# Euroopan unionin C 164/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.164.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 164 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta9. kesäkuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.164.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 164

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta9. kesäkuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2012/C 164/01 | Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – Varainhoitovuosi 2011 | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

2012/C 164/01

Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – Varainhoitovuosi 2011

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

| 9.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 164/1

---

SELVITYS TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

PÄÄLUOKKA I – EUROOPAN PARLAMENTTI

VARAINHOITOVUOSI 2011

2012/C 164/01

SISÄLTÖ

JOHDANTO

| I | YLEINEN VARAINHOITO |
| --- | --- |

I

| A. | Tulot |
| --- | --- |

A.

| B. | Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot |
| --- | --- |

B.

| C. | Maksusitoumukset ja maksut |
| --- | --- |

C.

| D. | Siirrot vuodelta 2011 vuodelle 2012 |
| --- | --- |

D.

| E. | Siirrot vuodelta 2010 vuodelle 2011 |
| --- | --- |

E.

| F. | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat |
| --- | --- |

F.

| G. | Peruutukset |
| --- | --- |

G.

| H. | Määrärahasiirrot |
| --- | --- |

H.

| H.1 | Alustavien määrärahojen siirrot |
| --- | --- |

H.1

| H.2 | Siirrot muista lähteistä |
| --- | --- |

H.2

| II | VARAINHOITO LUVUITTAIN |
| --- | --- |

II

| A. | Luku 10 – Toimielimen jäsenet |
| --- | --- |

A.

| B. | Luku 12 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |
| --- | --- |

B.

| C. | Luku 14 – Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut |
| --- | --- |

C.

| D. | Luku 16 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot |
| --- | --- |

D.

| E. | Luku 20 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut |
| --- | --- |

E.

| F. | Luku 21 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus |
| --- | --- |

F.

| G. | Luku 23 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot |
| --- | --- |

G.

| H. | Luku 30 – Kokoukset ja konferenssit |
| --- | --- |

H.

| I. | Luku 32 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys |
| --- | --- |

I.

| J. | Luku 40 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot |
| --- | --- |

J.

| K. | Luku 42 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot |
| --- | --- |

K.

| L. | Osasto 10 – Muut menot |
| --- | --- |

L.

| III | VUOTTA 2011 KOSKEVAT TAVOITTEET JA TULOKSET |
| --- | --- |

III

| A. | Jäsenille tarkoitettujen asiantuntijapalvelujen parantaminen |
| --- | --- |

A.

| A.1 | Politiikkayksiköiden resurssien parantaminen |
| --- | --- |

A.1

| A.2 | Erillisen tietopalvelun perustaminen parlamentin kirjastoon jäsenten poliittisen ja lainsäädäntötyön tueksi |
| --- | --- |

A.2

| A.3 | Parlamentin jäsenten avustajakorvausten lisäkorotus |
| --- | --- |

A.3

| B. | Jäseniin liittyvät hallinnolliset muutokset |
| --- | --- |

B.

| B.1 | Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja avustajia koskevien sääntöjen soveltamista käsittelevän väliaikaisen arviointiryhmän työn päätökseen saattaminen |
| --- | --- |

B.1

| B.2 | Jäsenten uusien menettelysääntöjen hyväksyminen |
| --- | --- |

B.2

| B.3 | Uuden sähköisen välineen kehittäminen jäseniä koskevia taloudellisia tietoja varten |
| --- | --- |

B.3

| C. | Mukautuminen Lissabonin sopimuksen ja Kroatian liittymisen institutionaalisiin vaikutuksiin |
| --- | --- |

C.

| C.1 | 18 uuden jäsenen saapuminen |
| --- | --- |

C.1

| C.2 | Kroatian liittymisen valmistelu |
| --- | --- |

C.2

| D. | Tiedotus- ja viestintäpolitiikan alalla tapahtunut kehitys |
| --- | --- |

D.

| D.1 | Keskipitkän aikavälin viestintästrategian hyväksyminen |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Vierailijainfrastruktuurien parantaminen |
| --- | --- |

D.2

| D.3 | Euroopan historian talo -hankkeen edistyminen |
| --- | --- |

D.3

| D.4 | Sponsoroitujen vierailijaryhmien kutsumista koskevien mahdollisuuksien parantaminen |
| --- | --- |

D.4

| E. | Parlamentin keskeisten hallintoalojen järkeistämistä ja uudistamista koskevien monivuotisten ohjelmien jatkaminen |
| --- | --- |

E.

| E.1 | Kiinteistöpolitiikka |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Ympäristöpolitiikka |
| --- | --- |

E.2

| E.3 | Tietotekniikan uudistamisen jatkaminen |
| --- | --- |

E.3

| E.4 | Kielipalveluille osoitettujen resurssien optimaalinen käyttö |
| --- | --- |

E.4

| E.5 | Turvallisuuspalvelujen perinpohjainen uudelleenjärjestely |
| --- | --- |

E.5

| F. | Muut uudistustoimet |
| --- | --- |

F.

| F.1 | Varainhoito |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Henkilöstöhallinto |
| --- | --- |

F.2

| F.3 | Pääsihteeristön ensisijaisten tavoitteiden hallinta |
| --- | --- |

F.3

| G. | Koko pääsihteeristön rakenteen muutokset (poliittiset ryhmät mukaan luettuina) |
| --- | --- |

G.

LIITTEET

| LIITE I – | Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2011 |
| --- | --- |

LIITE I –

| LIITE II – | Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2011 |
| --- | --- |

LIITE II –

| LIITE III – | Määrärahojen käyttö 2011 |
| --- | --- |

LIITE III –

JOHDANTO

| 1. | Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2011. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia (osat I ja II) sekä tehdään yhteenveto siitä, miten vuodeksi 2011 asetetut tavoitteet on saavutettu (osa III). |
| --- | --- |

1.

Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2011. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia (osat I ja II) sekä tehdään yhteenveto siitä, miten vuodeksi 2011 asetetut tavoitteet on saavutettu (osa III).

| 2. | Selvitys on tehty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) 122 artiklan, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) 185 artiklan sekä Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskevien sisäisten sääntöjen (3) 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymiin alustaviin tilinpäätöksiin. |
| --- | --- |

2.

Selvitys on tehty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) 122 artiklan, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2) 185 artiklan sekä Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskevien sisäisten sääntöjen (3) 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymiin alustaviin tilinpäätöksiin.

I   YLEINEN VARAINHOITO

| 3. | Parlamentin lopulliset määrärahat olivat 1 685 829 393 euroa, ja ne vastasivat 20,03:a prosenttia rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärästä (4). Taulukossa 1 esitetään Euroopan parlamentin talousarvion toteutus varainhoitovuonna 2011.

  Taulukko 1


  Määrärahojen käyttö









  Määrärahatyyppi | Vuoden 2011 määrärahat
  (euroa tai %) | Vuoden 2010 määrärahat
  (euroa tai %) | Muutos 2010/2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrärahat |
| Alkuperäiset määrärahat | 1 685 829 393 | 1 607 363 235 | 5 % |
| Lisätalousarvio | — | 9 397 164 | — |
| Lopulliset määrärahat | 1 685 829 393 | 1 616 760 399 | 4 % |
| Lopulliset määrärahat |
| Sitoumukset | 1 570 478 058 | 1 552 290 272 | 1 % |
| % lopullisista määrärahoista | 93 % | 96 % | –3 % |
| Maksut | 1 347 577 674 | 1 321 261 642 | 2 % |
| % sitoumuksista | 86 % | 85 % | 1 % |
| Siirrot seuraavalle vuodelle |
| Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (5) | 222 900 384 | 231 028 630 | –4 % |
| % lopullisista määrärahoista | 13 % | 14 % | –1 % |
| % sitoumuksista | 14 % | 15 % | –1 % |
| Erikseen esitettävät siirrot (seuraavalle vuodelle siirretyt sitomattomat määrärahat) (6) | 21 700 000 | 9 240 000 | 135 % |
| % lopullisista määrärahoista | 1,3 % | 0,6 % | 1 % |
| Peruutukset |
| Peruuntuneet määrärahat | 93 651 335 | 55 230 127 | 70 % |
| % lopullisista määrärahoista | 5,6 % | 3,4 % | 2 % |
| Siirrot edelliseltä vuodelta |
| Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta | 231 028 630 | 180 265 823 | 28 % |
| Siirtoja vastaavat maksut | 207 438 331 | 156 561 474 | 32 % |
| % siirroista | 90 % | 87 % | 3 % |
| Peruuntuneet määrät | 23 590 299 | 23 704 349 | 0 % |
| Erikseen esitettävät siirrot edelliseltä vuodelta | 9 240 000 | 10 100 000 | –9 % |
| Siirtoja vastaavat maksut | — | 8 383 750 | – 100 % |
| % siirroista | 0 % | 83 % | –83 % |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat | 23 815 077 | 110 298 523 | –78 % |
| Sitoumukset | 12 284 019 | 13 916 325 | –12 % |
| % käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista | 52 % | 13 % | 39 % |
| Maksut | 10 081 911 | 10 247 794 | –2 % |
| % käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevista maksusitoumuksista | 82 % | 74 % | 8 % |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat | 11 531 058 | 96 382 198 | –88 % |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat | 107 592 247 | 110 017 852 | –2 % |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat |
| Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat | 110 017 852 | 20 637 870 | 433 % |
| Sitoumukset | 20 580 678 | 15 646 888 | 32 % |
| Maksut | 15 204 926 | 10 100 531 | 51 % |
| % sitoumuksista | 74 % | 65 % | 9 % |

3.

Parlamentin lopulliset määrärahat olivat 1 685 829 393 euroa, ja ne vastasivat 20,03:a prosenttia rahoituskehyksen otsakkeen 5 enimmäismäärästä (4). Taulukossa 1 esitetään Euroopan parlamentin talousarvion toteutus varainhoitovuonna 2011.

Taulukko 1

Määrärahojen käyttö

Määrärahatyyppi

Vuoden 2011 määrärahat

(euroa tai %)

Vuoden 2010 määrärahat

(euroa tai %)

Muutos 2010/2011

Määrärahat

Alkuperäiset määrärahat

1 685 829 393

1 607 363 235

5 %

Lisätalousarvio

—

9 397 164

—

Lopulliset määrärahat

1 685 829 393

1 616 760 399

4 %

Lopulliset määrärahat

Sitoumukset

1 570 478 058

1 552 290 272

1 %

% lopullisista määrärahoista

93 %

96 %

–3 %

Maksut

1 347 577 674

1 321 261 642

2 %

% sitoumuksista

86 %

85 %

1 %

Siirrot seuraavalle vuodelle

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (5)

222 900 384

231 028 630

–4 %

% lopullisista määrärahoista

13 %

14 %

–1 %

% sitoumuksista

14 %

15 %

–1 %

Erikseen esitettävät siirrot (seuraavalle vuodelle siirretyt sitomattomat määrärahat) (6)

21 700 000

9 240 000

135 %

% lopullisista määrärahoista

1,3 %

0,6 %

1 %

Peruutukset

Peruuntuneet määrärahat

93 651 335

55 230 127

70 %

% lopullisista määrärahoista

5,6 %

3,4 %

2 %

Siirrot edelliseltä vuodelta

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta

231 028 630

180 265 823

28 %

Siirtoja vastaavat maksut

207 438 331

156 561 474

32 %

% siirroista

90 %

87 %

3 %

Peruuntuneet määrät

23 590 299

23 704 349

0 %

Erikseen esitettävät siirrot edelliseltä vuodelta

9 240 000

10 100 000

–9 %

Siirtoja vastaavat maksut

—

8 383 750

– 100 %

% siirroista

0 %

83 %

–83 %

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat

23 815 077

110 298 523

–78 %

Sitoumukset

12 284 019

13 916 325

–12 %

% käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista

52 %

13 %

39 %

Maksut

10 081 911

10 247 794

–2 %

% käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevista maksusitoumuksista

82 %

74 %

8 %

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saatavat määrärahat

11 531 058

96 382 198

–88 %

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat

107 592 247

110 017 852

–2 %

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat

110 017 852

20 637 870

433 %

Sitoumukset

20 580 678

15 646 888

32 %

Maksut

15 204 926

10 100 531

51 %

% sitoumuksista

74 %

65 %

9 %

A.   Tulot

| 4. | Tileihin kirjattujen tulojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2011 oli 173 293 432 euroa (2010: 243 094 204 euroa), josta käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen määrä oli 23 815 077 euroa (2010: 110 298 523 euroa). |
| --- | --- |

4.

Tileihin kirjattujen tulojen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2011 oli 173 293 432 euroa (2010: 243 094 204 euroa), josta käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen määrä oli 23 815 077 euroa (2010: 110 298 523 euroa).

B.   Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot

| 5. | Lopullisessa talousarviossa vahvistetut parlamentin määrärahat vuodeksi 2011 olivat yhteensä 1 685 829 393 euroa. Kasvu vuoden 2010 talousarviosta oli siis 4 prosenttia (1 616 760 399 euroa). |
| --- | --- |

5.

Lopullisessa talousarviossa vahvistetut parlamentin määrärahat vuodeksi 2011 olivat yhteensä 1 685 829 393 euroa. Kasvu vuoden 2010 talousarviosta oli siis 4 prosenttia (1 616 760 399 euroa).

C.   Maksusitoumukset ja maksut

| 6. | Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 570 478 058 euroa eli 93 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 96 prosenttia). Maksumäärärahat olivat yhteensä 1 347 577 674 euroa eli 86 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 85 prosenttia). |
| --- | --- |

6.

Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 570 478 058 euroa eli 93 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 96 prosenttia). Maksumäärärahat olivat yhteensä 1 347 577 674 euroa eli 86 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 85 prosenttia).

D.   Siirrot vuodelta 2011 vuodelle 2012

| 7. | Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot varainhoitovuodelle 2012 olivat yhteensä 222 900 384 euroa eli 14 prosenttia sidotuista määrärahoista (2010: 15 prosenttia). Vuoden lopussa sitomattomat määrärahat, jotka siirrettiin varainhoitovuodelle 2012 (erikseen esitettävät siirrot), olivat yhteensä 21 700 000 euroa eli 1,3 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 0,6 prosenttia). Ne oli tarkoitettu taulukossa 2 esitettyihin tarkoituksiin.

  Taulukko 2


  Vuodelle 2012 erikseen esitettyjen siirtojen aihe








  (euroa) |
| --- | --- |
| Nimike | Aihe | Määrä |
| 2003 | ”Kiinteän omaisuuden hankinta” |

7.

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot varainhoitovuodelle 2012 olivat yhteensä 222 900 384 euroa eli 14 prosenttia sidotuista määrärahoista (2010: 15 prosenttia). Vuoden lopussa sitomattomat määrärahat, jotka siirrettiin varainhoitovuodelle 2012 (erikseen esitettävät siirrot), olivat yhteensä 21 700 000 euroa eli 1,3 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 0,6 prosenttia). Ne oli tarkoitettu taulukossa 2 esitettyihin tarkoituksiin.

