uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning.

| 6) | Beskrivningen av oavsiktliga spridningsvägar ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över och beskrivning av vägar med en indikation om deras betydelse och därmed förknippade risker (t.ex. risken för spridning inom riskbedömningsområdet på grundval av dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; hur lätt det är att upptäcka arten; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna; |
| --- | --- | --- |

6)

Beskrivningen av oavsiktliga spridningsvägar ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över och beskrivning av vägar med en indikation om deras betydelse och därmed förknippade risker (t.ex. risken för spridning inom riskbedömningsområdet på grundval av dessa vägar; sannolikheten för överlevnad, reproduktion eller ökning under transport och lagring; hur lätt det är att upptäcka arten; möjligheten och sannolikheten för överföring från dessa vägar till en lämplig livsmiljö eller värd), om möjligt med uppgifter om specifika start- och slutpunkter för vägarna;

| — | uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning. |
| --- | --- |

—

uppgift om spridningstryck (t.ex. uppskattad volym eller antal exemplar, eller frekvens för passager via dessa vägar), inklusive sannolikheten för en ny invasion efter utrotning.

| 7) | Beskrivningen av varor som ofta är förknippade med spridningen av arten ska innehålla en förteckning över och beskrivning av varorna med uppgift om därmed förknippade risker (t.ex. handelsvolymen; sannolikheten för att varan kontamineras eller fungerar som vektor). |
| --- | --- |

7)

Beskrivningen av varor som ofta är förknippade med spridningen av arten ska innehålla en förteckning över och beskrivning av varorna med uppgift om därmed förknippade risker (t.ex. handelsvolymen; sannolikheten för att varan kontamineras eller fungerar som vektor).

Artikel 5.1 d – En grundlig bedömning av risken för introduktion, etablering och spridning i berörda biogeografiska områden under rådande förhållanden och under förutsebara förhållanden till följd av klimatförändring

| 1) | Den grundliga bedömningen ska ge insikt i riskerna för en arts introduktion till, etablering i och spridning inom relevanta biogeografiska regioner i riskbedömningsområdet, och förklara hur förutsebara klimatförändringar kommer att påverka dessa risker. |
| --- | --- |

1)

Den grundliga bedömningen ska ge insikt i riskerna för en arts introduktion till, etablering i och spridning inom relevanta biogeografiska regioner i riskbedömningsområdet, och förklara hur förutsebara klimatförändringar kommer att påverka dessa risker.

| 2) | Den grundliga bedömningen av riskerna måste inte omfatta en full uppsättning simuleringar grundade på olika klimatscenarier, men en bedömning av sannolikheten för introduktion, etablering och spridning på medellång sikt (t.ex. 30–50 år) ska tillhandahållas, tillsammans med en tydlig förklaring av gjorda antaganden. |
| --- | --- |

2)

Den grundliga bedömningen av riskerna måste inte omfatta en full uppsättning simuleringar grundade på olika klimatscenarier, men en bedömning av sannolikheten för introduktion, etablering och spridning på medellång sikt (t.ex. 30–50 år) ska tillhandahållas, tillsammans med en tydlig förklaring av gjorda antaganden.

| 3) | De risker som avses i punkt 1 kan exempelvis uttryckas som ”sannolikhet” eller ”grad”. |
| --- | --- |

3)

De risker som avses i punkt 1 kan exempelvis uttryckas som ”sannolikhet” eller ”grad”.

Artikel 5.1 e – En beskrivning av artens nuvarande utbredning samt om arten redan förekommer i unionen eller i grannländer, och en prognos över dess sannolika framtida utbredning

| 1) | Beskrivningen av den nuvarande utbredningen i riskbedömningsområdet eller i grannländer ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över de biogeografiska regioner eller marina delregioner i riskbedömningsområdet där arten förekommer och har etablerat sig. |
| --- | --- | --- |

1)

Beskrivningen av den nuvarande utbredningen i riskbedömningsområdet eller i grannländer ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över de biogeografiska regioner eller marina delregioner i riskbedömningsområdet där arten förekommer och har etablerat sig.

| — | Artens nuvarande etableringsstatus i varje medlemsstat och, i förekommande fall, i grannländer. |
| --- | --- |

—

Artens nuvarande etableringsstatus i varje medlemsstat och, i förekommande fall, i grannländer.

| 2) | Beskrivningen av den sannolika framtida utbredningen i riskbedömningsområdet eller i grannländer ska innehålla samtliga följande element:






  — | En förteckning över de biogeografiska regioner eller marina delregioner i riskbedömningsområdet där arten skulle kunna etablera sig, särskilt med tanke på förutsebara klimatförändringar. |
| --- | --- | --- |

2)

Beskrivningen av den sannolika framtida utbredningen i riskbedömningsområdet eller i grannländer ska innehålla samtliga följande element:

—

En förteckning över de biogeografiska regioner eller marina delregioner i riskbedömningsområdet där arten skulle kunna etablera sig, särskilt med tanke på förutsebara klimatförändringar.

| — | En förteckning över de medlemsstater och, i förekommande fall, grannländer där arten skulle kunna etablera sig, särskilt med tanke på förutsebara klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de medlemsstater och, i förekommande fall, grannländer där arten skulle kunna etablera sig, särskilt med tanke på förutsebara klimatförändringar.

Artikel 5.1 f – En beskrivning av de negativa effekterna på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster, inbegripet på inhemska arter, skyddade områden och hotade livsmiljöer samt på människors hälsa, säkerhet och ekonomi, inbegripet en bedömning av potentiella framtida effekter med beaktande av tillgänglig vetenskaplig kunskap

| 1) | I beskrivningen ska åtskillnad göras mellan kända effekter och potentiella framtida effekter på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster. De kända effekterna ska beskrivas för riskbedömningsområdet samt för tredjeländer i tillämpliga fall (t.ex. om de har liknande ekologiska och klimatiska förhållanden). Potentiella framtida effekter ska bedömas endast för riskbedömningsområdet. |
| --- | --- |

1)

I beskrivningen ska åtskillnad göras mellan kända effekter och potentiella framtida effekter på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster. De kända effekterna ska beskrivas för riskbedömningsområdet samt för tredjeländer i tillämpliga fall (t.ex. om de har liknande ekologiska och klimatiska förhållanden). Potentiella framtida effekter ska bedömas endast för riskbedömningsområdet.

| 2) | Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter ska baseras på bästa tillgängliga kvantitativa eller kvalitativa belägg. Effekternas omfattning ska graderas eller klassificeras. Det system som används för gradering eller klassificering av effekter ska anges genom en hänvisning till den bakomliggande publikationen. |
| --- | --- |

2)

Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter ska baseras på bästa tillgängliga kvantitativa eller kvalitativa belägg. Effekternas omfattning ska graderas eller klassificeras. Det system som används för gradering eller klassificering av effekter ska anges genom en hänvisning till den bakomliggande publikationen.

| 3) | Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på biologisk mångfald ska omfatta samtliga följande element:






  — | De olika biogeografiska regioner eller marina delregioner där arten skulle kunna etablera sig. |
| --- | --- | --- |

3)

Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på biologisk mångfald ska omfatta samtliga följande element:

—

De olika biogeografiska regioner eller marina delregioner där arten skulle kunna etablera sig.