Taulukko 2

Vuodelle 2012 erikseen esitettyjen siirtojen aihe

(euroa)

Nimike

Aihe

Määrä

2003

”Kiinteän omaisuuden hankinta”

TREBEL-rakennus – suunniteltu hankinta

15 000 000

| 2001 | ”Pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta aiheutuvat maksut” |
| --- | --- |

2001

”Pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta aiheutuvat maksut”

Luxemburgin Konrad Adenauer -rakennuksen laajennus

6 200 000

| 2005 | ”Kiinteistöjen rakennuttaminen” |
| --- | --- |

2005

”Kiinteistöjen rakennuttaminen”

Luxemburgin Konrad Adenauer -rakennuksen laajennus

500 000

Yhteensä

21 700 000

E.   Siirrot vuodelta 2010 vuodelle 2011

| 8. | Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2011 olivat yhteensä 231 028 630 euroa (2010: 180 265 823 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat yhteensä 207 438 331 euroa eli 90 prosenttia siirroista (2010: 87 prosenttia). Määrärahoista siis peruuntui 23 590 299 euroa eli saman verran kuin vuonna 2010 (23 704 349 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentit 100”Edustajanpalkkiot ja lisät”, 324”Tuotanto ja levitys”, 200”Kiinteistöt”, 140”Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt”, 202”Kiinteistöihin liittyvät kulut” ja 214”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”. |
| --- | --- |

8.

Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2011 olivat yhteensä 231 028 630 euroa (2010: 180 265 823 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat yhteensä 207 438 331 euroa eli 90 prosenttia siirroista (2010: 87 prosenttia). Määrärahoista siis peruuntui 23 590 299 euroa eli saman verran kuin vuonna 2010 (23 704 349 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentit 100”Edustajanpalkkiot ja lisät”, 324”Tuotanto ja levitys”, 200”Kiinteistöt”, 140”Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt”, 202”Kiinteistöihin liittyvät kulut” ja 214”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”.

| 9. | Peruuntuneet määrät ja peruutusten pääasialliset syyt esitetään taulukossa 3.

  Taulukko 3


  Vuodelta 2010 vuodelle 2011 ilman eri toimenpiteitä siirrettyjen määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt








  Nimike | Peruuntunut | Pääasialliset syyt peruuntumiselle |
| --- | --- | --- | --- |
| Momentti 100

  ”Edustajanpalkkiot ja lisät” | 5 984 533 | Vuodelta 2009 ei ollut siirretty riittävästi määrärahoja, minkä vuoksi vuodelta 2010 vuodelle 2011 siirrettävien määrärahojen määrä arvioitiin liian suureksi. Tilastollinen näyttö puuttui ja raportointijärjestelmät eivät olleet vielä täysin kehittyneitä, koska itse korvausjärjestelmä otettiin käyttöön vasta vuonna 2009 (uudet jäsenten asemaa koskevat säännöt). |
| Momentti 324

  ”Tuotanto ja levitys” | 3 241 725 | Budjettikohdat 3242 ja 3248: Budjettikohtia käyttävät sekä viestinnän pääosaston keskusyksiköt että tiedotustoimistot. Tiedotustoimistot joutuvat usein peruuttamaan suunniteltuja toimintojaan henkilöresurssien rajallisuuden vuoksi.
  Budjettikohta 3244: Kohdan menot arvioidaan voimassa olleiden sääntöjen perusteella eli sponsoroitujen vierailijaryhmien kohdalla sen perusteella, kuinka monta vierasta yksi EP:n jäsen voi kutsua. Koska hallinnointiperustuu ennakkomaksujärjestelmään, kaikki maksusitoumukset siirrettiin vuoden lopussa seuraavalle vuodelle, jotta ennakkotilin tasaamista varten tarvittava sitoumus olisi voimassa. Euroopan unionin vierailuohjelmassa menoja hallinnoidaan yhdessä komission kanssa. |
| Momentti 200

  ”Kiinteistöt” | 2 747 374,34 | Konrad Adenauer -hanke: Konsulttitoimistojen laatimien tarjousasiakirjojen viivästyminen erään alihankkijan konkurssin vuoksi johti siihen, että osa alamomentista 2008 siirretyistä määrärahoista jäi käyttämättä, koska palkkioita ei maksettu. Geotermisten kairauksien viivästymisen vuoksi osa alamomentista 2005 ilman eri toimenpiteitä siirretyistä määrärahoista jäi käyttämättä. |
| Momentti 140

  ”Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt” | 2 301 620,71 | Suurin osa seuraavalle vuodelle siirretyistä määrärahoista koskee budjettikohtaa 01402 ja liittyy ylimääräisten konferenssitulkkien palkkojen maksuun. Maksut suorittaa komissio (tulkkauksen pääosasto), ja parlamentin ja komission tilit tasataan myöhemmin. Vaikka palvelun laajuus on tiedossa ja on kehitetty tilastoja keskimääräisten kustannusten laskentaa varten, tarkkoja arvioita on vaikea tehdä, koska kaikki tehtyjä virkamatkoja koskevat tiedot eivät ole varmoja, ennen kuin ylimääräiset konferenssitulkit esittävät palkkiovaatimuksensa. Siksi on vaikea siirtää seuraavalle vuodelle vain niin paljon määrärahoja, kuin tarvitaan vuoden jälkipuolella tehtyjen sitoumusten täyttämiseen.
  Lisäksi käytössä on oltava varaus ennakoimattomia menoja varten, joka kattaa vuoden aikana maksettujen palkkojen indeksikorotukset (ylimääräisten konferenssitulkkien palkat rinnastetaan virkamiesten palkkoihin, joten niihin sovelletaan virkamiehiä koskevia indeksikorotuspäätöksiä). |
| Momentti 202

  ”Kiinteistöihin liittyvät kulut” | 2 288 301,72 | Alamomentit 2022 ja 2024: työn arvioitua alhaisempi laskutettu tuntikorvaus johti pieniin säästöihin. |
| Momentti 214

  ”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot” | 1 724 614,59 | Budjettikohta 2140/09: Joulukuussa 2010 sidottiin 1,2 miljoonaa euroa, jonka tarkoituksena oli kattaa hankintamenettelyssä 2010/S 124-188886 myönnetty sopimus (CC EP/DGCOMM/AV/02/10). Sopimus koski tarjouskilpailun erään 1 kuuluvia palveluita. Toimeksisaaja kuitenkin palautti allekirjoitetun sopimuksen vasta 23. joulukuuta eikä pystynyt toimittamaan poissulkemisperusteiden edellyttämiä asiakirjoja ennen tammikuun puoliväliä. Tulojen ja menojen hyväksyjä ei siten pystynyt allekirjoittamaan sopimusta ennen tammikuuta 2011. Alkuperäinen sitoumus oli siksi peruutettava ja sopimuksen edellyttämä määrä oli sidottava uudelleen vuoden 2011 määrärahoista. |

9.

Peruuntuneet määrät ja peruutusten pääasialliset syyt esitetään taulukossa 3.

Taulukko 3

Vuodelta 2010 vuodelle 2011 ilman eri toimenpiteitä siirrettyjen määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt

Nimike

Peruuntunut

Pääasialliset syyt peruuntumiselle

Momentti 100

”Edustajanpalkkiot ja lisät”

5 984 533

Vuodelta 2009 ei ollut siirretty riittävästi määrärahoja, minkä vuoksi vuodelta 2010 vuodelle 2011 siirrettävien määrärahojen määrä arvioitiin liian suureksi. Tilastollinen näyttö puuttui ja raportointijärjestelmät eivät olleet vielä täysin kehittyneitä, koska itse korvausjärjestelmä otettiin käyttöön vasta vuonna 2009 (uudet jäsenten asemaa koskevat säännöt).

Momentti 324

”Tuotanto ja levitys”

3 241 725

Budjettikohdat 3242 ja 3248: Budjettikohtia käyttävät sekä viestinnän pääosaston keskusyksiköt että tiedotustoimistot. Tiedotustoimistot joutuvat usein peruuttamaan suunniteltuja toimintojaan henkilöresurssien rajallisuuden vuoksi.

Budjettikohta 3244: Kohdan menot arvioidaan voimassa olleiden sääntöjen perusteella eli sponsoroitujen vierailijaryhmien kohdalla sen perusteella, kuinka monta vierasta yksi EP:n jäsen voi kutsua. Koska hallinnointiperustuu ennakkomaksujärjestelmään, kaikki maksusitoumukset siirrettiin vuoden lopussa seuraavalle vuodelle, jotta ennakkotilin tasaamista varten tarvittava sitoumus olisi voimassa. Euroopan unionin vierailuohjelmassa menoja hallinnoidaan yhdessä komission kanssa.

Momentti 200

”Kiinteistöt”

2 747 374,34

Konrad Adenauer -hanke: Konsulttitoimistojen laatimien tarjousasiakirjojen viivästyminen erään alihankkijan konkurssin vuoksi johti siihen, että osa alamomentista 2008 siirretyistä määrärahoista jäi käyttämättä, koska palkkioita ei maksettu. Geotermisten kairauksien viivästymisen vuoksi osa alamomentista 2005 ilman eri toimenpiteitä siirretyistä määrärahoista jäi käyttämättä.

Momentti 140

”Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt”

2 301 620,71

Suurin osa seuraavalle vuodelle siirretyistä määrärahoista koskee budjettikohtaa 01402 ja liittyy ylimääräisten konferenssitulkkien palkkojen maksuun. Maksut suorittaa komissio (tulkkauksen pääosasto), ja parlamentin ja komission tilit tasataan myöhemmin. Vaikka palvelun laajuus on tiedossa ja on kehitetty tilastoja keskimääräisten kustannusten laskentaa varten, tarkkoja arvioita on vaikea tehdä, koska kaikki tehtyjä virkamatkoja koskevat tiedot eivät ole varmoja, ennen kuin ylimääräiset konferenssitulkit esittävät palkkiovaatimuksensa. Siksi on vaikea siirtää seuraavalle vuodelle vain niin paljon määrärahoja, kuin tarvitaan vuoden jälkipuolella tehtyjen sitoumusten täyttämiseen.

Lisäksi käytössä on oltava varaus ennakoimattomia menoja varten, joka kattaa vuoden aikana maksettujen palkkojen indeksikorotukset (ylimääräisten konferenssitulkkien palkat rinnastetaan virkamiesten palkkoihin, joten niihin sovelletaan virkamiehiä koskevia indeksikorotuspäätöksiä).

Momentti 202

”Kiinteistöihin liittyvät kulut”

2 288 301,72

Alamomentit 2022 ja 2024: työn arvioitua alhaisempi laskutettu tuntikorvaus johti pieniin säästöihin.

Momentti 214

”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”

1 724 614,59

Budjettikohta 2140/09: Joulukuussa 2010 sidottiin 1,2 miljoonaa euroa, jonka tarkoituksena oli kattaa hankintamenettelyssä 2010/S 124-188886 myönnetty sopimus (CC EP/DGCOMM/AV/02/10). Sopimus koski tarjouskilpailun erään 1 kuuluvia palveluita. Toimeksisaaja kuitenkin palautti allekirjoitetun sopimuksen vasta 23. joulukuuta eikä pystynyt toimittamaan poissulkemisperusteiden edellyttämiä asiakirjoja ennen tammikuun puoliväliä. Tulojen ja menojen hyväksyjä ei siten pystynyt allekirjoittamaan sopimusta ennen tammikuuta 2011. Alkuperäinen sitoumus oli siksi peruutettava ja sopimuksen edellyttämä määrä oli sidottava uudelleen vuoden 2011 määrärahoista.

| 10. | Vuonna 2011 tehdyt 9 artiklan 2 a kohdan mukaiset erikseen esitettävät siirrot olivat yhteensä 9 240 000 euroa. Ne koskivat alamomenttia 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”. |
| --- | --- |

10.

Vuonna 2011 tehdyt 9 artiklan 2 a kohdan mukaiset erikseen esitettävät siirrot olivat yhteensä 9 240 000 euroa. Ne koskivat alamomenttia 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”.

| 11. | Sofian Eurooppa-talon hankintaa ja kunnostusta varten erikseen siirretyistä määrärahoista ei voitu suorittaa maksuja vuonna 2011 työn huonoon laatuun ja kunnostustöiden vaatimustenvastaisuuteen liittyvien ongelmien vuoksi. Toimielimet antoivat työn valvonnan paikallisen arkkitehtifirman tehtäväksi. Tarkastuksissaan firma havaitsi ja dokumentoi tapauksia, joissa työn laatu oli ollut huono. Työn huonoa laatua koskevien todisteiden säilyttämiseksi ennen mahdollisia oikeustoimia parlamentti on aloittanut todisteiden säilyttämistä koskevan menettelyn, josta huolehtii riippumaton asiantuntija. Tämän vuoksi tähän mennessä ei ole suoritettu lainkaan maksuja. Voimassa oleman sopimuksen mukaan maksu suoritetaan kokonaisuudessaan vasta kunnostustöiden päätyttyä ja vastaanoton jälkeen. |
| --- | --- |

11.

Sofian Eurooppa-talon hankintaa ja kunnostusta varten erikseen siirretyistä määrärahoista ei voitu suorittaa maksuja vuonna 2011 työn huonoon laatuun ja kunnostustöiden vaatimustenvastaisuuteen liittyvien ongelmien vuoksi. Toimielimet antoivat työn valvonnan paikallisen arkkitehtifirman tehtäväksi. Tarkastuksissaan firma havaitsi ja dokumentoi tapauksia, joissa työn laatu oli ollut huono. Työn huonoa laatua koskevien todisteiden säilyttämiseksi ennen mahdollisia oikeustoimia parlamentti on aloittanut todisteiden säilyttämistä koskevan menettelyn, josta huolehtii riippumaton asiantuntija. Tämän vuoksi tähän mennessä ei ole suoritettu lainkaan maksuja. Voimassa oleman sopimuksen mukaan maksu suoritetaan kokonaisuudessaan vasta kunnostustöiden päätyttyä ja vastaanoton jälkeen.

F.   Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

| 12. | Vuonna 2011 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseen sidotut tulot olivat yhteensä 23 815 077 euroa (2010: 110 298 523 euroa). Sitomisaste oli 52 prosenttia (2010: 13 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 10 081 911 euroa eli 82 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 74 prosenttia). |
| --- | --- |

12.

Vuonna 2011 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseen sidotut tulot olivat yhteensä 23 815 077 euroa (2010: 110 298 523 euroa). Sitomisaste oli 52 prosenttia (2010: 13 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 10 081 911 euroa eli 82 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 74 prosenttia).

| 13. | Varainhoitovuodelle 2012 siirrettiin 107 592 247 euroa käyttämättä jääneitä määrärahoja (siirretyt käyttötarkoitukseen sidotut tulot). Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saadut määrärahat puolestaan olivat yhteensä 23 815 077 euroa. Seuraavassa kuvassa tarkastellaan käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden 2011 aikana saatujen määrärahojen alkuperää.

  Kuva 1


  Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat vuonna 2011 luvuittain |
| --- | --- |

13.

Varainhoitovuodelle 2012 siirrettiin 107 592 247 euroa käyttämättä jääneitä määrärahoja (siirretyt käyttötarkoitukseen sidotut tulot). Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden aikana saadut määrärahat puolestaan olivat yhteensä 23 815 077 euroa. Seuraavassa kuvassa tarkastellaan käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista vuoden 2011 aikana saatujen määrärahojen alkuperää.

Kuva 1

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat vuonna 2011 luvuittain

Image

| 14. | Vuodelle 2011 siirretyt käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat olivat yhteensä 110 017 852 euroa (2010: 20 637 870 euroa). Tehdyt sitoumukset olivat 20 580 678 euroa (2010: 15 646 888 euroa). Suoritetut maksut olivat vuonna 2011 yhteensä 74 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 65 prosenttia). |
| --- | --- |

14.

Vuodelle 2011 siirretyt käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat olivat yhteensä 110 017 852 euroa (2010: 20 637 870 euroa). Tehdyt sitoumukset olivat 20 580 678 euroa (2010: 15 646 888 euroa). Suoritetut maksut olivat vuonna 2011 yhteensä 74 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2010: 65 prosenttia).

| 15. | Valtaosa vuodelle 2011 siirretyistä käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista saaduista määrärahoista oli peräisin luvusta 20 ja johtui Belgian valtion 27. tammikuuta 2010 tekemästä 85 987 000 euron maksusta, joka koski D4- ja D5-rakennusten tontin ja Brysselin Luxemburg-rautatieaseman kattamiseen liittyvien kustannusten korvaamista. Määrää ei käytetty vuonna 2011, ja se siirrettiin varainhoitovuodelle 2012. Määrärahat on tarkoitus käyttää TREBEL-hankkeeseen. |
| --- | --- |

15.

Valtaosa vuodelle 2011 siirretyistä käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista saaduista määrärahoista oli peräisin luvusta 20 ja johtui Belgian valtion 27. tammikuuta 2010 tekemästä 85 987 000 euron maksusta, joka koski D4- ja D5-rakennusten tontin ja Brysselin Luxemburg-rautatieaseman kattamiseen liittyvien kustannusten korvaamista. Määrää ei käytetty vuonna 2011, ja se siirrettiin varainhoitovuodelle 2012. Määrärahat on tarkoitus käyttää TREBEL-hankkeeseen.

G.   Peruutukset

| 16. | Määrärahoja peruuntui 93 651 335 euroa (2010: 55 230 127 euroa) eli 5,6 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 3,4 prosenttia). Peruutusten pääasialliset syyt esitetään seuraavassa taulukossa:

  Taulukko 4


  Määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt vuonna 2011 | | Peruuntunut määrä
  (euroa) | Peruutus-% / kohta | Peruutuksen pääasiallinen syy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 422 | Parlamentin jäsenten avustaminen | 18 679 355 | 9,87 % | Valtuutettujen avustajien palkkojen vuosittainen mukautus jäi maksamatta vuonna 2011 neuvoston päätöksen johdosta. Parlamentin jäsenten avustajakorvausten 1 500 euron kuukausikorotus vuonna 2010 ja 1 500 euron kuukausikorotus vuonna 2011 eivät lisänneet samassa suhteessa sopimusten määrää. |
| 120 | Palkat ja muut etuudet | 10 712 562 | 1,95 % | Eläkkeelle siirtymisten vaikutus, ”Lissabonin virkojen” (2010 ja 2011) ennustettua hitaampi käyttöönotto sekä pääosastoissa että poliittisissa ryhmissä ja sisäisten siirtojen määrä.
  Palkkojen vuosittainen mukautus jäi maksamatta (neuvosto ei vieläkään ole tehnyt päätöstä). |
| 109 | Alustava määräraha 18:aa jäsentä varten – Lissabonin sopimus | 9 400 264 | 100 % | Varausta Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan mukaisesti nimitettäviä 18:aa uutta jäsentä varten ei ole käytetty (jäsenten toimikausi alkoi 1. joulukuuta 2011). |
| 324 | Tuotanto ja levitys | 7 957 323 | 9,30 % | Budjettikohdat 3242, 3244 ja 3245: Kohtien alhainen toteutusaste johtuu tiedotustoimistojen vaikeuksista arvioida tarkasti budjettitarpeitaan ja toteuttaa talousarviotaan. Sekä arvioiden tarkkuudenettä talousarvion toteuttamisen tehokkuuden parantamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin toteutustasojen maksimoimiseksi. Budjettikohta 3248: Hinnat laskivat tehdyissä uusissa puitesopimuksissa. Lisäksi yhteensä 878 875 euroa peruuntui, koska avustuksia koskeva ehdotuspyyntö ei tuottanut tarpeeksi avustuskelpoisiksi katsottuja hankkeita. 715 000 euroa peruuntui johtuen ongelmista kahden hankintamenettelyn käynnistämisessä, minkä vuoksi niitä ei voitu saada päätökseen ennen vuoden loppua. |
| 100 | Edustajanpalkkiot ja lisät | 7 325 583 | 3,92 % | Arvioitu ylijäämä selittyy sillä, että talousarvio 2011 perustui tammikuussa 2010 tehtyihin menoarvioihin ja silloin ei voitu määrittää tarkkaan jäsenten asemaa koskevien sääntöjen taloudellisia vaikutuksia. |
| | ALUSTAVAT MÄÄRÄRAHAT | 6 100 000 | 100 % | Kohdan jäljelle jääneet määrät |
| 140 | Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt | 4 241 621 | 4,34 % | Alamomentin 1400”Muu henkilöstö” ylijäämä selittyy sillä, että vuonna 2011 ei maksettu palkkojen vuosittaista mukautusta ja alamomentissa on pakostakin oltava liikkumavaraa (tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen laskutuksen ja käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen kirjanpitoon merkitsemisen aikataulu). |
| 300 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä | 3 869 533 | 12,98 % | Hotellikorvausten ja päivärahojen enimmäismääriä ei päivitetty, vaikka näin oli oletettu talousarviota laadittaessa, ja kuljetuskustannukset pysyivät paremmin hallinnassa. |
| 202 | Kiinteistöihin liittyvät kulut | 2 688 538 | 2,63 % | Tämä johtuu pääasiassa säästöistä alamomentissa 2026 (kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta). Säästöt johtuivat toisaalta turvallisuusmenojen järkeistämisestä ja toimista yleisen turvallisuuden ja paloturvallisuuden välisen synergian lisäämiseksi ja toisaalta sakoista, joita määrättiin kiinteistöjen ja henkilöiden turvallisuudesta vastaavalle yritykselle Brysselissä sopimuksen ja tarjousehtojen noudattamatta jättämisen vuoksi. Tästä summasta voitiin kattaa kustannukset, jotka liittyvät akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi siirtämisen viivästymiseen virkojen täyttämismenettelyissä kohdattujen vaikeuksien vuoksi. |
| 320 | Asiantuntemuksen hankinta | 2 492 196 | 24,72 % | Asiantuntijapalveluja koskevia määrärahoja kohdennettaessa valiokuntien puheenjohtajakokous kohtelee poliittisista ja toiminnallisista syistä väliaikaisia valiokuntia samalla tavoin kuin pysyviä valiokuntia. Niiden mahdollista asiantuntijapalvelujen tarvetta ja joskus myös niiden varsinaista toiminta-aikaakin on kuitenkin vaikeampi ennustaa. Määrärahojen alikäyttö vuonna 2011 liittyy kahteen väliaikaiseenvaliokuntaan. Ensinnäkin ne hajotettiin vuoden puolivälissä, vaikka asiantuntijamäärärahat oli vahvistettu koko vuodeksi, ja toiseksi parlamentilta ei juuri haettu korvauksia, vaikka ne kutsuivatkin asiantuntijoita jne. Lisäksi poliittinen paine tulosten saavuttamiseen merkitsi sitä, että pitkällinen tarjousmenettely ei ollut mahdollinen. |

16.

Määrärahoja peruuntui 93 651 335 euroa (2010: 55 230 127 euroa) eli 5,6 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 3,4 prosenttia). Peruutusten pääasialliset syyt esitetään seuraavassa taulukossa:

Taulukko 4

Määrärahojen peruutusten pääasialliset syyt vuonna 2011

Peruuntunut määrä

(euroa)

Peruutus-% / kohta

Peruutuksen pääasiallinen syy

422

Parlamentin jäsenten avustaminen

18 679 355

9,87 %

Valtuutettujen avustajien palkkojen vuosittainen mukautus jäi maksamatta vuonna 2011 neuvoston päätöksen johdosta. Parlamentin jäsenten avustajakorvausten 1 500 euron kuukausikorotus vuonna 2010 ja 1 500 euron kuukausikorotus vuonna 2011 eivät lisänneet samassa suhteessa sopimusten määrää.

120

Palkat ja muut etuudet

10 712 562

1,95 %

Eläkkeelle siirtymisten vaikutus, ”Lissabonin virkojen” (2010 ja 2011) ennustettua hitaampi käyttöönotto sekä pääosastoissa että poliittisissa ryhmissä ja sisäisten siirtojen määrä.

Palkkojen vuosittainen mukautus jäi maksamatta (neuvosto ei vieläkään ole tehnyt päätöstä).

109

Alustava määräraha 18:aa jäsentä varten – Lissabonin sopimus

9 400 264

100 %

Varausta Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan mukaisesti nimitettäviä 18:aa uutta jäsentä varten ei ole käytetty (jäsenten toimikausi alkoi 1. joulukuuta 2011).

324

Tuotanto ja levitys

7 957 323

9,30 %

Budjettikohdat 3242, 3244 ja 3245: Kohtien alhainen toteutusaste johtuu tiedotustoimistojen vaikeuksista arvioida tarkasti budjettitarpeitaan ja toteuttaa talousarviotaan. Sekä arvioiden tarkkuudenettä talousarvion toteuttamisen tehokkuuden parantamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin toteutustasojen maksimoimiseksi. Budjettikohta 3248: Hinnat laskivat tehdyissä uusissa puitesopimuksissa. Lisäksi yhteensä 878 875 euroa peruuntui, koska avustuksia koskeva ehdotuspyyntö ei tuottanut tarpeeksi avustuskelpoisiksi katsottuja hankkeita. 715 000 euroa peruuntui johtuen ongelmista kahden hankintamenettelyn käynnistämisessä, minkä vuoksi niitä ei voitu saada päätökseen ennen vuoden loppua.

100

Edustajanpalkkiot ja lisät

7 325 583

3,92 %

Arvioitu ylijäämä selittyy sillä, että talousarvio 2011 perustui tammikuussa 2010 tehtyihin menoarvioihin ja silloin ei voitu määrittää tarkkaan jäsenten asemaa koskevien sääntöjen taloudellisia vaikutuksia.

ALUSTAVAT MÄÄRÄRAHAT

6 100 000

100 %

Kohdan jäljelle jääneet määrät

140

Muu henkilöstö ja ulkopuoliset toimihenkilöt

4 241 621

4,34 %

Alamomentin 1400”Muu henkilöstö” ylijäämä selittyy sillä, että vuonna 2011 ei maksettu palkkojen vuosittaista mukautusta ja alamomentissa on pakostakin oltava liikkumavaraa (tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen laskutuksen ja käyttötarkoitukseen sidottujen tulojen kirjanpitoon merkitsemisen aikataulu).

300

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä

3 869 533

12,98 %

Hotellikorvausten ja päivärahojen enimmäismääriä ei päivitetty, vaikka näin oli oletettu talousarviota laadittaessa, ja kuljetuskustannukset pysyivät paremmin hallinnassa.

202

Kiinteistöihin liittyvät kulut

2 688 538

2,63 %

Tämä johtuu pääasiassa säästöistä alamomentissa 2026 (kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta). Säästöt johtuivat toisaalta turvallisuusmenojen järkeistämisestä ja toimista yleisen turvallisuuden ja paloturvallisuuden välisen synergian lisäämiseksi ja toisaalta sakoista, joita määrättiin kiinteistöjen ja henkilöiden turvallisuudesta vastaavalle yritykselle Brysselissä sopimuksen ja tarjousehtojen noudattamatta jättämisen vuoksi. Tästä summasta voitiin kattaa kustannukset, jotka liittyvät akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi siirtämisen viivästymiseen virkojen täyttämismenettelyissä kohdattujen vaikeuksien vuoksi.

320

Asiantuntemuksen hankinta

2 492 196

24,72 %

Asiantuntijapalveluja koskevia määrärahoja kohdennettaessa valiokuntien puheenjohtajakokous kohtelee poliittisista ja toiminnallisista syistä väliaikaisia valiokuntia samalla tavoin kuin pysyviä valiokuntia. Niiden mahdollista asiantuntijapalvelujen tarvetta ja joskus myös niiden varsinaista toiminta-aikaakin on kuitenkin vaikeampi ennustaa. Määrärahojen alikäyttö vuonna 2011 liittyy kahteen väliaikaiseenvaliokuntaan. Ensinnäkin ne hajotettiin vuoden puolivälissä, vaikka asiantuntijamäärärahat oli vahvistettu koko vuodeksi, ja toiseksi parlamentilta ei juuri haettu korvauksia, vaikka ne kutsuivatkin asiantuntijoita jne. Lisäksi poliittinen paine tulosten saavuttamiseen merkitsi sitä, että pitkällinen tarjousmenettely ei ollut mahdollinen.

H.   Määrärahasiirrot

| 17. | Varainhoitovuoden aikana tehtiin yhdeksän varainhoitoasetuksen 24 ja 43 artiklan (7) mukaista C-siirtoa. Ne olivat yhteensä 62 104 026 euroa eli 3,7 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 13 siirtoa eli 5,2 prosenttia lopullisista määrärahoista). Puhemies hyväksyi yhdeksän P-siirtoa varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan (8) nojalla. Ne olivat yhteensä 11 799 520 euroa eli 0,7 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: kuusi siirtoa eli 0,2 prosenttia lopullisista määrärahoista). Seuraavissa taulukoissa on yhteenveto siirroista niiden oikeusperustan ja tarkoituksen mukaan. |
| --- | --- |

17.