| — | Inhemska arter som påverkas, inklusive rödlistade arter och arter som förtecknas i bilagorna till rådets direktiv 92/43/EEG (2) och arter som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (3). |
| --- | --- |

—

Inhemska arter som påverkas, inklusive rödlistade arter och arter som förtecknas i bilagorna till rådets direktiv 92/43/EEG (2) och arter som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (3).

| — | Livsmiljöer som påverkas, inklusive rödlistade livsmiljöer och livsmiljöer som förtecknas i bilagorna till direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöer som påverkas, inklusive rödlistade livsmiljöer och livsmiljöer som förtecknas i bilagorna till direktiv 92/43/EEG.

| — | Skyddade områden som påverkas. |
| --- | --- |

—

Skyddade områden som påverkas.

| — | Kemiska, fysikaliska och strukturella egenskaper och ekosystemfunktioner som påverkas. |
| --- | --- |

—

Kemiska, fysikaliska och strukturella egenskaper och ekosystemfunktioner som påverkas.

| — | Ekologisk status i akvatiska ekosystem och miljöstatus i marina vatten som påverkas. |
| --- | --- |

—

Ekologisk status i akvatiska ekosystem och miljöstatus i marina vatten som påverkas.

| 4) | Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på relaterade ekosystemtjänster ska omfatta samtliga följande element:






  — | Försörjande tjänster. |
| --- | --- | --- |

4)

Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på relaterade ekosystemtjänster ska omfatta samtliga följande element:

—

Försörjande tjänster.

| — | Reglerande tjänster. |
| --- | --- |

—

Reglerande tjänster.

| — | Kulturella tjänster. |
| --- | --- |

—

Kulturella tjänster.

| 5) | Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på människors hälsa och säkerhet och på ekonomin ska, i tillämpliga fall, innefatta information om följande:






  — | Sjukdomar, allergier och andra åkommor hos människor som kan hänföras direkt eller indirekt till en art. |
| --- | --- | --- |

5)

Beskrivningen av kända effekter och bedömningen av potentiella framtida effekter på människors hälsa och säkerhet och på ekonomin ska, i tillämpliga fall, innefatta information om följande:

—

Sjukdomar, allergier och andra åkommor hos människor som kan hänföras direkt eller indirekt till en art.

| — | Skador som orsakas direkt eller indirekt av en art och som påverkar säkerheten för människor, egendom eller infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Skador som orsakas direkt eller indirekt av en art och som påverkar säkerheten för människor, egendom eller infrastruktur.

| — | Direkta eller indirekta störningar av, eller annan påverkan på, en ekonomisk eller social verksamhet som beror på närvaron av en art. |
| --- | --- |

—

Direkta eller indirekta störningar av, eller annan påverkan på, en ekonomisk eller social verksamhet som beror på närvaron av en art.

Artikel 5.1 g – En bedömning av de potentiella kostnaderna för skador

| 1) | Bedömningen, uttryckt i ekonomiska eller andra termer, av de potentiella kostnaderna för skador på biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska beskriva dessa kostnader kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att bedöma kostnaderna för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga. |
| --- | --- |

1)

Bedömningen, uttryckt i ekonomiska eller andra termer, av de potentiella kostnaderna för skador på biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska beskriva dessa kostnader kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att bedöma kostnaderna för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga.

| 2) | Bedömningen av de potentiella kostnaderna för skador på människors hälsa och säkerhet och på ekonomin ska beskriva dessa kostnader kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att bedöma kostnaderna för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2)

Bedömningen av de potentiella kostnaderna för skador på människors hälsa och säkerhet och på ekonomin ska beskriva dessa kostnader kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att bedöma kostnaderna för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga.

Artikel 5.1 h – En beskrivning av artens kända användningar samt sociala och ekonomiska fördelar med dessa användningar

| 1) | Beskrivningen av artens kända användningar ska innehålla en förteckning över och beskrivning av kända användningar i och utanför unionen, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

1)

Beskrivningen av artens kända användningar ska innehålla en förteckning över och beskrivning av kända användningar i och utanför unionen, i tillämpliga fall.

| 2) | Beskrivningen av sociala och ekonomiska fördelar med artens kända användningar ska inbegripa en beskrivning av den miljömässiga, sociala och ekonomiska betydelsen av var och en av dessa användningar och en uppgift om vilka som drar nytta av fördelarna, uttryckt kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att beskriva dessa fördelar för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2)

Beskrivningen av sociala och ekonomiska fördelar med artens kända användningar ska inbegripa en beskrivning av den miljömässiga, sociala och ekonomiska betydelsen av var och en av dessa användningar och en uppgift om vilka som drar nytta av fördelarna, uttryckt kvantitativt och/eller kvalitativt beroende på vilken information som finns tillgänglig. Om den tillgängliga informationen inte räcker för att beskriva dessa fördelar för hela riskbedömningsområdet ska kvalitativa data eller olika fallstudier från unionen eller tredjeländer användas om sådana finns tillgängliga.

---

(1)  UNEP/CBD/SBSTTA/18/9/Add.1. – Hänvisningar till den klassificering av vägar som utarbetats inom konventionen om biologisk mångfald ska tolkas som hänvisningar till den senaste ändrade versionen av den klassificeringen.

(2)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

---

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/969

av den 9 juli 2018

om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller kraven på avlägsnande av specificerat riskmaterial från små idisslare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter.

| (2) | I förordning (EG) nr 999/2001 definieras specificerat riskmaterial som de vävnader som förtecknas i bilaga V till förordningen, och där föreskivs också att specificerat riskmaterial ska avlägsnas och bortskaffas i enlighet med bilaga V till samma förordning och med förordning (EG) nr 1069/2009 (2). Avlägsnande av specificerat riskmaterial är en åtgärd som är avsedd att hantera BSE-risken hos nötkreatur, får och getter. En förteckning över specificerat riskmaterial hos får och getter finns i punkt 1 b i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 999/2001 definieras specificerat riskmaterial som de vävnader som förtecknas i bilaga V till förordningen, och där föreskivs också att specificerat riskmaterial ska avlägsnas och bortskaffas i enlighet med bilaga V till samma förordning och med förordning (EG) nr 1069/2009 (2). Avlägsnande av specificerat riskmaterial är en åtgärd som är avsedd att hantera BSE-risken hos nötkreatur, får och getter. En förteckning över specificerat riskmaterial hos får och getter finns i punkt 1 b i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001.

| (3) | OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) rekommendationer om BSE i kapitel 11.4 i OIE:s Terrestrial Animal Health Code (3) är bara tillämpliga på BSE-smittämnet hos nötkreatur. När det gäller får och getter har OIE således inte fastställt någon förteckning över vävnader som det inte bör bedrivas handel med på grund av deras BSE-risk. |
| --- | --- |

(3)

OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) rekommendationer om BSE i kapitel 11.4 i OIE:s Terrestrial Animal Health Code (3) är bara tillämpliga på BSE-smittämnet hos nötkreatur. När det gäller får och getter har OIE således inte fastställt någon förteckning över vävnader som det inte bör bedrivas handel med på grund av deras BSE-risk.