Varainhoitovuoden aikana tehtiin yhdeksän varainhoitoasetuksen 24 ja 43 artiklan (7) mukaista C-siirtoa. Ne olivat yhteensä 62 104 026 euroa eli 3,7 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: 13 siirtoa eli 5,2 prosenttia lopullisista määrärahoista). Puhemies hyväksyi yhdeksän P-siirtoa varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan (8) nojalla. Ne olivat yhteensä 11 799 520 euroa eli 0,7 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: kuusi siirtoa eli 0,2 prosenttia lopullisista määrärahoista). Seuraavissa taulukoissa on yhteenveto siirroista niiden oikeusperustan ja tarkoituksen mukaan.

| 18. | Vuonna 2011 hyväksyttiin siis kahdeksantoista C- ja P-siirtoa. Ne olivat yhteensä 73 903 546 euroa eli 4,4 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: yhdeksäntoista siirtoa, yhteensä 88 284 059 euroa eli 5,5 prosenttia lopullisista määrärahoista).

  Taulukko 5


  Siirrot ja niiden oikeusperustat








  Siirtojen määrä | Siirretty määrä (euroa) | % lopullisista määrärahoista |
| --- | --- | --- | --- |
| C-siirrot (24 ja 43 artikla) |
| 9 C-siirtoa | 62 104 026 | 3,7 % |
| P-siirrot (22 artiklan 1 kohta) |
| 9 P-siirtoa | 11 799 520 | 0,7 % |
| C- ja P-siirrot | 73 903 546 | 4,4 % |

18.

Vuonna 2011 hyväksyttiin siis kahdeksantoista C- ja P-siirtoa. Ne olivat yhteensä 73 903 546 euroa eli 4,4 prosenttia lopullisista määrärahoista (2010: yhdeksäntoista siirtoa, yhteensä 88 284 059 euroa eli 5,5 prosenttia lopullisista määrärahoista).

Taulukko 5

Siirrot ja niiden oikeusperustat

Siirtojen määrä

Siirretty määrä (euroa)

% lopullisista määrärahoista

C-siirrot (24 ja 43 artikla)

9 C-siirtoa

62 104 026

3,7 %

P-siirrot (22 artiklan 1 kohta)

9 P-siirtoa

11 799 520

0,7 %

C- ja P-siirrot

73 903 546

4,4 %

Taulukko 6

C-siirrot vastaanottavan budjettikohdan mukaan jaoteltuina

| (euroa) |
| --- |
| Vastaanottava budjettikohta | Siirto | Siirretty määrä |
| 1200 | Palkat ja palkanlisät | C1 | 714 026 |
| 1420 | Ulkoiset palvelut | C6 | 800 000 |
| 2003 | Kiinteän omaisuuden hankinta | C7 | 23 190 000 |
| C9 | 15 000 000 |
| 2007 | Tilojen kunnostus | C2 | 2 500 000 |
| 2100 | Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot | C4 | 900 000 |
| 2102 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut | C4 | 2 500 000 |
| C8 | 3 200 000 |
| 2320 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset | C5 | 100 000 |
| 4220 | Parlamentin jäsenten avustaminen | C3 | 13 200 000 |
| Yhteensä | 62 104 026 |

(euroa)

Vastaanottava budjettikohta

Siirto

Siirretty määrä

1200

Palkat ja palkanlisät

C1

714 026

1420

Ulkoiset palvelut

C6

800 000

2003

Kiinteän omaisuuden hankinta

C7

23 190 000

C9

15 000 000

2007

Tilojen kunnostus

C2

2 500 000

2100

Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot

C4

900 000

2102

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut

C4

2 500 000

C8

3 200 000

2320

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset

C5

100 000

4220

Parlamentin jäsenten avustaminen

C3

13 200 000

Yhteensä

62 104 026

Taulukko 7

C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina

| Siirron vastaanottava menoluokka | Tarkoitus | Siirretty määrä (euroa) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinteistöpolitiikka | Euroopan historian talo (C2) | 2 500 000 | 4 |
| Montoyer 70 -rakennus Brysselissä ja B-rakennus Strasbourgissa (C7) | 23 190 000 | 37 |
| TREBEL-rakennus (C9) | 15 000 000 | 24 |
| Kiinteistöpolitiikka yhteensä | 40 690 000 | 66 |
| Tietotekniikka | Infrastruktuurihankkeisiin liittyvät lisämenot (C8) | 3 200 000 | 5 |
| IT Mobility -hanke, keskipitkän aikavälin TVT-strategia, vuoden 2011 tietotekniikkasuunnitelma (C4) | 3 400 000 | 5 |
| Tietotekniikka yhteensä | 6 600 000 | 11 |
| Henkilöstö | Henkilöstötaulukko (C1) | 714 026 | 1 |
| Henkilöstö yhteensä | 714 026 | 1 |
| Monikielisyys | Käännöstöiden kysynnän kasvu (C6) | 800 000 | 1 |
| Monikielisyys yhteensä | 800 000 | 1 |
| Jäsenet | Parlamentin jäsenten avustajakorvaus (C3) | 13 200 000 | 21,3 |
| Jäsenet yhteensä | 13 200 000 | 21,3 |
| Muut hallintomenot | Juridisten kulujen kattamiseksi – esimerkiksi välikattoon liittynyt onnettomuus Strasbourgissa (C5) | 100 000 | 0,2 |
| Muut hallintomenot yhteensä | 100 000 | 0,2 |
| Kaikki yhteensä | 62 104 026 | 100 |

Siirron vastaanottava menoluokka

Tarkoitus

Siirretty määrä (euroa)

%

Kiinteistöpolitiikka

Euroopan historian talo (C2)

2 500 000

4

Montoyer 70 -rakennus Brysselissä ja B-rakennus Strasbourgissa (C7)

23 190 000

37

TREBEL-rakennus (C9)

15 000 000

24

Kiinteistöpolitiikka yhteensä

40 690 000

66

Tietotekniikka

Infrastruktuurihankkeisiin liittyvät lisämenot (C8)

3 200 000

5

IT Mobility -hanke, keskipitkän aikavälin TVT-strategia, vuoden 2011 tietotekniikkasuunnitelma (C4)

3 400 000

5

Tietotekniikka yhteensä

6 600 000

11

Henkilöstö

Henkilöstötaulukko (C1)

714 026

1

Henkilöstö yhteensä

714 026

1

Monikielisyys

Käännöstöiden kysynnän kasvu (C6)

800 000

1

Monikielisyys yhteensä

800 000

1

Jäsenet

Parlamentin jäsenten avustajakorvaus (C3)

13 200 000

21,3

Jäsenet yhteensä

13 200 000

21,3

Muut hallintomenot

Juridisten kulujen kattamiseksi – esimerkiksi välikattoon liittynyt onnettomuus Strasbourgissa (C5)

100 000

0,2

Muut hallintomenot yhteensä

100 000

0,2

Kaikki yhteensä

62 104 026

100

H.1   Alustavien määrärahojen siirrot

| 19. | Tässä osassa tarkastellaan luvun 10 0 ”Alustavat määrärahat” ja luvun 10 1 ”Varaus ennakoimattomia menoja varten” määrärahojen käyttöä. Näihin osastoon 10 ”Muut menot” sisältyviin lukuihin viitataan tässä selvityksessä myöhemmin ”alustavina määrärahoina”. Osasto 10 ”Muut menot” muodosti siirtojen tärkeimmän lähteen: 54 prosenttia siirroista eli 33 814 026 euroa oli peräisin siitä. |
| --- | --- |

19.

Tässä osassa tarkastellaan luvun 10 0 ”Alustavat määrärahat” ja luvun 10 1 ”Varaus ennakoimattomia menoja varten” määrärahojen käyttöä. Näihin osastoon 10 ”Muut menot” sisältyviin lukuihin viitataan tässä selvityksessä myöhemmin ”alustavina määrärahoina”. Osasto 10 ”Muut menot” muodosti siirtojen tärkeimmän lähteen: 54 prosenttia siirroista eli 33 814 026 euroa oli peräisin siitä.

| 20. | Kyseisestä summasta 15 600 000 euroa oli tarkoitettu kiinteistöpolitiikkaan, 714 026 euroa henkilöstömenoihin, 13 200 000 euroa jäsenille, 800 000 euroa monikielisyyteen, 3 400 000 euroa tietotekniikkaan ja 100 000 euroa hallintoon. Tiedot alustavista määrärahoista tehtyjen siirtojen kohteista esitetään seuraavassa taulukossa.

  Taulukko 8


  Alustavien määrärahojen siirtojen kohteet










  (euroa) |
| --- | --- |
| Lähde | Kohde | Siirto | Tarkoitus | Siirretty määrä |
| Luku 10 0 | 2007 | C2 | Määrärahojen ottaminen varauksesta Euroopan historian taloa varten mietinnön jättämisen jälkeen | 2 500 000 |
| Luku 10 1 | 2003 | C7 | Määrärahojen ottaminen varauksesta ja siirto palkkoihin ja palkanlisiin liittyvistä alamomenteista Montoyer 70 -rakennuksen (Bryssel) ja B-rakennuksen (Strasbourg) hankintaa varten | 13 100 000 |
| Kiinteistöpolitiikka yhteensä | 15 600 000 |
| Luku 10 0 | 1200 | C1 | Määrärahojen ottaminen varauksesta 30 viran osoittamisen johdosta (sopimussuhteisten toimihenkilöiden virkojen uudelleenjärjestely) | 714 026 |
| Henkilöstö yhteensä | 714 026 |
| Luku 10 0 | 4220 | C3 | Määrärahojen ottaminen varauksesta parlamentin jäsenten avustajia koskevia menoja varten | 13 200 000 |
| Jäsenet yhteensä | 13 200 000 |
| Luku 10 1 | 1420 | C6 | Määrärahojen ottaminen varauksesta ulkoisia käännöksiä varten, käännöstöiden kysynnän kasvu | 800 000 |
| Monikielisyyteen liittyvät menot yhteensä | 800 000 |
| Luku 10 0 | 2100 | C4 | Määrärahojen ottaminen varauksesta IT Mobility -hankkeeseen liittyviä tietotekniikkamenoja varten (investointi + palvelut) | 900 000 |
| 2102 | C4 | Määrärahojen ottaminen varauksesta IT Mobility -hankkeeseen liittyviä tietotekniikkamenoja varten (investointi + palvelut) | 2 500 000 |
| Tietotekniikka yhteensä | 3 400 000 |
| Luku 10 1 | 2320 | C5 | Määrärahojen ottaminen varauksesta ennakoimattomia juridisia menoja varten | 100 000 |
| Hallinto yhteensä | 100 000 |
| Kaikki yhteensä | 33 814 026 |

20.

Kyseisestä summasta 15 600 000 euroa oli tarkoitettu kiinteistöpolitiikkaan, 714 026 euroa henkilöstömenoihin, 13 200 000 euroa jäsenille, 800 000 euroa monikielisyyteen, 3 400 000 euroa tietotekniikkaan ja 100 000 euroa hallintoon. Tiedot alustavista määrärahoista tehtyjen siirtojen kohteista esitetään seuraavassa taulukossa.

Taulukko 8

Alustavien määrärahojen siirtojen kohteet

(euroa)

Lähde

Kohde

Siirto

Tarkoitus

Siirretty määrä

Luku 10 0

2007

C2

Määrärahojen ottaminen varauksesta Euroopan historian taloa varten mietinnön jättämisen jälkeen

2 500 000

Luku 10 1

2003

C7

Määrärahojen ottaminen varauksesta ja siirto palkkoihin ja palkanlisiin liittyvistä alamomenteista Montoyer 70 -rakennuksen (Bryssel) ja B-rakennuksen (Strasbourg) hankintaa varten

13 100 000

Kiinteistöpolitiikka yhteensä

15 600 000

Luku 10 0

1200

C1

Määrärahojen ottaminen varauksesta 30 viran osoittamisen johdosta (sopimussuhteisten toimihenkilöiden virkojen uudelleenjärjestely)

714 026

Henkilöstö yhteensä

714 026

Luku 10 0

4220

C3

Määrärahojen ottaminen varauksesta parlamentin jäsenten avustajia koskevia menoja varten

13 200 000

Jäsenet yhteensä

13 200 000

Luku 10 1

1420

C6

Määrärahojen ottaminen varauksesta ulkoisia käännöksiä varten, käännöstöiden kysynnän kasvu

800 000

Monikielisyyteen liittyvät menot yhteensä

800 000

Luku 10 0

2100

C4

Määrärahojen ottaminen varauksesta IT Mobility -hankkeeseen liittyviä tietotekniikkamenoja varten (investointi + palvelut)

900 000

2102

C4

Määrärahojen ottaminen varauksesta IT Mobility -hankkeeseen liittyviä tietotekniikkamenoja varten (investointi + palvelut)

2 500 000

Tietotekniikka yhteensä

3 400 000

Luku 10 1

2320

C5

Määrärahojen ottaminen varauksesta ennakoimattomia juridisia menoja varten

100 000

Hallinto yhteensä

100 000

Kaikki yhteensä

33 814 026

H.2   Siirrot muista lähteistä

| 21. | Tässä osassa tarkastellaan siirtoja muista lähteistä kuin osastosta 10 ”Muut menot”. Muista osastoista siirrettiin yhteensä 28 290 000 euroa. Kiinteistöpolitiikkaan liittyvien menojen osuus näistä siirroista oli suurin eli 89 prosenttia, ja seuraavina olivat tietotekniikkamenot (11 prosenttia). Taulukossa 9 esitetään yhteenveto näistä siirroista. |
| --- | --- |

21.

Tässä osassa tarkastellaan siirtoja muista lähteistä kuin osastosta 10 ”Muut menot”. Muista osastoista siirrettiin yhteensä 28 290 000 euroa. Kiinteistöpolitiikkaan liittyvien menojen osuus näistä siirroista oli suurin eli 89 prosenttia, ja seuraavina olivat tietotekniikkamenot (11 prosenttia). Taulukossa 9 esitetään yhteenveto näistä siirroista.

| 22. | P-siirroista esitetään yhteenveto taulukossa 10.

  Taulukko 9


  Muista lähteistä kuin alustavista määrärahoista tehtyjen C-siirtojen alkuperä









  (euroa) |
| --- | --- |
| Lähde | Siirto | Tarkoitus | Siirretty määrä |
| 1200 | C7 | Määrärahojen ottaminen varauksesta ja siirto palkkoihin ja palkanlisiin liittyvistä alamomenteista Montoyer 70 -rakennuksen (Bryssel) ja B-rakennuksen (Strasbourg) hankintaa varten | 10 090 000 |
| 2350 | C8 | Siirrot televiestintää ja virallista lehteä koskevista kohdista erilaisten infrastruktuurihankkeiden (TVT, Brysselin tietokeskus jne.) kulujen kattamiseksi | 3 094 400 |
| 3240 | 105 600 |
| 1004 | C9 | TREBEL-rakennuksen hankintaan liittyvän maksuerän kattamiseksi | 2 000 000 |
| 1005 | 2 000 000 |
| 1010 | 2 000 000 |
| 1200 | 7 000 000 |
| 1204 | 2 000 000 |
| Yhteensä | 28 290 000 |

22.

P-siirroista esitetään yhteenveto taulukossa 10.

Taulukko 9

Muista lähteistä kuin alustavista määrärahoista tehtyjen C-siirtojen alkuperä

(euroa)

Lähde

Siirto

Tarkoitus

Siirretty määrä

1200

C7

Määrärahojen ottaminen varauksesta ja siirto palkkoihin ja palkanlisiin liittyvistä alamomenteista Montoyer 70 -rakennuksen (Bryssel) ja B-rakennuksen (Strasbourg) hankintaa varten

10 090 000

2350

C8

Siirrot televiestintää ja virallista lehteä koskevista kohdista erilaisten infrastruktuurihankkeiden (TVT, Brysselin tietokeskus jne.) kulujen kattamiseksi

3 094 400

3240

105 600

1004

C9

TREBEL-rakennuksen hankintaan liittyvän maksuerän kattamiseksi

2 000 000

1005

2 000 000

1010

2 000 000

1200

7 000 000

1204

2 000 000

Yhteensä

28 290 000

Taulukko 10

P-siirtojen kohteet

| (euroa) |
| --- |
| Vastaanottava budjettikohta | Siirto | Kuvaus | Siirretty määrä |
| 1000 | ”Edustajanpalkkiot” |

(euroa)

Vastaanottava budjettikohta

Siirto

Kuvaus

Siirretty määrä

1000

”Edustajanpalkkiot”

P7

Määrärahojen siirtoon on kaksi syytä. Ensinnäkin vuonna 2011 sovellettava todennäköinen palkkojen indeksikorotus oli hieman oletettua korkeampi. Toiseksi määrärahoja tarvitaan kattamaan 18 uuden ”Lissabonin” jäsenen mahdolliset joulukuun palkkiot.

360 000

| 1033 | ”Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä” |
| --- | --- |

1033

”Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä”

P8

Määrärahasiirron avulla voidaan maksaa EP:n maksuosuudet vuoden loppuun asti. Vuonna 2011 EP on myös velvollinen maksamaan kaksi kolmasosaa jäsenten vapaaehtoisen eläkejärjestelmän maksuosuudesta aiempina vuosina maksamatta jääneiden jäsenten maksuosuuksien perinnän vuoksi.

11 000

| 2003 | ”Kiinteän omaisuuden hankinta” |
| --- | --- |

2003

”Kiinteän omaisuuden hankinta”

P9

Määrärahasiirron avulla voidaan kattaa talousarviosta asianmukaisesti vuodenvaihteen jälkeen sopimus, joka liittyy Sofian Eurooppa-talon hankintaan.

8 222 520

| 2102 | ”Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut” |
| --- | --- |

2102

”Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut”

P2

Määrärahasiirron avulla voidaan varmistaa perustoimintojen jatkuminen asianmukaisella tasolla.

758 000

P5

Menot aliarvioitiin; määrärahasiirrolla katetaan Streamlineen ja NAP-helpdeskiin liittyvät lisämenot.

188 000

| 3241 | ”Digitaaliset ja perinteiset julkaisut” |
| --- | --- |

3241

”Digitaaliset ja perinteiset julkaisut”

P1

Siirrolla katetaan menot, jotka johtuvat kehitettävistä tai uusista intranethankkeista, uusi asiakirjojen indeksoinninulkoistamisstrategia sekä odotettua korkeammat faktatietojen julkaisumenot.

800 000

P6

Määrärahoja tarvittiin lisää, jotta voitiin jatkaa Intranet- ja Paperless-ohjelmia.

600 000

| 3243 | ”Vierailukeskus” |
| --- | --- |

3243

”Vierailukeskus”

P3

Määrärahasiirrolla varmistettiin sellaisten menojen rahoittaminen, joita ei voitu ennustaa vuoden 2011 talousarviota valmistellessa, varsinkin tietyt tavara- ja palveluhankinnat ja sopimusvelvoitteet.

600 000

| 3245 | ”Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen” |
| --- | --- |

3245

”Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen”

P4

Määrärahasiirron avulla voitiin järjestää ihmisoikeuskonferenssi ja Saharov-verkoston tapahtuma. Tapahtuma ei sisältynyt vuoden 2011 talousarvioon.

260 000

Yhteensä

11 799 520

II   VARAINHOITO LUVUITTAIN

| 23. | Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta talousarvion kokonaismenoista ja niiden kehitystä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattaa 70 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Kyseessä ovat luku 10”Toimielimen jäsenet”, luku 12”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 20”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 42”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”. |
| --- | --- |

23.

Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta talousarvion kokonaismenoista ja niiden kehitystä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattaa 70 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Kyseessä ovat luku 10”Toimielimen jäsenet”, luku 12”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 20”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 42”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”.

| 24. | Taulukossa 11 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2011 sitoumukset kehittyivät verrattuna varainhoitovuoteen 2010. Kuvissa 2 ja 3 esitellään osuudet ja kehitys vuodesta 2010 vuoteen 2011.

  Taulukko 11


  Sitoumusten kehittyminen vuosina 2011 ja 2010











  Luku | Nimike | 2011
  (euroa) | 2010
  (euroa) | Ero
  (euroa) | Ero (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Toimielimen jäsenet | 195 411 480 | 207 680 220 | –12 268 740 | –6 |
| 12 | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 540 454 419 | 532 628 082 | 7 826 337 | 1 |
| 14 | Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut | 118 800 097 | 106 585 463 | 12 214 634 | 11 |
| 16 | Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot | 14 489 624 | 13 339 919 | 1 149 705 | 9 |
| Osasto 1 – Toimielimen henkilöstö | 869 155 619 | 860 233 684 | 8 921 935 | 1 |
| 20 | Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | 195 529 891 | 186 396 513 | 9 133 378 | 5 |
| 21 | Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | 117 290 772 | 137 467 641 | –20 176 869 | –15 |
| 23 | Hallinnosta johtuvat juoksevat menot | 9 652 197 | 10 373 435 | – 721 238 | –7 |
| Osasto 2 – Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot | 322 472 860 | 334 237 589 | –11 764 729 | –4 |
| 30 | Kokoukset ja konferenssit | 32 807 760 | 30 180 428 | 2 627 332 | 9 |
| 32 | Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys | 92 059 312 | 97 821 408 | –5 762 096 | –6 |
| Osasto 3 – Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot | 124 867 072 | 128 001 836 | –3 134 764 | –2 |
| 40 | Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot | 83 078 152 | 76 088 322 | 6 989 831 | 9 |
| 42 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | 170 564 354 | 153 418 841 | 17 145 513 | 11 |
| 44 | Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta | 340 000 | 310 000 | 30 000 | 10 |
| Osasto 4 – Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot | 253 982 506 | 229 817 163 | 24 165 344 | 11 |
| Osasto 10 – Muut menot | 0 | 0 | 0 | — |
| Yhteensä | 1 570 478 058 | 1 552 290 272 | 18 187 786 | 1 |

24.

Taulukossa 11 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2011 sitoumukset kehittyivät verrattuna varainhoitovuoteen 2010. Kuvissa 2 ja 3 esitellään osuudet ja kehitys vuodesta 2010 vuoteen 2011.

Taulukko 11

Sitoumusten kehittyminen vuosina 2011 ja 2010

Luku

Nimike

2011

(euroa)

2010

(euroa)

Ero

(euroa)

Ero (%)

10

Toimielimen jäsenet

195 411 480

207 680 220

–12 268 740

–6

12

Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

540 454 419

532 628 082

7 826 337

1

14

Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut

118 800 097

106 585 463

12 214 634

11

16

Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot

14 489 624

13 339 919

1 149 705

9

Osasto 1 – Toimielimen henkilöstö

869 155 619

860 233 684

8 921 935

1

20

Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

195 529 891

186 396 513

9 133 378

5

21

Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

117 290 772

137 467 641

–20 176 869

–15

23

Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

9 652 197

10 373 435

– 721 238

–7

Osasto 2 – Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot

322 472 860

334 237 589

–11 764 729

–4

30

Kokoukset ja konferenssit

32 807 760

30 180 428

2 627 332

9

32

Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

92 059 312

97 821 408

–5 762 096

–6

Osasto 3 – Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot

124 867 072

128 001 836

–3 134 764

–2

40

Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot

83 078 152

76 088 322

6 989 831

9

42

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

170 564 354

153 418 841

17 145 513

11

44

Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta

340 000

310 000

30 000

10

Osasto 4 – Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot

253 982 506

229 817 163

24 165 344

11

Osasto 10 – Muut menot

0

0

0

—

Yhteensä

1 570 478 058

1 552 290 272

18 187 786

1

Kuva 2

Vuoden 2011 menojen jakautuminen luvuittain

Image

Kuva 3

Sidottujen määrärahojen kehittyminen vuosina 2010 ja 2011 luvuittain

Image

A.   Luku 10 – Toimielimen jäsenet

| 25. | Jäseniin liittyvät menot (12 prosenttia varainhoitovuoden 2011 kaikista menoista) laskivat 12 miljoonalla eurolla eli 6 prosenttia vuodesta 2010. Luvun menojen vähentyminen johtuu muun muassa menojen laskusta alamomenteissa 1004”Tavanomaiset matkakulut” (– 7 prosenttia) ja 1020”Siirtymäkorvaukset” (– 88 prosenttia). |
| --- | --- |

25.

Jäseniin liittyvät menot (12 prosenttia varainhoitovuoden 2011 kaikista menoista) laskivat 12 miljoonalla eurolla eli 6 prosenttia vuodesta 2010. Luvun menojen vähentyminen johtuu muun muassa menojen laskusta alamomenteissa 1004”Tavanomaiset matkakulut” (– 7 prosenttia) ja 1020”Siirtymäkorvaukset” (– 88 prosenttia).

| 26. | Noin 5 prosenttia luvun määrärahoista peruuntui. Peruuntumisten syynä oli erityisesti se, että talousarvion 2011 ensimmäiset arviot toteutettiin vuoden 2010 alussa, jolloin uusien jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisen vaikutukset eivät vielä olleet tiedossa. |
| --- | --- |

26.

Noin 5 prosenttia luvun määrärahoista peruuntui. Peruuntumisten syynä oli erityisesti se, että talousarvion 2011 ensimmäiset arviot toteutettiin vuoden 2010 alussa, jolloin uusien jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisen vaikutukset eivät vielä olleet tiedossa.

| 27. | Alamomentin 1000”Edustajanpalkkiot” sitoumukset olivat 67 373 854 euroa (34 prosenttia luvun 10 sitoumuksista), kun taas alamomentin 1004”Tavanomaiset matkakulut” sitoumukset olivat 69 748 957 euroa (36 prosenttia luvun 10 sitoumuksista). Viimeksi mainittu alamomentti kattaa matkoihin työskentelypaikkakunnalle ja takaisin sekä muihin virkamatkoihin liittyvät matka- ja oleskelukulut. |
| --- | --- |

27.

Alamomentin 1000”Edustajanpalkkiot” sitoumukset olivat 67 373 854 euroa (34 prosenttia luvun 10 sitoumuksista), kun taas alamomentin 1004”Tavanomaiset matkakulut” sitoumukset olivat 69 748 957 euroa (36 prosenttia luvun 10 sitoumuksista). Viimeksi mainittu alamomentti kattaa matkoihin työskentelypaikkakunnalle ja takaisin sekä muihin virkamatkoihin liittyvät matka- ja oleskelukulut.

| 28. | Vuonna 2011 (9) jäsenet tekivät 17 572 täysistuntomatkaa Strasbourgiin ja Brysseliin, 31 222 valiokuntamatkaa Brysseliin ja 2 378 matkaa poliittisten ryhmien kokouksiin Brysseliin (10). Matkoja parlamentin tavanomaisten työskentelypaikkakuntien ulkopuolelle valiokuntakokouksiin tehtiin 1 160 ja poliittisten ryhmien kokouksiin 1 671. Lisäksi parlamentin valtuuskuntakokouksiin tehtiin 1 413 matkaa. |
| --- | --- |

28.

Vuonna 2011 (9) jäsenet tekivät 17 572 täysistuntomatkaa Strasbourgiin ja Brysseliin, 31 222 valiokuntamatkaa Brysseliin ja 2 378 matkaa poliittisten ryhmien kokouksiin Brysseliin (10). Matkoja parlamentin tavanomaisten työskentelypaikkakuntien ulkopuolelle valiokuntakokouksiin tehtiin 1 160 ja poliittisten ryhmien kokouksiin 1 671. Lisäksi parlamentin valtuuskuntakokouksiin tehtiin 1 413 matkaa.

| 29. | Alamomentin 1006”Yleinen kulukorvaus” sitoumukset olivat 37 843 364 euroa (19 prosenttia luvun 10 sitoumuksista). Määrä on tarkoitettu kattamaan kulut jäsenten parlamentaarisesta toiminnasta. Kuukausikorvaus on 4 299 euroa jäsentä kohti. |
| --- | --- |

29.

Alamomentin 1006”Yleinen kulukorvaus” sitoumukset olivat 37 843 364 euroa (19 prosenttia luvun 10 sitoumuksista). Määrä on tarkoitettu kattamaan kulut jäsenten parlamentaarisesta toiminnasta. Kuukausikorvaus on 4 299 euroa jäsentä kohti.

B.   Luku 12 – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

| 30. | Luvun osuus oli 34 prosenttia varainhoitovuoden 2011 kokonaismenoista, eli se on suurin menoerä. Menot kasvoivat prosentin edellisestä varainhoitovuodesta. Kehitys johtuu pääasiassa alamomentin 1200”Palkat ja palkanlisät” määrärahojen kasvusta (+ 2 prosenttia). |
| --- | --- |

30.

Luvun osuus oli 34 prosenttia varainhoitovuoden 2011 kokonaismenoista, eli se on suurin menoerä. Menot kasvoivat prosentin edellisestä varainhoitovuodesta. Kehitys johtuu pääasiassa alamomentin 1200”Palkat ja palkanlisät” määrärahojen kasvusta (+ 2 prosenttia).

| 31. | Luvun 12 menoista noin 99 prosenttia liittyi alamomenttiin 1200”Palkat ja palkanlisät”, ja toteutuneiden sitoumusten määrä oli 535 880 699 euroa. Kohdassa vuoden lopussa käytettävissä olleilla määrärahoilla oli tarkoitus maksaa palkkojen vuosittainen mukautus, josta neuvosto ei vieläkään ole tehnyt päätöstä. Jos vuosittaista mukautusta ei oteta huomioon, määrärahojen käyttö kasvoi edellisestä varainhoitovuodesta 4,62 prosenttia. Alamomentin 1200 määrärahat olivat ylijäämäiset vuonna 2011, ja siitä tehtiin tämän vuoksi joitakin määrärahasiirtoja varainhoitovuoden kuluessa. |
| --- | --- |

31.