| (4) | I kommissionens strategidokument om TSE för 2010–2015 (4) föreslås en möjlighet att se över den gällande förteckningen över specificerat riskmaterial mot bakgrund av forskningsrön och med beaktande av utvecklingen av den epidemiologiska situationen när det gäller BSE. Den epidemiologiska situationen när det gäller BSE i unionen har förbättrats betydligt. Under 2016 rapporterades fem BSE-fall hos nötkreatur i unionen jämfört med 2 166 rapporterade fall under 2001. Denna förbättring av BSE-situationen i unionen återspeglas i det faktum att 24 medlemsstater och två regioner i en medlemsstat nu har erkänts ha en försumbar BSE-risk i enlighet med kommissionens beslut 2007/453/EG (5), på grundval av den BSE-riskstatus som tillerkänts dem av OIE. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens strategidokument om TSE för 2010–2015 (4) föreslås en möjlighet att se över den gällande förteckningen över specificerat riskmaterial mot bakgrund av forskningsrön och med beaktande av utvecklingen av den epidemiologiska situationen när det gäller BSE. Den epidemiologiska situationen när det gäller BSE i unionen har förbättrats betydligt. Under 2016 rapporterades fem BSE-fall hos nötkreatur i unionen jämfört med 2 166 rapporterade fall under 2001. Denna förbättring av BSE-situationen i unionen återspeglas i det faktum att 24 medlemsstater och två regioner i en medlemsstat nu har erkänts ha en försumbar BSE-risk i enlighet med kommissionens beslut 2007/453/EG (5), på grundval av den BSE-riskstatus som tillerkänts dem av OIE.

| (5) | När det gäller specificerat riskmaterial från små idisslare nämns i kommissionens strategidokument om TSE för 2010–2015 en då pågående riskbedömning av relevansen av förteckningen över specificerat riskmaterial hos små idisslare. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) offentliggjorde denna riskbedömning den 2 december 2010 i ett vetenskapligt yttrande om BSE-/TSE-infektivitet i vävnader från små idisslare (nedan kallat Efsas yttrande från 2010) (6). I detta yttrande uppskattade Efsa att antalet små idisslare med BSE-smitta som skulle kunna komma in i livsmedelskedjan i unionen varje år är mycket begränsat, och bekräftade att dessa uppskattningar talar mot en utbredd BSE-epidemi i populationen av små idisslare i unionen. Efsas slutsats är giltig för hela unionen, oavsett medlemsstaternas BSE-riskstatus. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller specificerat riskmaterial från små idisslare nämns i kommissionens strategidokument om TSE för 2010–2015 en då pågående riskbedömning av relevansen av förteckningen över specificerat riskmaterial hos små idisslare. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) offentliggjorde denna riskbedömning den 2 december 2010 i ett vetenskapligt yttrande om BSE-/TSE-infektivitet i vävnader från små idisslare (nedan kallat Efsas yttrande från 2010) (6). I detta yttrande uppskattade Efsa att antalet små idisslare med BSE-smitta som skulle kunna komma in i livsmedelskedjan i unionen varje år är mycket begränsat, och bekräftade att dessa uppskattningar talar mot en utbredd BSE-epidemi i populationen av små idisslare i unionen. Efsas slutsats är giltig för hela unionen, oavsett medlemsstaternas BSE-riskstatus.

| (6) | Enligt det gemensamma vetenskapliga yttrande om ett eventuellt epidemiologiskt eller molekylärt samband mellan TSE hos djur och människor som antogs av Efsa och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar den 9 december 2010 (7) har det endast rapporterats två fall av BSE som förekommer under naturliga omständigheter i hela världen hos getter och inget fall av naturligt förekommande BSE har rapporterats hos får. De två naturliga BSE-fallen påvisades hos getter som föddes innan förbudet mot utfodring av produktionsdjur med bearbetat animaliskt protein infördes och vid en tidpunkt då BSE-epidemin hos nötkreatur nådde sin topp. |
| --- | --- |

(6)

Enligt det gemensamma vetenskapliga yttrande om ett eventuellt epidemiologiskt eller molekylärt samband mellan TSE hos djur och människor som antogs av Efsa och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar den 9 december 2010 (7) har det endast rapporterats två fall av BSE som förekommer under naturliga omständigheter i hela världen hos getter och inget fall av naturligt förekommande BSE har rapporterats hos får. De två naturliga BSE-fallen påvisades hos getter som föddes innan förbudet mot utfodring av produktionsdjur med bearbetat animaliskt protein infördes och vid en tidpunkt då BSE-epidemin hos nötkreatur nådde sin topp.

| (7) | Den 5 augusti 2015 offentliggjorde Efsa ett vetenskapligt yttrande avseende en begäran om granskning av en vetenskaplig publikation om den zoonotiska potentialen hos prioner från skrapie hos får (nedan kallat Efsas yttrande från 2015) (8). I det yttrandet konstaterade Efsa att det inte finns några belägg för ett orsakssamband mellan skrapie och TSE hos människor och bekräftade att det enda TSE-smittämne som visat sig vara zoonotiskt är det klassiska BSE-smittämnet. Efsa framhöll vidare att det saknas epidemiologiska belägg som tyder på att skrapie är zoonotiskt, särskilt eftersom sporadisk Creutzfeldt-Jakobs sjukdom hos människor förekommer i liknande utsträckning i länder med minimal förekomst av skrapie som i länder med hög förekomst av skrapie. |
| --- | --- |

(7)

Den 5 augusti 2015 offentliggjorde Efsa ett vetenskapligt yttrande avseende en begäran om granskning av en vetenskaplig publikation om den zoonotiska potentialen hos prioner från skrapie hos får (nedan kallat Efsas yttrande från 2015) (8). I det yttrandet konstaterade Efsa att det inte finns några belägg för ett orsakssamband mellan skrapie och TSE hos människor och bekräftade att det enda TSE-smittämne som visat sig vara zoonotiskt är det klassiska BSE-smittämnet. Efsa framhöll vidare att det saknas epidemiologiska belägg som tyder på att skrapie är zoonotiskt, särskilt eftersom sporadisk Creutzfeldt-Jakobs sjukdom hos människor förekommer i liknande utsträckning i länder med minimal förekomst av skrapie som i länder med hög förekomst av skrapie.

| (8) | De gällande kraven för avlägsnande av specificerat riskmaterial från små idisslare bör därför ändras så att endast vävnaderna med den högsta BSE-infektiviteten hos smittade små idisslare betecknas som specificerat riskmaterial. Enligt Efsas yttrande från 2010 visar försöksdata att den högsta infektiviteten hos får som inympats med BSE hittas i hjärnan och i ryggmärgen. |
| --- | --- |

(8)

De gällande kraven för avlägsnande av specificerat riskmaterial från små idisslare bör därför ändras så att endast vävnaderna med den högsta BSE-infektiviteten hos smittade små idisslare betecknas som specificerat riskmaterial. Enligt Efsas yttrande från 2010 visar försöksdata att den högsta infektiviteten hos får som inympats med BSE hittas i hjärnan och i ryggmärgen.