Luvun 12 menoista noin 99 prosenttia liittyi alamomenttiin 1200”Palkat ja palkanlisät”, ja toteutuneiden sitoumusten määrä oli 535 880 699 euroa. Kohdassa vuoden lopussa käytettävissä olleilla määrärahoilla oli tarkoitus maksaa palkkojen vuosittainen mukautus, josta neuvosto ei vieläkään ole tehnyt päätöstä. Jos vuosittaista mukautusta ei oteta huomioon, määrärahojen käyttö kasvoi edellisestä varainhoitovuodesta 4,62 prosenttia. Alamomentin 1200 määrärahat olivat ylijäämäiset vuonna 2011, ja siitä tehtiin tämän vuoksi joitakin määrärahasiirtoja varainhoitovuoden kuluessa.

| 32. | Vuonna 2011 pääsihteeristöön palkattiin 321 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä, poliittisiin ryhmiin palkattiin 77 väliaikaista toimihenkilöä ja 395 henkilöä palkattiin jäsenten valtuutetuiksi avustajiksi. Euroopan parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2011 yhteensä 5 778 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä. Pääsihteeristössä työskenteli näistä henkilöstöluokista 5 031 henkilöä ja poliittisissa ryhmissä 747 henkilöä. |
| --- | --- |

32.

Vuonna 2011 pääsihteeristöön palkattiin 321 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä, poliittisiin ryhmiin palkattiin 77 väliaikaista toimihenkilöä ja 395 henkilöä palkattiin jäsenten valtuutetuiksi avustajiksi. Euroopan parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2011 yhteensä 5 778 virkamiestä ja väliaikaista toimihenkilöä. Pääsihteeristössä työskenteli näistä henkilöstöluokista 5 031 henkilöä ja poliittisissa ryhmissä 747 henkilöä.

| 33. | Sukupuolittain jaoteltuna 31. joulukuuta 2011 yksiköiden päälliköistä 25 prosenttia oli naisia, johtajista naisia oli 31 prosenttia ja pääjohtajista 45 prosenttia. Seuraavassa kuvassa esitetään sukupuolijakauma tehtäväryhmittäin.

  Kuva 4


  Euroopan parlamentin pääsihteeristön henkilöstön sukupuolijakauma |
| --- | --- |

33.

Sukupuolittain jaoteltuna 31. joulukuuta 2011 yksiköiden päälliköistä 25 prosenttia oli naisia, johtajista naisia oli 31 prosenttia ja pääjohtajista 45 prosenttia. Seuraavassa kuvassa esitetään sukupuolijakauma tehtäväryhmittäin.

Kuva 4

Euroopan parlamentin pääsihteeristön henkilöstön sukupuolijakauma

Image

C.   Luku 14 – Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut

| 34. | Vuonna 2011 luvun osuus oli 8 prosenttia menoista. Menojen 11 prosentin nousu vuodesta 2010 johtuu menojen noususta alamomentissa 1400”Muu henkilöstö” (21 prosenttia) ja momentissa 142”Ulkoiset palvelut” (22 prosenttia). Luvun 14 määrärahoista noin 48 prosenttia oli alamomentilla 1402”Konferenssitulkit” ja 26 prosenttia alamomentilla 1400”Muu henkilöstö”. |
| --- | --- |

34.

Vuonna 2011 luvun osuus oli 8 prosenttia menoista. Menojen 11 prosentin nousu vuodesta 2010 johtuu menojen noususta alamomentissa 1400”Muu henkilöstö” (21 prosenttia) ja momentissa 142”Ulkoiset palvelut” (22 prosenttia). Luvun 14 määrärahoista noin 48 prosenttia oli alamomentilla 1402”Konferenssitulkit” ja 26 prosenttia alamomentilla 1400”Muu henkilöstö”.

| 35. | Alamomentissa 1402”Konferenssitulkit” sitoumukset nousivat 56 964 283,06 euroon ja niillä katettiin toimielinten välisen yhteistyön puitteissa (erityisesti) niiden ylimääräisten konferenssitulkkien palkkiot, sosiaalimaksut, matkakulut ja päivärahat, joiden avulla parlamentti hoitaa tulkkauksen parlamentin tai muiden parlamentin tulkkien (virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden) palveluja käyttävien toimielinten kokouksissa. |
| --- | --- |

35.

Alamomentissa 1402”Konferenssitulkit” sitoumukset nousivat 56 964 283,06 euroon ja niillä katettiin toimielinten välisen yhteistyön puitteissa (erityisesti) niiden ylimääräisten konferenssitulkkien palkkiot, sosiaalimaksut, matkakulut ja päivärahat, joiden avulla parlamentti hoitaa tulkkauksen parlamentin tai muiden parlamentin tulkkien (virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden) palveluja käyttävien toimielinten kokouksissa.

| 36. | Parlamentin tulkeilla ja ylimääräisillä konferenssitulkeilla oli 110 098 tulkkauspäivää vuonna 2011 (2010: 109 256 tulkkauspäivää) parlamentissa sekä muissa toimielimissä (11) tapauksissa, joissa tulkkauksesta huolehti parlamentti (nousua 0,4 prosenttia vuodesta 2010). Parlamentin tulkeilla oli 53 325 tulkkauspäivää (1,8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2010) ja ylimääräisillä konferenssitulkeilla 56 773 päivää (laskua 0,9 prosenttia vuodesta 2010). |
| --- | --- |

36.

Parlamentin tulkeilla ja ylimääräisillä konferenssitulkeilla oli 110 098 tulkkauspäivää vuonna 2011 (2010: 109 256 tulkkauspäivää) parlamentissa sekä muissa toimielimissä (11) tapauksissa, joissa tulkkauksesta huolehti parlamentti (nousua 0,4 prosenttia vuodesta 2010). Parlamentin tulkeilla oli 53 325 tulkkauspäivää (1,8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2010) ja ylimääräisillä konferenssitulkeilla 56 773 päivää (laskua 0,9 prosenttia vuodesta 2010).

| 37. | Alamomentin 1400”Muu henkilöstö” sitoumukset olivat 30 538 391 euroa. Alamomentista katetaan muun henkilöstön, erityisesti sopimussuhteisten ja paikallisten toimihenkilöiden ja erityisneuvonantajien palkat, lisät ja korvaukset mukaan lukien, toimihenkilöiden sosiaaliturvaan kuuluvat työnantajamaksut ja näiden toimihenkilöiden palkkaukseen sovellettavien korjauskerrointen vaikutus sekä väliaikaisen ulkopuolisen henkilöstön käytöstä aiheutuvat menot. Sopimussuhteisessa henkilöstössä oli 727 henkilöä 31. joulukuuta 2011. Sopimussuhteisen henkilöstön jakautuminen tehtäväryhmien mukaisesti esitetään kuvassa 5.

  Kuva 5


  Sopimussuhteinen henkilöstö tehtäväryhmittäin |
| --- | --- |

37.

Alamomentin 1400”Muu henkilöstö” sitoumukset olivat 30 538 391 euroa. Alamomentista katetaan muun henkilöstön, erityisesti sopimussuhteisten ja paikallisten toimihenkilöiden ja erityisneuvonantajien palkat, lisät ja korvaukset mukaan lukien, toimihenkilöiden sosiaaliturvaan kuuluvat työnantajamaksut ja näiden toimihenkilöiden palkkaukseen sovellettavien korjauskerrointen vaikutus sekä väliaikaisen ulkopuolisen henkilöstön käytöstä aiheutuvat menot. Sopimussuhteisessa henkilöstössä oli 727 henkilöä 31. joulukuuta 2011. Sopimussuhteisen henkilöstön jakautuminen tehtäväryhmien mukaisesti esitetään kuvassa 5.

Kuva 5

Sopimussuhteinen henkilöstö tehtäväryhmittäin

Image

D.   Luku 16 – Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot

| 38. | Luvun 16 menot (prosentti varainhoitovuoden 2011 kaikista menoista) nousivat miljoonalla eurolla eli 9 prosenttia vuodesta 2010. |
| --- | --- |

38.

Luvun 16 menot (prosentti varainhoitovuoden 2011 kaikista menoista) nousivat miljoonalla eurolla eli 9 prosenttia vuodesta 2010.

| 39. | Luvun sitoumuksista 37 prosenttia koski alamomenttia 1654”Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat”, 27 prosenttia alamomenttia 1612”Ammatillinen täydennyskoulutus” ja 18 prosenttia alamomenttia 1652”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut”. |
| --- | --- |

39.

Luvun sitoumuksista 37 prosenttia koski alamomenttia 1654”Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat”, 27 prosenttia alamomenttia 1612”Ammatillinen täydennyskoulutus” ja 18 prosenttia alamomenttia 1652”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut”.

| 40. | Parlamentin Brysselissä toimivan päiväkodin ja lapsiparkin ulkopuolinen hallinto ja liitännäiskulut on alamomentin 1654 suurin alakohta. Luvun sitoumukset olivat yhteensä 5 350 000 euroa ja kattoivat parlamentin maksettavaksi kuuluvan osuuden kuluista, jotka liittyvät lasten päiväkotiin ja ulkopuolisiin lastentarhoihin, joiden kanssa on tehty sopimus. |
| --- | --- |

40.

Parlamentin Brysselissä toimivan päiväkodin ja lapsiparkin ulkopuolinen hallinto ja liitännäiskulut on alamomentin 1654 suurin alakohta. Luvun sitoumukset olivat yhteensä 5 350 000 euroa ja kattoivat parlamentin maksettavaksi kuuluvan osuuden kuluista, jotka liittyvät lasten päiväkotiin ja ulkopuolisiin lastentarhoihin, joiden kanssa on tehty sopimus.

| 41. | Alamomentin 1612”Ammatillinen täydennyskoulutus” maksusitoumusmäärärahat olivat 3 913 225 euroa, ja ne kattoivat henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi ja toimielimen toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi järjestettävään koulutukseen liittyvät menot. Vuonna 2011 sisäisillä kielikursseilla oli 4 154 osallistujaa (2010: 4 757 (12)) ja työskentelypaikkakunnan ulkopuolella järjestettävillä kursseilla 403 osallistujaa (2010: 392). Lisäksi 1 478 henkilöä osallistui atk-kursseille (2010: 733) ja 1 336 henkilöä taloushallinnon kursseille (2010: 998). Euroopan unionin henkilöstökoulutuskeskuksen järjestämille kursseille osallistui noin 230 henkilöä (2010: 85). Muuhun kuin kielikoulutukseen liittyville sisäisille kursseille osallistui 5 244 henkilöä (2010: 6 853) ja ulkopuolisille kursseille 239 henkilöä (2010: 198). Alamomentin 1652”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut” sitoumukset olivat 2 600 000 euroa. Ravintoloissa ja ruokaloissa kävi noin 1 554 000 asiakasta ja henkilöstön kaupassa noin 157 000 asiakasta. |
| --- | --- |

41.

Alamomentin 1612”Ammatillinen täydennyskoulutus” maksusitoumusmäärärahat olivat 3 913 225 euroa, ja ne kattoivat henkilöstön pätevyyden lisäämiseksi ja toimielimen toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi järjestettävään koulutukseen liittyvät menot. Vuonna 2011 sisäisillä kielikursseilla oli 4 154 osallistujaa (2010: 4 757 (12)) ja työskentelypaikkakunnan ulkopuolella järjestettävillä kursseilla 403 osallistujaa (2010: 392). Lisäksi 1 478 henkilöä osallistui atk-kursseille (2010: 733) ja 1 336 henkilöä taloushallinnon kursseille (2010: 998). Euroopan unionin henkilöstökoulutuskeskuksen järjestämille kursseille osallistui noin 230 henkilöä (2010: 85). Muuhun kuin kielikoulutukseen liittyville sisäisille kursseille osallistui 5 244 henkilöä (2010: 6 853) ja ulkopuolisille kursseille 239 henkilöä (2010: 198). Alamomentin 1652”Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut” sitoumukset olivat 2 600 000 euroa. Ravintoloissa ja ruokaloissa kävi noin 1 554 000 asiakasta ja henkilöstön kaupassa noin 157 000 asiakasta.

E.   Luku 20 – Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

| 42. | Luvun osuus oli 12 prosenttia vuoden 2011 menoista, mikä merkitsee 5 prosentin kasvua vuodesta 2010. Menojen kasvua alamomenteissa 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”, 2007”Tilojen kunnostus” ja 2022”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” kompensoi osittain menojen lasku alamomenteissa 2000”Vuokrat”, 2001”Pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta aiheutuvat maksut”, 2008”Muut kiinteistöjen hallinnointimenot” ja 2026”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta”. |
| --- | --- |

42.

Luvun osuus oli 12 prosenttia vuoden 2011 menoista, mikä merkitsee 5 prosentin kasvua vuodesta 2010. Menojen kasvua alamomenteissa 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”, 2007”Tilojen kunnostus” ja 2022”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” kompensoi osittain menojen lasku alamomenteissa 2000”Vuokrat”, 2001”Pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta aiheutuvat maksut”, 2008”Muut kiinteistöjen hallinnointimenot” ja 2026”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta”.

| 43. | Seuraavassa kuvassa esitetään luvun 20 määrärahojen jaottelu menoluokittain.

  Kuva 6


  Luvun 20 menojen jakautuminen (%) |
| --- | --- |

43.

Seuraavassa kuvassa esitetään luvun 20 määrärahojen jaottelu menoluokittain.

Kuva 6

Luvun 20 menojen jakautuminen (%)

Image

| 44. | Alamomentin 2022”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” sitoumukset (22 prosenttia luvusta) olivat 43 815 033 euroa ja kattoivat voimassa olevien sopimusten mukaisesti tilojen, hissien, lämmitys- ja ilmastointijärjestelmien sekä palo-ovien huollosta sekä maalaus- ja korjaustöistä jne. aiheutuvat kulut. |
| --- | --- |

44.

Alamomentin 2022”Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous” sitoumukset (22 prosenttia luvusta) olivat 43 815 033 euroa ja kattoivat voimassa olevien sopimusten mukaisesti tilojen, hissien, lämmitys- ja ilmastointijärjestelmien sekä palo-ovien huollosta sekä maalaus- ja korjaustöistä jne. aiheutuvat kulut.

| 45. | Alamomentin 2026”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta” sitoumukset (19 prosenttia luvusta) olivat yhteensä 36 279 710 euroa ja kattoivat ensisijaisesti parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla käyttämien rakennusten ja tiedotustoimistojen vartioinnista ja valvonnasta aiheutuvat kulut. Parlamentin tiloissa työskenteli vuoden 2011 lopussa yhteensä 876 turvallisuushenkilöstöön kuuluvaa työntekijää. Alamomentin säästöt vuodesta 2010 johtuivat toisaalta turvallisuusmenojen järkeistämisestä ja toimista yleisen ja paloturvallisuuden välisen synergian lisäämiseksi ja toisaalta sakoista, joita määrättiin kiinteistöjen ja henkilöiden turvallisuudesta vastaavalle yritykselle Brysselissä sopimuksen ja tarjousehtojen noudattamatta jättämisen vuoksi. Säästöjen avulla voitiin kattaa kustannukset, jotka liittyvät akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi siirtämisen viivästymiseen virkojen täyttämismenettelyissä kohdattujen vaikeuksien vuoksi. |
| --- | --- |

45.

Alamomentin 2026”Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta” sitoumukset (19 prosenttia luvusta) olivat yhteensä 36 279 710 euroa ja kattoivat ensisijaisesti parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla käyttämien rakennusten ja tiedotustoimistojen vartioinnista ja valvonnasta aiheutuvat kulut. Parlamentin tiloissa työskenteli vuoden 2011 lopussa yhteensä 876 turvallisuushenkilöstöön kuuluvaa työntekijää. Alamomentin säästöt vuodesta 2010 johtuivat toisaalta turvallisuusmenojen järkeistämisestä ja toimista yleisen ja paloturvallisuuden välisen synergian lisäämiseksi ja toisaalta sakoista, joita määrättiin kiinteistöjen ja henkilöiden turvallisuudesta vastaavalle yritykselle Brysselissä sopimuksen ja tarjousehtojen noudattamatta jättämisen vuoksi. Säästöjen avulla voitiin kattaa kustannukset, jotka liittyvät akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi siirtämisen viivästymiseen virkojen täyttämismenettelyissä kohdattujen vaikeuksien vuoksi.

| 46. | Alamomenttiin 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”, jossa alun perin oli p.m.-merkintä, otettiin määrärahoja siirroilla C7, C9 ja P9. Kohdan 15 miljoonan euron ylijäämän vuoksi tehtiin erikseen esitettävä siirto, ja määrärahat sidotaan ja maksetaan vuonna 2012 (TREBEL-rakennushanke). |
| --- | --- |

46.

Alamomenttiin 2003”Kiinteän omaisuuden hankinta”, jossa alun perin oli p.m.-merkintä, otettiin määrärahoja siirroilla C7, C9 ja P9. Kohdan 15 miljoonan euron ylijäämän vuoksi tehtiin erikseen esitettävä siirto, ja määrärahat sidotaan ja maksetaan vuonna 2012 (TREBEL-rakennushanke).

| 47. | Alamomentin 2007”Tilojen kunnostus” (12 prosenttia luvusta) sitoumukset olivat 23 514 945 euroa. Saatuaan 20. lokakuuta 2010 annetussa päätöslauselmassa pyydetyt tiedot budjettivaliokunta hyväksyi 15. ja 16. maaliskuuta 2011 pitämiensä kokousten päätteeksi, että varauksesta (luku 10 0) otetaan 2,5 miljoonaa Euroopan historian taloa varten. |
| --- | --- |

47.

Alamomentin 2007”Tilojen kunnostus” (12 prosenttia luvusta) sitoumukset olivat 23 514 945 euroa. Saatuaan 20. lokakuuta 2010 annetussa päätöslauselmassa pyydetyt tiedot budjettivaliokunta hyväksyi 15. ja 16. maaliskuuta 2011 pitämiensä kokousten päätteeksi, että varauksesta (luku 10 0) otetaan 2,5 miljoonaa Euroopan historian taloa varten.

F.   Luku 21 – Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

| 48. | Vuonna 2011 luvun osuus oli 7 prosenttia menoista. Luvun 21 menot vähenivät 15 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna, koska määrärahat laskivat etenkin momentissa 210”Tietojenkäsittely ja televiestintä”. Momentin menot vähenivät 43 prosenttia (vuonna 2010 kohtaan tehtiin kolme määrärahasiirtoa, joiden yhteismäärä oli noin 24 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

48.

Vuonna 2011 luvun osuus oli 7 prosenttia menoista. Luvun 21 menot vähenivät 15 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna, koska määrärahat laskivat etenkin momentissa 210”Tietojenkäsittely ja televiestintä”. Momentin menot vähenivät 43 prosenttia (vuonna 2010 kohtaan tehtiin kolme määrärahasiirtoa, joiden yhteismäärä oli noin 24 miljoonaa euroa).

| 49. | Alamomentin 2102”Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut” määrärahat (51 prosenttia luvusta) nousivat 4,5 miljoonaa euroa vuodesta 2010, mikä johtui useista siirroista tieto- ja viestintätekniikan (TVT) ulkopuolisen tuen rahoituksen lisäämiseksi, jotta voitaisiin toteuttaa puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 hyväksymää keskipitkän aikavälin TVT-strategiaa. Alamomentin menot olivat yhteensä 60 263 388 euroa. Määräraha kattoi erityisesti menot atk-palvelukeskuksilta ja atk-konsulteilta saadusta ulkopuolisesta avusta atk-keskuksen ja verkon käytössä, sovellusten tuottamisessa ja ylläpidossa, käyttäjätuessa (jäsenet ja poliittiset ryhmät mukaan lukien), selvitysten toteuttamisessa sekä teknisten asiakirjojen laatimisessa ja julkaisussa. |
| --- | --- |

49.

Alamomentin 2102”Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut” määrärahat (51 prosenttia luvusta) nousivat 4,5 miljoonaa euroa vuodesta 2010, mikä johtui useista siirroista tieto- ja viestintätekniikan (TVT) ulkopuolisen tuen rahoituksen lisäämiseksi, jotta voitaisiin toteuttaa puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 hyväksymää keskipitkän aikavälin TVT-strategiaa. Alamomentin menot olivat yhteensä 60 263 388 euroa. Määräraha kattoi erityisesti menot atk-palvelukeskuksilta ja atk-konsulteilta saadusta ulkopuolisesta avusta atk-keskuksen ja verkon käytössä, sovellusten tuottamisessa ja ylläpidossa, käyttäjätuessa (jäsenet ja poliittiset ryhmät mukaan lukien), selvitysten toteuttamisessa sekä teknisten asiakirjojen laatimisessa ja julkaisussa.

| 50. | Alamomentin 2100”Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot” määrärahat olivat 28 prosenttia luvusta 21, ja menot olivat yhteensä 32 309 241 euroa. Määräraha kattoi menot, jotka liittyvät toimielimen laitteistojen ja ohjelmistojen hankintaan, vuokraukseen, huoltoon ja ylläpitoon, sekä niihin liittyvät työt. On kyse erityisesti atk-keskuksen järjestelmiin ja televiestintäjärjestelmiin, osastojen ja poliittisten ryhmien atk-palveluihin sekä koneäänestykseen tarvittavista laitteistoista ja ohjelmistoista. |
| --- | --- |

50.

Alamomentin 2100”Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot” määrärahat olivat 28 prosenttia luvusta 21, ja menot olivat yhteensä 32 309 241 euroa. Määräraha kattoi menot, jotka liittyvät toimielimen laitteistojen ja ohjelmistojen hankintaan, vuokraukseen, huoltoon ja ylläpitoon, sekä niihin liittyvät työt. On kyse erityisesti atk-keskuksen järjestelmiin ja televiestintäjärjestelmiin, osastojen ja poliittisten ryhmien atk-palveluihin sekä koneäänestykseen tarvittavista laitteistoista ja ohjelmistoista.

| 51. | Seuraavassa kuvassa esitetään luvun 21 menojen jakautuminen.

  Kuva 7


  Luvun 21 menojen jakautuminen (%) |
| --- | --- |

51.

Seuraavassa kuvassa esitetään luvun 21 menojen jakautuminen.

Kuva 7

Luvun 21 menojen jakautuminen (%)

Image

| 52. | Tietojenkäsittelykapasiteetti ja prosessointiteho kasvoivat 28 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Joulukuussa 2010 muistikapasiteetti oli 2 314 240 gigatavua. Vuoden 2011 loppuun mennessä se oli kasvanut 4 365 713 gigatavuun. Prosessointitehon osalta keskustietotekniikkajärjestelmien kapasiteetti käsitellä tietty tietomäärä tietyssä ajassa kasvoi 12 prosentilla (saatujen pyyntöjen määrän vakiintuminen) edelliseen vuoteen verrattuna. Tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi verkkoa, palvelimia, ohjelmistoja ja työasemia varten testattujen ja niihin liitettyjen korjaustiedostojen määrä nousi 73 prosenttia vuoden 2010 lopun 1 019:stä vuoden 2011 lopun 1 763:een, mikä johtui pääasiassa siirtymisestä Windows 7 -käyttöjärjestelmään sekä WiFi-verkon ja DMZ-verkon (aliverkko, jonka avulla suojaudutaan verkkohyökkäyksiltä) kehityksestä. |
| --- | --- |

52.

Tietojenkäsittelykapasiteetti ja prosessointiteho kasvoivat 28 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Joulukuussa 2010 muistikapasiteetti oli 2 314 240 gigatavua. Vuoden 2011 loppuun mennessä se oli kasvanut 4 365 713 gigatavuun. Prosessointitehon osalta keskustietotekniikkajärjestelmien kapasiteetti käsitellä tietty tietomäärä tietyssä ajassa kasvoi 12 prosentilla (saatujen pyyntöjen määrän vakiintuminen) edelliseen vuoteen verrattuna. Tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi verkkoa, palvelimia, ohjelmistoja ja työasemia varten testattujen ja niihin liitettyjen korjaustiedostojen määrä nousi 73 prosenttia vuoden 2010 lopun 1 019:stä vuoden 2011 lopun 1 763:een, mikä johtui pääasiassa siirtymisestä Windows 7 -käyttöjärjestelmään sekä WiFi-verkon ja DMZ-verkon (aliverkko, jonka avulla suojaudutaan verkkohyökkäyksiltä) kehityksestä.

G.   Luku 23 – Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

| 53. | Vuonna 2011 luvun osuus oli 1 prosentti menoista. Seitsemän prosentin vähennys tässä luvussa vuoden 2011 aikana selittyy pääasiassa momentin 235”Televiestintä” menojen vähenemisellä (– 19 prosenttia). |
| --- | --- |

53.

Vuonna 2011 luvun osuus oli 1 prosentti menoista. Seitsemän prosentin vähennys tässä luvussa vuoden 2011 aikana selittyy pääasiassa momentin 235”Televiestintä” menojen vähenemisellä (– 19 prosenttia).

| 54. | Momentin menot jakautuvat seuraavasti: 48 prosenttia vastaa momenttia 235”Televiestintä”, 20 prosenttia momenttia 230”Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat” ja 14 prosenttia momenttia 232”Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset”. Loput 18 prosenttia jakautuvat momenttien 231”Rahoituskulut”, 236”Postitus- ja toimitusmaksut”, 237”Muutot” ja 238”Muut hallinnosta johtuvat menot” kesken. |
| --- | --- |

54.

Momentin menot jakautuvat seuraavasti: 48 prosenttia vastaa momenttia 235”Televiestintä”, 20 prosenttia momenttia 230”Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat” ja 14 prosenttia momenttia 232”Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset”. Loput 18 prosenttia jakautuvat momenttien 231”Rahoituskulut”, 236”Postitus- ja toimitusmaksut”, 237”Muutot” ja 238”Muut hallinnosta johtuvat menot” kesken.

H.   Luku 30 – Kokoukset ja konferenssit

| 55. | Vuonna 2011 luvun osuus oli 2 prosenttia menoista. Vuoden 2011 määrärahat olivat 9 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2010. Tämä johtuu menojen kasvusta momentilla 300”Kulut henkilöstön virkamatkoista” (+ 2,1 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

55.

Vuonna 2011 luvun osuus oli 2 prosenttia menoista. Vuoden 2011 määrärahat olivat 9 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2010. Tämä johtuu menojen kasvusta momentilla 300”Kulut henkilöstön virkamatkoista” (+ 2,1 miljoonaa euroa).

| 56. | Vuonna 2011 järjestettiin 34 849 virkamatkaa (2010: 33 200 virkamatkaa). Virkamatkapäiviä oli 104 514 (2010: 98 629 päivää). Useimmat virkamatkoista olivat matkoja parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä (Bryssel: 5 954 virkamatkaa, Strasbourg: 21 023 virkamatkaa ja Luxemburg: 2 528 virkamatkaa). |
| --- | --- |

56.

Vuonna 2011 järjestettiin 34 849 virkamatkaa (2010: 33 200 virkamatkaa). Virkamatkapäiviä oli 104 514 (2010: 98 629 päivää). Useimmat virkamatkoista olivat matkoja parlamentin kolmen työskentelypaikkakunnan välillä (Bryssel: 5 954 virkamatkaa, Strasbourg: 21 023 virkamatkaa ja Luxemburg: 2 528 virkamatkaa).

I.   Luku 32 – Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

| 57. | Vuonna 2011 luvun määrärahojen osuus oli 6 prosenttia menoista. Menot laskivat 6 prosenttia edellisestä varainhoitovuodesta. Luvun määrärahoista noin 30 prosenttia liittyi alamomenttiin 3244”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut”, 19 prosenttia liittyi alamomenttiin 3242”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” ja 12 prosenttia alamomenttiin 3248”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot”. |
| --- | --- |

57.

Vuonna 2011 luvun määrärahojen osuus oli 6 prosenttia menoista. Menot laskivat 6 prosenttia edellisestä varainhoitovuodesta. Luvun määrärahoista noin 30 prosenttia liittyi alamomenttiin 3244”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut”, 19 prosenttia liittyi alamomenttiin 3242”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” ja 12 prosenttia alamomenttiin 3248”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot”.

| 58. | Seuraavassa kuvassa esitetään menojen jakautuminen.

  Kuva 8


  Luvun 32 menojen jakautuminen (%) |
| --- | --- |

58.

Seuraavassa kuvassa esitetään menojen jakautuminen.

Kuva 8

Luvun 32 menojen jakautuminen (%)

Image

| 59. | Alamomentin 3244”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut” sitoumukset olivat 27 197 374 euroa ja kattoivat avustukset vierailijaryhmille, liitännäiset valvonta- ja infrastruktuurikulut, Euroscola-ohjelman toimintakulut sekä kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajille tarkoitettujen harjoittelujaksojen rahoituksen. |
| --- | --- |

59.

Alamomentin 3244”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut” sitoumukset olivat 27 197 374 euroa ja kattoivat avustukset vierailijaryhmille, liitännäiset valvonta- ja infrastruktuurikulut, Euroscola-ohjelman toimintakulut sekä kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajille tarkoitettujen harjoittelujaksojen rahoituksen.

| 60. | Alamomentin 3242”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” sitoumukset olivat 17 629 068 euroa. Määrärahat kattoivat etenkin julkaisuja, erityisesti sähköisiä julkaisuja, tiedotus- ja suhdetoimintaa ja julkisiin tapahtumiin, messuille ja näyttelyihin osallistumista jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa koskevat menot sekä lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) päivittämiseen liittyvät menot. |
| --- | --- |

60.