| (9) | Med hänsyn till den praktiska svårigheten att säkerställa att skallben inte kontaminerats med hjärnvävnad bör skallen hos får och getter som är äldre än tolv månader eller som har en permanent framtand som trängt genom tandköttet även fortsättningsvis betecknas som specificerat riskmaterial i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till den praktiska svårigheten att säkerställa att skallben inte kontaminerats med hjärnvävnad bör skallen hos får och getter som är äldre än tolv månader eller som har en permanent framtand som trängt genom tandköttet även fortsättningsvis betecknas som specificerat riskmaterial i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001.

| (10) | Endast skalle, inklusive hjärna och ögon, och ryggmärg från djur som är äldre än tolv månader eller som har en permanent framtand som trängt genom tandköttet bör därför betraktas som specificerat riskmaterial hos får och getter. |
| --- | --- |

(10)

Endast skalle, inklusive hjärna och ögon, och ryggmärg från djur som är äldre än tolv månader eller som har en permanent framtand som trängt genom tandköttet bör därför betraktas som specificerat riskmaterial hos får och getter.

| (11) | På grund av får- och getuppfödningens särdrag är det sällan möjligt att fastställa den exakta födelsedagen för dessa djur, och följaktligen ingår inte sådana uppgifter i det register för anläggningen som krävs enligt rådets förordning (EG) nr 21/2004 (9). Därför måste för närvarande hjärna, skalle och ögon från får och getter avlägsnas om djuret är äldre än tolv månader eller om det har en permanent framtand som trängt genom tandköttet. |
| --- | --- |

(11)

På grund av får- och getuppfödningens särdrag är det sällan möjligt att fastställa den exakta födelsedagen för dessa djur, och följaktligen ingår inte sådana uppgifter i det register för anläggningen som krävs enligt rådets förordning (EG) nr 21/2004 (9). Därför måste för närvarande hjärna, skalle och ögon från får och getter avlägsnas om djuret är äldre än tolv månader eller om det har en permanent framtand som trängt genom tandköttet.

| (12) | Uppskattningen av fårs och getters ålder utifrån tandbildning ger bara ett närmevärde, eftersom den dag då den första permanenta framtanden tränger fram hos får och getter kan variera med flera månader. Andra metoder för uppskattning av huruvida får och getter som sänts för slakt är äldre än tolv månader kan ge en likvärdig garantinivå när det gäller djurets ålder. Eftersom dessa metoder kan bero på särdragen hos får- och getslaktmetoder på nationell nivå bör metodernas tillförlitlighet utvärderas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där slakten sker. Punkt 1 b i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras för att ge möjlighet att uppskatta huruvida ett djur är äldre än tolv månader genom en metod som godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där slakten sker. |
| --- | --- |

(12)

Uppskattningen av fårs och getters ålder utifrån tandbildning ger bara ett närmevärde, eftersom den dag då den första permanenta framtanden tränger fram hos får och getter kan variera med flera månader. Andra metoder för uppskattning av huruvida får och getter som sänts för slakt är äldre än tolv månader kan ge en likvärdig garantinivå när det gäller djurets ålder. Eftersom dessa metoder kan bero på särdragen hos får- och getslaktmetoder på nationell nivå bör metodernas tillförlitlighet utvärderas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där slakten sker. Punkt 1 b i bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras för att ge möjlighet att uppskatta huruvida ett djur är äldre än tolv månader genom en metod som godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där slakten sker.

| (13) | Bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001 ska punkt 1 b ersättas med följande:

| ”b) | När det gäller får och getter: Skalle, inklusive hjärna och ögon, och ryggmärg från djur som är äldre än tolv månader eller som har en permanent framtand som trängt genom tandköttet, eller som är äldre än tolv månader enligt en uppskattning genom en metod som godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där slakten sker.” |
| --- | --- |

”b)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

2

(3)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: TSE-färdplan 2 – Ett strategidokument om transmissibel spongiform encefalopati 2010–2015, KOM(2010) 384 slutlig.

4

(5)  Kommissionens beslut 2007/453/EG av den 29 juni 2007 om fastställande av BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa utifrån deras BSE-risk (EUT L 172, 30.6.2007, s. 84).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 8(2010):12 artikelnr 1875 [92 s.].

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1945 [111 s.].

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal, vol.13(2015):8, artikelnr 4197 [58 s.].

8

EFSA Journal

(9)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

9

---

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/15

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV (EU) 2018/970

av den 18 april 2018

om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG (1), särskilt artikel 31.1, 31.3 och 31.4,

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (2), upphävs med verkan från och med den 7 oktober 2018 genom direktiv (EU) 2016/1629. I bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 anges att de tekniska krav som är tillämpliga för farkoster är de som fastställs i ES-TRIN-standard 2015/1. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG (2), upphävs med verkan från och med den 7 oktober 2018 genom direktiv (EU) 2016/1629. I bilaga II till direktiv (EU) 2016/1629 anges att de tekniska krav som är tillämpliga för farkoster är de som fastställs i ES-TRIN-standard 2015/1.

| (2) | Unionens åtgärder på inlandssjöfartens område bör syfta till att säkerställa enhetlighet vid utarbetandet av de tekniska krav på fartyg i inlandssjöfart som ska tillämpas inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Unionens åtgärder på inlandssjöfartens område bör syfta till att säkerställa enhetlighet vid utarbetandet av de tekniska krav på fartyg i inlandssjöfart som ska tillämpas inom unionen.

| (3) | Europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) inrättades den 3 juni 2015 inom ramen för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) i syfte att utveckla tekniska standarder för inlandssjöfart på olika områden, särskilt när det gäller fartyg, informationsteknik och besättning. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) inrättades den 3 juni 2015 inom ramen för Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen (CCNR) i syfte att utveckla tekniska standarder för inlandssjöfart på olika områden, särskilt när det gäller fartyg, informationsteknik och besättning.

| (4) | Cesni har antagit den nya europeiska standarden för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, ES-TRIN-standarden 2017/1 vid sitt möte den 6 juli 2017 (3). |
| --- | --- |

(4)

Cesni har antagit den nya europeiska standarden för fastställande av tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, ES-TRIN-standarden 2017/1 vid sitt möte den 6 juli 2017 (3).

| (5) | I ES-TRIN-standarden fastställs de enhetliga tekniska krav som krävs för att garantera säkerheten för fartyg i inlandssjöfart. Den innehåller bestämmelser om varvsindustrin, inredning och utrustning för fartyg i inlandssjöfart, särskilda bestämmelser för vissa kategorier av fartyg som passagerarfartyg, skjutbogserade konvojer och containerfartyg, bestämmelser om utrustning för automatiska identifieringssystem, bestämmelser om identifiering av fartyg, en förlaga till intyg och register, övergångsbestämmelser samt anvisningar för tillämpningen av den tekniska standarden. |
| --- | --- |

(5)

I ES-TRIN-standarden fastställs de enhetliga tekniska krav som krävs för att garantera säkerheten för fartyg i inlandssjöfart. Den innehåller bestämmelser om varvsindustrin, inredning och utrustning för fartyg i inlandssjöfart, särskilda bestämmelser för vissa kategorier av fartyg som passagerarfartyg, skjutbogserade konvojer och containerfartyg, bestämmelser om utrustning för automatiska identifieringssystem, bestämmelser om identifiering av fartyg, en förlaga till intyg och register, övergångsbestämmelser samt anvisningar för tillämpningen av den tekniska standarden.

| (6) | CCNR kommer att ändra sin rättsliga ram, bestämmelserna om inspektion av fartyg på Rhen, för att hänvisa till den nya standarden och göra den nya standarden bindande inom ramen för tillämpningen av den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. |
| --- | --- |

(6)

CCNR kommer att ändra sin rättsliga ram, bestämmelserna om inspektion av fartyg på Rhen, för att hänvisa till den nya standarden och göra den nya standarden bindande inom ramen för tillämpningen av den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen.

| (7) | Direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv (EU) 2016/1629 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | För konsekvensens skull bör de ändrade bestämmelserna införlivas och tillämpas från och med samma dag, i enlighet med vad som ursprungligen föreskrevs vid införlivandet och tillämpningen av direktiv (EU) 2016/1629. |
| --- | --- |

(8)

För konsekvensens skull bör de ändrade bestämmelserna införlivas och tillämpas från och med samma dag, i enlighet med vad som ursprungligen föreskrevs vid införlivandet och tillämpningen av direktiv (EU) 2016/1629.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv (EU) 2016/1629 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga I till det här direktivet.

| 2. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

| 3. | Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet. |
| --- | --- |

3.

Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 7 oktober 2018 och som ska gälla från och med den dagen. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 252, 16.9.2016, s. 118.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG av den 12 december 2006 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 82/714/EEG (EUT L 389, 30.12.2006, s. 1).

2

(3)  Resolution Cesni 2017-II-1

3

---

BILAGA I

”BILAGA II

TEKNISKA MINIMIKRAV FÖR FARKOSTER SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZONERNA 1, 2, 3 OCH 4

De tekniska kraven för farkoster är de som anges i ES-TRIN-standarden 2017/1.

---

BILAGA II

Bilaga III till direktiv (EU) 2016/1629 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Styrka och stabilitet






  — | Förstärkt konstruktion och stabilitet |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Styrka och stabilitet

—

Förstärkt konstruktion och stabilitet

| — | Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap” |
| --- | --- |

—

Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap”

| 2. | Följande punkt ska läggas till som punkt 8:
  ”8.   Maskineri






  — | Styrsystem |
| --- | --- | --- |

2.

Följande punkt ska läggas till som punkt 8:

”8.   Maskineri

—

Styrsystem

| — | Propelleraxlar och tillbehör |
| --- | --- |

—

Propelleraxlar och tillbehör

| — | Framdrivningsmotorer, kopplingar och tillbehör |
| --- | --- |

—

Framdrivningsmotorer, kopplingar och tillbehör

| — | Förekomsten av en bogpropeller |
| --- | --- |

—

Förekomsten av en bogpropeller

| — | System för länspumpning och brandbekämpningsinstallationer |
| --- | --- |

—

System för länspumpning och brandbekämpningsinstallationer

| — | Nödkraftkällor och elektriska installationer |
| --- | --- |

—

Nödkraftkällor och elektriska installationer

| — | Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap”. |
| --- | --- |

—

Certifikat/intyg från ett erkänt klassificeringssällskap”.

---

BILAGA III

I bilaga V till direktiv (EU) 2016/1629 ska artikel 2.01.2 ändras på följande sätt:

| 1. | Led c ska ersättas på följande sätt:






  ”c) | En sjöfartsexpert som avlagt en båtförarexamen för inre vattenvägar, vilken ger innehavaren tillåtelse att framföra det fartyg som ska besiktigas.” |
| --- | --- | --- |

1.

Led c ska ersättas på följande sätt:

”c)

| 2. | Följande led ska läggas till som led d:






  ”d) | En expert på traditionella farkoster för besiktning av traditionella farkoster.” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande led ska läggas till som led d:

”d)

---

BESLUT

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/971

av den 9 juli 2018

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2018) 4460]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringarna i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/950 (5) som en följd av utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Tulcea och Satu Mare i Rumänien och i vissa andra medlemsstater i juni 2018. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringarna i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/950 (5) som en följd av utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Tulcea och Satu Mare i Rumänien och i vissa andra medlemsstater i juni 2018.

| (2) | Risken för att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket nyligen påvisats av sjukdomens senaste epidemiologiska utveckling, och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 och i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 7 november 2017 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risken för att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket nyligen påvisats av sjukdomens senaste epidemiologiska utveckling, och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 och i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 7 november 2017 (6).

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/950 antogs, har afrikansk svinpest spridit sig i Rumänien. I juni och juli 2018 har mer än 200 utbrott av afrikansk svinpest observerats hos tamsvin i länet Tulcea i Rumänien. Dessutom har flera utbrott av afrikansk svinpest i juli 2018 observerats hos tamsvin i länen Braila och Constanta i Rumänien. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Till följd av de skärpta åtgärder som vidtagits av Rumänien för att kontrollera förflyttningen av levande svin, varor av svin, animaliska biprodukter och andra produkter (vilket ytterligare kunde sprida sjukdomen från områden som drabbats av afrikansk svinpest till områden där inga observationer om afrikansk svinpest har gjorts) ska området i Rumänien mellan floden Donau och den rumänska kusten på avsnittet mellan Donaudeltat och staden Constanta förtecknas i del III i den bilagan. Därför bör de delar av det ovan nämnda området som tidigare förtecknats i del I i den bilagan nu förtecknas i del III i den. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/950 antogs, har afrikansk svinpest spridit sig i Rumänien. I juni och juli 2018 har mer än 200 utbrott av afrikansk svinpest observerats hos tamsvin i länet Tulcea i Rumänien. Dessutom har flera utbrott av afrikansk svinpest i juli 2018 observerats hos tamsvin i länen Braila och Constanta i Rumänien. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Till följd av de skärpta åtgärder som vidtagits av Rumänien för att kontrollera förflyttningen av levande svin, varor av svin, animaliska biprodukter och andra produkter (vilket ytterligare kunde sprida sjukdomen från områden som drabbats av afrikansk svinpest till områden där inga observationer om afrikansk svinpest har gjorts) ska området i Rumänien mellan floden Donau och den rumänska kusten på avsnittet mellan Donaudeltat och staden Constanta förtecknas i del III i den bilagan. Därför bör de delar av det ovan nämnda området som tidigare förtecknats i del I i den bilagan nu förtecknas i del III i den.

| (4) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningarna i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och tas med i förteckningarna i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/950 av den 3 juli 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 167, 4.7.2018, s. 11).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):7, artikelnr 4163. EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4732. EFSA Journal, vol. 15(2017):11, artikelnr 5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 651000, 651100, 651200, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900 és 653403 kódszámúvalamint 656100, 656200, 656300, 656400, 656701, 657010, 657100, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 651000, 651100, 651200, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900 és 653403 kódszámúvalamint 656100, 656200, 656300, 656400, 656701, 657010, 657100, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900850, 900860, 900930, 900950 és 903350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900850, 900860, 900930, 900950 és 903350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553110, 553250, 553260 és 553350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553110, 553250, 553260 és 553350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360 és 573450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360 és 573450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852050, 852150, 852250, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856250, 856260, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450 és 857550. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852050, 852150, 852250, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856250, 856260, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450 és 857550.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Skrundas novada,Nīkrācesun Rudbāržu pagasts un Skrundas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A9, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada,Nīkrācesun Rudbāržu pagasts un Skrundas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A9, Skrundas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio, Šaukėnų seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio, Šaukėnų seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Bisztynek i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bisztynek i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Barciany, Korsze i Srokowo w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Barciany, Korsze i Srokowo w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg. |
| --- |

powiat miejski Elbląg.

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gmina Kotuń w powiecie siedleckim, |
| --- |

gmina Kotuń w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica i Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica i Stanisławów w powiecie mińskim,

| gminy Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Sobolew, Trojanów, Wilga i Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Sobolew, Trojanów, Wilga i Żelechów w powiecie garwolińskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stromiec i Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stromiec i Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim. |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Niemce, Garbów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Niemce, Garbów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk w powiecie lubelskim,

| gminy Łęczna, Spiczyn, część gminy Ludwin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Puchaczów i Dratów, a następnie przez drogę nr 820 do północnej granicy gminy w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Łęczna, Spiczyn, część gminy Ludwin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Puchaczów i Dratów, a następnie przez drogę nr 820 do północnej granicy gminy w powiecie łęczyńskim,

| gminy Grabowiec, Miączyn, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Grabowiec, Miączyn, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany, Werbkowice, Mircze, część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany, Werbkowice, Mircze, część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki i część gminy Ostrów Lubelski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 821 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Ostrów Lubelski, a następnie przez drogę łączącą miejscowości Ostrów Lubelski, Głębokie i Stary Uścimów do wschodniej granicy gminy w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki i część gminy Ostrów Lubelski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 821 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Ostrów Lubelski, a następnie przez drogę łączącą miejscowości Ostrów Lubelski, Głębokie i Stary Uścimów do wschodniej granicy gminy w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Ryki, Dęblin i Stężyca w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Ryki, Dęblin i Stężyca w powiecie ryckim,

| gminy Puławy z miastem Puławy, Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Nałęczów, Markuszów, Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Puławy z miastem Puławy, Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Nałęczów, Markuszów, Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Kraśniczyn, Gorzków, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Izbica, Siennica Różana, Żółkiewka, część gminy Fajsławice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Łopiennik Górny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Kraśniczyn, Gorzków, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Izbica, Siennica Różana, Żółkiewka, część gminy Fajsławice położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Łopiennik Górny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Tyszowce w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Tyszowce w powiecie tomaszowskim,

| powiat miejski Lublin. |
| --- |

powiat miejski Lublin.

7.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Bihor county, |
| --- | --- |

—

Bihor county,

| — | Cluj county, |
| --- | --- |

—

Cluj county,

| — | Maramureș county, |
| --- | --- |

—

Maramureș county,

| — | Galați county, |
| --- | --- |

—

Galați county,

| — | Vrancea county, |
| --- | --- |

—

Vrancea county,

| — | Brăila county (except Big Island of Brăila), |
| --- | --- |

—

Brăila county (except Big Island of Brăila),

| — | Buzău county, |
| --- | --- |

—

Buzău county,

| — | Ialomița county (except Pond of Ialomita), |
| --- | --- |

—

Ialomița county (except Pond of Ialomita),

| — | Călărași county. |
| --- | --- |

—

Călărași county.

DEL II

1.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760 és 857650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760 és 857650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada, Glūdas, Svētes, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas, Sesavas, Platones un Vircavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada, Glūdas, Svētes, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas, Sesavas, Platones un Vircavas pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kabiles,Snēpeles un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kabiles,Snēpeles un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novada Ozolnieku un Cenu pagasts, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novada Ozolnieku un Cenu pagasts,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu, Šķēdes, Nīgrandes, Saldus, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, Zaņas, Ezeres, Pampāļu un Zirņu pagasts un Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu, Šķēdes, Nīgrandes, Saldus, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, Zaņas, Ezeres, Pampāļu un Zirņu pagasts un Saldus pilsēta,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasts un Skrundas pagasta daļa, kas atrodas uz Ziemeļiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasts un Skrundas pagasta daļa, kas atrodas uz Ziemeļiem no autoceļa A9,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Naujosios Akmenės kaimiškoji, Kruopių, Naujosios Akmenės miesto, Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Naujosios Akmenės kaimiškoji, Kruopių, Naujosios Akmenės miesto, Papilės seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Punios ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Punios ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto, Jurbarkų, seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto, Jurbarkų, seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Gudžiūnų, Surviliškio, Šėtos, Truskavos ir Vilainių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Gudžiūnų, Surviliškio, Šėtos, Truskavos ir Vilainių seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių seniūnija, Linkuvos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 151 ir kelio Nr. 211, ir Rozalimo seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių seniūnija, Linkuvos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 151 ir kelio Nr. 211, ir Rozalimo seniūnija,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Pakalniškių, Radviliškio, Radviliškio miesto, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto ir Tyrulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Pakalniškių, Radviliškio, Radviliškio miesto, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto ir Tyrulių seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo, część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim. |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo, część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim.

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| gminy Jasionówka, Jaświły, Knyszyn, Krypno, Mońki i Trzcianne w powiecie monieckim, |
| --- |

gminy Jasionówka, Jaświły, Knyszyn, Krypno, Mońki i Trzcianne w powiecie monieckim,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czeremcha, Narew, Narewka, część gminy Dubicze Cerkiewne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685,część gminy Kleszczele położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 685, a następnie nr 66 i nr 693, część gminy Hajnówka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685 i miasto Hajnówka w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czeremcha, Narew, Narewka, część gminy Dubicze Cerkiewne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685,część gminy Kleszczele położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 685, a następnie nr 66 i nr 693, część gminy Hajnówka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685 i miasto Hajnówka w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gmina Boćki i część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gmina Boćki i część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim, |
| --- |

gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Korycin, Krynki, Kuźnica, Sokółka, Szudziałowo, część gminy Nowy Dwór położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 670, część gminy Janów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 671 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Janów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Janów, Trofimówka i Kizielany i część gminy Suchowola położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 8 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Suchowola, a następnie przedłużonej drogą łączącą miejscowości Suchowola i Dubasiewszczyzna biegnącą do południowo-wschodniej granicy gminy w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Korycin, Krynki, Kuźnica, Sokółka, Szudziałowo, część gminy Nowy Dwór położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 670, część gminy Janów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 671 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Janów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Janów, Trofimówka i Kizielany i część gminy Suchowola położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 8 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Suchowola, a następnie przedłużonej drogą łączącą miejscowości Suchowola i Dubasiewszczyzna biegnącą do południowo-wschodniej granicy gminy w powiecie sokólskim,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Suchożebry, Mokobody, Mordy, Wodynie, część gminy Siedlce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 2 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy powiatu miejskiego Siedlce i i następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 do przecięcia z ulicą Majową w miejscowości Stok Lacki Folwark, ulicę Majową i ulicę Pałacową przez miejscowość Grubale do granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Suchożebry, Mokobody, Mordy, Wodynie, część gminy Siedlce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 2 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy powiatu miejskiego Siedlce i i następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 do przecięcia z ulicą Majową w miejscowości Stok Lacki Folwark, ulicę Majową i ulicę Pałacową przez miejscowość Grubale do granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, Pomiechówek, Zakroczym i miasto Nowy Dwór Mazowiecki w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, Pomiechówek, Zakroczym i miasto Nowy Dwór Mazowiecki w powiecie nowodworskim,

| gmina Joniec w powiecie płońskim, |
| --- |

gmina Joniec w powiecie płońskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Latowicz i Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Latowicz i Sulejówek w powiecie mińskim,

| gmina Borowie w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Borowie w powiecie garwolińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gmina Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  powiat radzyński, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat radzyński,

| gminy Krzywda, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wojcieszków, Wola Mysłowska, Trzebieszów, miasto Łuków i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na wschód i południe od linii stanowiącej granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 76 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 76 biegnącą do zachodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Krzywda, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wojcieszków, Wola Mysłowska, Trzebieszów, miasto Łuków i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na wschód i południe od linii stanowiącej granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 76 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 76 biegnącą do zachodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gmina Wyryki, część gminy Urszulin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82, część gminy Stary Brus położna na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gmina Wyryki, część gminy Urszulin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82, część gminy Stary Brus położna na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| część gminy Sosnowica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819, a następnie drogę nr 820 biegnące od północnej granicy gminy do miejscowości Nowy Orzechów i na południe od drogi biegnącej z miejscowości Nowy Orzechów w kierunku zachodnim do granicy gminy, część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Sosnowica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819, a następnie drogę nr 820 biegnące od północnej granicy gminy do miejscowości Nowy Orzechów i na południe od drogi biegnącej z miejscowości Nowy Orzechów w kierunku zachodnim do granicy gminy, część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, część gminy Firlej położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Uścimów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Głębokie i Stary Uścimów i dalej w kierunku wschodnim do granicy gminy w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, część gminy Firlej położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Uścimów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Głębokie i Stary Uścimów i dalej w kierunku wschodnim do granicy gminy w powiecie lubartowskim,

| gmina Trawniki i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| część gminy Fajsławice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Łopiennik Górny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

część gminy Fajsławice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Łopiennik Górny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Milejów, Puchaczów, część gminy Ludwin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Puchaczów i Dratów, a następnie przez drogę nr 820 do północnej granicy gminy i część gminy Cyców położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 82 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 841 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 82 w miejscowości Wólka Cycowska w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Milejów, Puchaczów, część gminy Ludwin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Puchaczów i Dratów, a następnie przez drogę nr 820 do północnej granicy gminy i część gminy Cyców położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 82 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 841 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 82 w miejscowości Wólka Cycowska w powiecie łęczyńskim,

| gminy Uchanie, Horodło i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Uchanie, Horodło i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Leśniowice, Wojsławice, Żmudź, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i część gminy wiejskiej Chełm położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 812 biegnącą od zachodniej granicy tej gminy do granicy powiatu miejskiego Chełm, a następnie południową granicę powiatu miejskiego Chełm do wschodniej granicy gminy w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Leśniowice, Wojsławice, Żmudź, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i część gminy wiejskiej Chełm położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 812 biegnącą od zachodniej granicy tej gminy do granicy powiatu miejskiego Chełm, a następnie południową granicę powiatu miejskiego Chełm do wschodniej granicy gminy w powiecie chełmskim.

7.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Sălaj county. |
| --- | --- |

—

Sălaj county.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Jelgavas novada Jaunsvirlaukas, Valgundes, Kalnciema, Līvbērzes, pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Jaunsvirlaukas, Valgundes, Kalnciema, Līvbērzes, pagasts,

| — | Ozolnieku novada Salgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novada Salgales pagasts,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu un Zvārdes pagasts. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu un Zvārdes pagasts.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Pivašiūnų ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Pivašiūnų ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Josvainių, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių ir Pernaravos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Josvainių, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių ir Pernaravos seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, Linkuvos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 151 ir kelio Nr. 211, Lygumų, Pakruojo, Pašvitinio ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, Linkuvos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 151 ir kelio Nr. 211, Lygumų, Pakruojo, Pašvitinio ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Grinkiškio, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Grinkiškio, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim

| w województwie podlaskim:





  gminy Dąbrowa Białostocka, Sidra, część gminy Nowy Dwór położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 670, część gminy Janów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 671 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Janów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Janów, Trofimówka i Kizielany i część gminy Suchowola położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 8 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Suchowola, a następnie przedłużonej drogą łączącą miejscowości Suchowola i Dubasiewszczyzna biegnącą do południowo-wschodniej granicy gminy w powiecie sokólskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Dąbrowa Białostocka, Sidra, część gminy Nowy Dwór położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 670, część gminy Janów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 671 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Janów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Janów, Trofimówka i Kizielany i część gminy Suchowola położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 8 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Suchowola, a następnie przedłużonej drogą łączącą miejscowości Suchowola i Dubasiewszczyzna biegnącą do południowo-wschodniej granicy gminy w powiecie sokólskim,

| gmina Giby, część gminy Krasnopol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i część gminy Sejny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 oraz południowo - zachodnią granicę miasta Sejny i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 w powiecie sejneńskim, |
| --- |

gmina Giby, część gminy Krasnopol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i część gminy Sejny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 oraz południowo - zachodnią granicę miasta Sejny i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 w powiecie sejneńskim,

| gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Czyże, część gminy Dubicze Cerkiewne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685,część gminy Kleszczele położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 685, a następnie nr 66 i nr 693 i część gminy Hajnówka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, część gminy Dubicze Cerkiewne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685,część gminy Kleszczele położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 685, a następnie nr 66 i nr 693 i część gminy Hajnówka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 685 w powiecie hajnowskim,

| gmina Goniądz w powiecie monieckim, |
| --- |

gmina Goniądz w powiecie monieckim,

| gminy Mielnik i Nurzec-Stacja w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Mielnik i Nurzec-Stacja w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gmina Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gmina Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gmina Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Skórzec, Wiśniew, część gminy Siedlce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 2 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy powiatu miejskiego Siedlce i następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 do przecięcia z ulicą Majową w miejscowości Stok Lacki Folwark, ulicę Majową i ulicę Pałacową przez miejscowość Grubale do granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnowschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości: Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Skórzec, Wiśniew, część gminy Siedlce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 2 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy powiatu miejskiego Siedlce i następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 do przecięcia z ulicą Majową w miejscowości Stok Lacki Folwark, ulicę Majową i ulicę Pałacową przez miejscowość Grubale do granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnowschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości: Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| w województwie lubelskim:





  gminy Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień i część gminy wiejskiej Chełm położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 812 biegnącą od zachodniej granicy tej gminy do granicy powiatu miejskiego Chełm, a następnie północną granicę powiatu miejskiego Chełm do wschodniej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień i część gminy wiejskiej Chełm położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 812 biegnącą od zachodniej granicy tej gminy do granicy powiatu miejskiego Chełm, a następnie północną granicę powiatu miejskiego Chełm do wschodniej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, część gminy Urszulin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82, część gminy Stary Brus położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, część gminy Urszulin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82, część gminy Stary Brus położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od granicy miasta Włodawa w powiecie włodawskim,

| część gminy Cyców położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i na północ od drogi nr 841 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

część gminy Cyców położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 82 i na północ od drogi nr 841 w powiecie łęczyńskim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, część gminy Sosnowica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819, a następnie drogę nr 820 biegnące od północnej granicy gminy do miejscowości Nowy Orzechów i na północ od drogi biegnącej z miejscowości Nowy Orzechów w kierunku zachodnim do granicy gminy, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, część gminy Sosnowica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 819, a następnie drogę nr 820 biegnące od północnej granicy gminy do miejscowości Nowy Orzechów i na północ od drogi biegnącej z miejscowości Nowy Orzechów w kierunku zachodnim do granicy gminy, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Kodeń, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Kodeń, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Jeziorzany, Michów, Kock, część gminy Firlej położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Ostrów Lubelski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 821 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Ostrów Lubelski, a następnie przez drogę łączącą miejscowości Ostrów Lubelski, Głębokie i Stary Uścimów i część gminy Uścimów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Głębokie i Stary Uścimów i dalej w kierunku wschodnim do granicy gminy w powiecie lubartowskim,gminy Adamów, Serokomla i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ i zachód od linii stanowiącej północną i zachodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 76 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 76 biegnącą od zachodniej granicy miasta Łuków do zachodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany, Michów, Kock, część gminy Firlej położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Ostrów Lubelski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 821 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Ostrów Lubelski, a następnie przez drogę łączącą miejscowości Ostrów Lubelski, Głębokie i Stary Uścimów i część gminy Uścimów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Głębokie i Stary Uścimów i dalej w kierunku wschodnim do granicy gminy w powiecie lubartowskim,gminy Adamów, Serokomla i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ i zachód od linii stanowiącej północną i zachodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 76 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 76 biegnącą od zachodniej granicy miasta Łuków do zachodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór i Ułęż w powiecie ryckim. |
| --- |

gminy Nowodwór i Ułęż w powiecie ryckim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Satu Mare county, |
| --- | --- |

—

Satu Mare county,

| — | Tulcea county, |
| --- | --- |

—

Tulcea county,

| — | Constanța county, |
| --- | --- |

—

Constanța county,

| — | Big Island of Brăila, |
| --- | --- |

—

Big Island of Brăila,

| — | Pond of Ialomita. |
| --- | --- |

—

Pond of Ialomita.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 10.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 174/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 174/38

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2018/683 av den 4 maj 2018 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa däck, andra än massivdäck, av gummi, nya eller regummerade, av sådana slag som används på bussar eller lastbilar, med ett belastningsindex högre än 121, med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/163

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 116 av den 7 maj 2018
  )

Sidan 20, skäl 119

i stället för:

| ”(119) | För ett dotterbolag till Aeolus Group (Pirelli Tyre Co., Ltd) fick kommissionen dock inte in de nödvändiga uppgifterna för fastställandet av exportpriset i tid. Den 23 mars 2018 underrättade kommissionen företaget om att de frågeformulärssvar som lämnats av dess närstående importörer var ofullständiga och bad företaget att revidera och på nytt lämna in frågeformulärssvaren. Företaget underrättades om att om det inte lämnade fullständiga och korrekta uppgifter inom den fastställda tidsfristen kunde kommissionen komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den 4 april 2018 lämnade företaget i fråga de reviderade svaren. Kommissionen ansåg dock att svaren fortfarande inte var fullständiga och att den därför inte kunde använda sig av dem i analysen av dumpning och skada. Följaktligen fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av kontrollerade uppgifter från de andra kontrollerade företagen i Aeolus Group, dvs. Aeolus Tyre och Chonche Auto Double Happiness Tyre. Aeolus Group uppmanades att uppdatera uppgifterna rörande Pirelli för återstoden av förfarandet.” |
| --- | --- |

”(119)

För ett dotterbolag till Aeolus Group (Pirelli Tyre Co., Ltd) fick kommissionen dock inte in de nödvändiga uppgifterna för fastställandet av exportpriset i tid. Den 23 mars 2018 underrättade kommissionen företaget om att de frågeformulärssvar som lämnats av dess närstående importörer var ofullständiga och bad företaget att revidera och på nytt lämna in frågeformulärssvaren. Företaget underrättades om att om det inte lämnade fullständiga och korrekta uppgifter inom den fastställda tidsfristen kunde kommissionen komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den 4 april 2018 lämnade företaget i fråga de reviderade svaren. Kommissionen ansåg dock att svaren fortfarande inte var fullständiga och att den därför inte kunde använda sig av dem i analysen av dumpning och skada. Följaktligen fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av kontrollerade uppgifter från de andra kontrollerade företagen i Aeolus Group, dvs. Aeolus Tyre och Chonche Auto Double Happiness Tyre. Aeolus Group uppmanades att uppdatera uppgifterna rörande Pirelli för återstoden av förfarandet.”

ska det stå:

| ”(119) | För Pirelli Tyre Co., Ltd fick kommissionen dock inte in de nödvändiga uppgifterna för fastställandet av exportpriset i tid. Den 23 mars 2018 underrättade kommissionen företaget om att de frågeformulärssvar som lämnats av dess närstående importörer var ofullständiga och bad företaget att revidera och på nytt lämna in frågeformulärssvaren. Företaget underrättades om att om det inte lämnade fullständiga och korrekta uppgifter inom den fastställda tidsfristen kunde kommissionen komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den 4 april 2018 lämnade företaget i fråga de reviderade svaren. Kommissionen ansåg dock att svaren fortfarande inte var fullständiga och att den därför inte kunde använda sig av dem i analysen av dumpning och skada. Följaktligen fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av kontrollerade uppgifter från de andra kontrollerade företagen i Aeolus Group, dvs. Aeolus Tyre och Chonche Auto Double Happiness Tyre. Aeolus Group uppmanades att uppdatera uppgifterna rörande Pirelli för återstoden av förfarandet.”. |
| --- | --- |

”(119)

För Pirelli Tyre Co., Ltd fick kommissionen dock inte in de nödvändiga uppgifterna för fastställandet av exportpriset i tid. Den 23 mars 2018 underrättade kommissionen företaget om att de frågeformulärssvar som lämnats av dess närstående importörer var ofullständiga och bad företaget att revidera och på nytt lämna in frågeformulärssvaren. Företaget underrättades om att om det inte lämnade fullständiga och korrekta uppgifter inom den fastställda tidsfristen kunde kommissionen komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den 4 april 2018 lämnade företaget i fråga de reviderade svaren. Kommissionen ansåg dock att svaren fortfarande inte var fullständiga och att den därför inte kunde använda sig av dem i analysen av dumpning och skada. Följaktligen fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av kontrollerade uppgifter från de andra kontrollerade företagen i Aeolus Group, dvs. Aeolus Tyre och Chonche Auto Double Happiness Tyre. Aeolus Group uppmanades att uppdatera uppgifterna rörande Pirelli för återstoden av förfarandet.”.

Sidan 45, bilagan, rad 16

I stället för:

| ”Quindao GRT Rubber Co. Ltd | C350 ” |
| --- | --- |

”Quindao GRT Rubber Co. Ltd

C350 ”

ska det stå:

| ”Qingdao GRT Rubber Co. Ltd | C350 ”. |
| --- | --- |

”Qingdao GRT Rubber Co. Ltd

C350 ”.

---