Alamomentin 3242”Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin” sitoumukset olivat 17 629 068 euroa. Määrärahat kattoivat etenkin julkaisuja, erityisesti sähköisiä julkaisuja, tiedotus- ja suhdetoimintaa ja julkisiin tapahtumiin, messuille ja näyttelyihin osallistumista jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa koskevat menot sekä lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) päivittämiseen liittyvät menot.

| 61. | Alamomentin 3248”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot” sitoumukset olivat yhteensä 11 105 033 euroa. Tästä katettiin muun muassa seuraaviin liittyvät menot:






  — | audiovisuaalisen alan toimintabudjetti (toimielimen omat palvelut ja ulkopuolinen apu kuten tekninen työ radio- ja tv-asemille, audiovisuaalisten ohjelmien nauhoitukset, tuotanto, yhteistuotanto ja levitys, tv- ja radio-ohjelmien lähetyslinjojen vuokraus ja lähetykset sekä muut toimet, joilla parannetaan toimielimen yhteyksiä audiovisuaalisia välineitä käyttäviin elimiin), |
| --- | --- | --- |

61.

Alamomentin 3248”Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot” sitoumukset olivat yhteensä 11 105 033 euroa. Tästä katettiin muun muassa seuraaviin liittyvät menot:

—

audiovisuaalisen alan toimintabudjetti (toimielimen omat palvelut ja ulkopuolinen apu kuten tekninen työ radio- ja tv-asemille, audiovisuaalisten ohjelmien nauhoitukset, tuotanto, yhteistuotanto ja levitys, tv- ja radio-ohjelmien lähetyslinjojen vuokraus ja lähetykset sekä muut toimet, joilla parannetaan toimielimen yhteyksiä audiovisuaalisia välineitä käyttäviin elimiin),

| — | menot, jotka aiheutuvat parlamentin täysistuntojen ja valiokuntien kokousten suorista lähetyksistä internetin välityksellä, |
| --- | --- |

—

menot, jotka aiheutuvat parlamentin täysistuntojen ja valiokuntien kokousten suorista lähetyksistä internetin välityksellä,

| — | asianmukaisten arkistojen sekä sellaisen hakukoneen luominen, jolla kansalaisille taataan jatkuva tiedon saanti. |
| --- | --- |

—

asianmukaisten arkistojen sekä sellaisen hakukoneen luominen, jolla kansalaisille taataan jatkuva tiedon saanti.

| 62. | Audiovisuaalisen tiedon tuottamisesta voidaan todeta, että internetissä lähetettiin 1 224 tilaisuutta, muun muassa 800 valiokuntien puolen päivän mittaista kokousta. Europe by Satellite -palvelu tuotti 843 uutisjuttua, 52 tiedotuslähetystä ja 380 suorana lähetettyä raporttia. |
| --- | --- |

62.

Audiovisuaalisen tiedon tuottamisesta voidaan todeta, että internetissä lähetettiin 1 224 tilaisuutta, muun muassa 800 valiokuntien puolen päivän mittaista kokousta. Europe by Satellite -palvelu tuotti 843 uutisjuttua, 52 tiedotuslähetystä ja 380 suorana lähetettyä raporttia.

J.   Luku 40 – Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot

| 63. | Luvun osuus oli 5 prosenttia vuoden 2011 menoista, mikä merkitsee 9 prosentin kasvua edellisestä varainhoitovuodesta. Momentin 400”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot” osuus luvun 40 määrärahoista oli 66 prosenttia (2010: 70 prosenttia). Momentin sitoumukset olivat yhteensä 54 692 881 euroa. Ne oli tarkoitettu kattamaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten






  — | sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat menot ja toimintamenot, |
| --- | --- | --- |

63.

Luvun osuus oli 5 prosenttia vuoden 2011 menoista, mikä merkitsee 9 prosentin kasvua edellisestä varainhoitovuodesta. Momentin 400”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot” osuus luvun 40 määrärahoista oli 66 prosenttia (2010: 70 prosenttia). Momentin sitoumukset olivat yhteensä 54 692 881 euroa. Ne oli tarkoitettu kattamaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten

—

sihteeristökulut, hallinnosta johtuvat menot ja toimintamenot,

| — | poliittiseen toimintaan ja tiedotukseen liittyvät menot Euroopan unionin poliittisen toiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

—

poliittiseen toimintaan ja tiedotukseen liittyvät menot Euroopan unionin poliittisen toiminnan yhteydessä.

| 64. | Momentin 402”Rahoitus eurooppalaisille poliittisille puolueille” osuus luvun 40 määrärahoista oli 21 prosenttia (2010: 18 prosenttia). Momentin 403”Rahoitus eurooppalaisille poliittisille säätiöille” osuus luvun 40 määrärahoista oli 13 prosenttia (2010: 12 prosenttia).

  Kuva 9


  Luvun 40 menojen jakautuminen (%) |
| --- | --- |

64.

Momentin 402”Rahoitus eurooppalaisille poliittisille puolueille” osuus luvun 40 määrärahoista oli 21 prosenttia (2010: 18 prosenttia). Momentin 403”Rahoitus eurooppalaisille poliittisille säätiöille” osuus luvun 40 määrärahoista oli 13 prosenttia (2010: 12 prosenttia).

Kuva 9

Luvun 40 menojen jakautuminen (%)

Image

K.   Luku 42 – Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

| 65. | Vuonna 2011 luvun osuus oli 11 prosenttia menoista, mikä merkitsee 11 prosentin kasvua vuodesta 2010. |
| --- | --- |

65.

Vuonna 2011 luvun osuus oli 11 prosenttia menoista, mikä merkitsee 11 prosentin kasvua vuodesta 2010.

| 66. | Paikallisiin avustajiin liittyvät menot nousivat 13 prosenttia, ja ne muodostivat melkein 46 prosenttia luvun kokonaismenoista (78 759 981 euroa). |
| --- | --- |

66.

Paikallisiin avustajiin liittyvät menot nousivat 13 prosenttia, ja ne muodostivat melkein 46 prosenttia luvun kokonaismenoista (78 759 981 euroa).

| 67. | Henkilöstösääntöjen piiriin kuuluviin valtuutettuihin avustajiin liittyvät menot nousivat 11 prosenttia, ja ne muodostivat melkein 54 prosenttia luvun kokonaismenoista (91 804 373 euroa). Valtuutettujen avustajien määrä saavutti normaalitason ja maksettujen kuukausipalkkojen keskimääräinen taso vakiintui 6,9 miljoonaan euroon vuoden aikana (6,3 miljoonaa vuonna 2010). Lopullisten määrärahojen käyttö onkin melkein optimaalinen (99 prosenttia sidottu) ja sitoumusten jäljelle jäänyt määrä (alle 1,1 miljoonaa) selittyy pääosin sillä, että vuosittaista palkkojen mukautusta ei maksettu vuonna 2011. |
| --- | --- |

67.

Henkilöstösääntöjen piiriin kuuluviin valtuutettuihin avustajiin liittyvät menot nousivat 11 prosenttia, ja ne muodostivat melkein 54 prosenttia luvun kokonaismenoista (91 804 373 euroa). Valtuutettujen avustajien määrä saavutti normaalitason ja maksettujen kuukausipalkkojen keskimääräinen taso vakiintui 6,9 miljoonaan euroon vuoden aikana (6,3 miljoonaa vuonna 2010). Lopullisten määrärahojen käyttö onkin melkein optimaalinen (99 prosenttia sidottu) ja sitoumusten jäljelle jäänyt määrä (alle 1,1 miljoonaa) selittyy pääosin sillä, että vuosittaista palkkojen mukautusta ei maksettu vuonna 2011.

| 68. | Parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2011 yhteensä 1 599 valtuutettua avustajaa. Joulukuussa 2011 työsopimus jäsenten kanssa oli 2 442 paikallisella avustajalla. Paikallisia avustajia oli keskimäärin 3,4 jäsentä kohti. Kunkin jäsenen palveluksessa olevien paikallisten avustajien määrä vaihtelee huomattavasti; vuonna 2011 vaihteluväli oli nollasta 54:ään. Vaikka 112 jäsentä ei ollut palkannut lainkaan paikallisia avustajia, 49 jäsentä oli palkannut yli 10 työntekijää jäsenvaltiossaan vuoden 2011 aikana. |
| --- | --- |

68.

Parlamentissa työskenteli 31. joulukuuta 2011 yhteensä 1 599 valtuutettua avustajaa. Joulukuussa 2011 työsopimus jäsenten kanssa oli 2 442 paikallisella avustajalla. Paikallisia avustajia oli keskimäärin 3,4 jäsentä kohti. Kunkin jäsenen palveluksessa olevien paikallisten avustajien määrä vaihtelee huomattavasti; vuonna 2011 vaihteluväli oli nollasta 54:ään. Vaikka 112 jäsentä ei ollut palkannut lainkaan paikallisia avustajia, 49 jäsentä oli palkannut yli 10 työntekijää jäsenvaltiossaan vuoden 2011 aikana.

L.   Osasto 10 – Muut menot

| 69. | Tähän osastoon kuuluvien lukujen määrärahat ovat ainoastaan alustavia määrärahoja, ja niitä voidaan sitoa ainoastaan siirtämällä toiminnalliseen budjettikohtaan. Näitä siirtoja (33 814 026 euroa) tarkastellaan selvityksen I osassa. Osaston alkuperäiset määrärahat olivat 40 749 026 euroa (2010: 46 441 800 euroa) eli noin 2 prosenttia koko vuoden 2011 talousarviosta. |
| --- | --- |

69.

Tähän osastoon kuuluvien lukujen määrärahat ovat ainoastaan alustavia määrärahoja, ja niitä voidaan sitoa ainoastaan siirtämällä toiminnalliseen budjettikohtaan. Näitä siirtoja (33 814 026 euroa) tarkastellaan selvityksen I osassa. Osaston alkuperäiset määrärahat olivat 40 749 026 euroa (2010: 46 441 800 euroa) eli noin 2 prosenttia koko vuoden 2011 talousarviosta.

| 70. | Osastossa oli varainhoitovuoden lopussa jäänyt käyttämättä 6 935 000 euroa (6 100 000 euroa luvussa 10 0 ”Alustavat määrärahat” ja 835 000 euroa luvussa 10 3 ”Varaus laajentumista varten”). |
| --- | --- |

70.

Osastossa oli varainhoitovuoden lopussa jäänyt käyttämättä 6 935 000 euroa (6 100 000 euroa luvussa 10 0 ”Alustavat määrärahat” ja 835 000 euroa luvussa 10 3 ”Varaus laajentumista varten”).

III   VUOTTA 2011 KOSKEVAT TAVOITTEET JA TULOKSET

| 71. | Varainhoitovuotta 2011 leimasi ennen kaikkea vuonna 2010 aloitettujen Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuneiden mukautusten jatkaminen, jotta parlamentti pystyisi hyödyntämään täysimääräisesti institutionaalisen asemansa vahvistumisen. Parlamentti myös järjesti Lissabonin sopimuksessa määrättyjen 18 ylimääräisen jäsenen vastaanoton, ryhtyi Kroatian liittymisen edellyttämiin valmisteluihin, teki tiedotus- ja viestintäpolitiikkaan myönteisiä muutoksia sekä jatkoi monivuotisten ohjelmien toteuttamista keskeisten hallinnonalojensa järkeistämiseksi ja uudistamiseksi. |
| --- | --- |

71.

Varainhoitovuotta 2011 leimasi ennen kaikkea vuonna 2010 aloitettujen Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuneiden mukautusten jatkaminen, jotta parlamentti pystyisi hyödyntämään täysimääräisesti institutionaalisen asemansa vahvistumisen. Parlamentti myös järjesti Lissabonin sopimuksessa määrättyjen 18 ylimääräisen jäsenen vastaanoton, ryhtyi Kroatian liittymisen edellyttämiin valmisteluihin, teki tiedotus- ja viestintäpolitiikkaan myönteisiä muutoksia sekä jatkoi monivuotisten ohjelmien toteuttamista keskeisten hallinnonalojensa järkeistämiseksi ja uudistamiseksi.

| 72. | Jäljempänä esitetyt tavoitteet ja vuonna 2011 saavutetut tulokset perustuvat puhemiehistön vuonna 2011 asettamiin painopisteisiin ja tekemiin päätöksiin, parlamentin budjettipäätöslauselmissaan hyväksymiin suuntaviivoihin sekä hallinnollisen työohjelman 2009–2011 tavoitteisiin ja tuloksiin. |
| --- | --- |

72.

Jäljempänä esitetyt tavoitteet ja vuonna 2011 saavutetut tulokset perustuvat puhemiehistön vuonna 2011 asettamiin painopisteisiin ja tekemiin päätöksiin, parlamentin budjettipäätöslauselmissaan hyväksymiin suuntaviivoihin sekä hallinnollisen työohjelman 2009–2011 tavoitteisiin ja tuloksiin.

A.   Jäsenille tarkoitettujen asiantuntijapalvelujen parantaminen

A.1   Politiikkayksiköiden resurssien parantaminen

| 73. | Vuonna 2010, joka oli ensimmäinen Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeinen vuosi, voitiin puuttua kiireellisimpiin jäsenten suoraa tukea koskeviin kysymyksiin lisäämällä valiokuntien henkilöstöä, osoittamalla lisäresursseja parlamentin jäsenten avustajia varten sekä lisäämällä poliittisten ryhmien henkilöstötaulukkojen virkoja. Vuonna 2011 jatkettiin Lissabonin sopimukseen liittyviä mukautuksia keskittyen jäsenille tarjottavaan asiantuntija-apuun, jotta he voivat hoitaa täysipainoisesti laajentuneet tehtävänsä nyt neuvoston kanssa tasaveroisena lainsäätäjänä. |
| --- | --- |

73.

Vuonna 2010, joka oli ensimmäinen Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeinen vuosi, voitiin puuttua kiireellisimpiin jäsenten suoraa tukea koskeviin kysymyksiin lisäämällä valiokuntien henkilöstöä, osoittamalla lisäresursseja parlamentin jäsenten avustajia varten sekä lisäämällä poliittisten ryhmien henkilöstötaulukkojen virkoja. Vuonna 2011 jatkettiin Lissabonin sopimukseen liittyviä mukautuksia keskittyen jäsenille tarjottavaan asiantuntija-apuun, jotta he voivat hoitaa täysipainoisesti laajentuneet tehtävänsä nyt neuvoston kanssa tasaveroisena lainsäätäjänä.

| 74. | Asiantuntijapalvelujen parantaminen oli perusteltua muun muassa säädöskäytännön parantamistavoitteen edellyttämien tiukempien laatuvaatimusten vuoksi sekä siksi, että oli pohdittava strategisesti poliittisia haasteita, joita Euroopan unioni kohtaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

74.

Asiantuntijapalvelujen parantaminen oli perusteltua muun muassa säädöskäytännön parantamistavoitteen edellyttämien tiukempien laatuvaatimusten vuoksi sekä siksi, että oli pohdittava strategisesti poliittisia haasteita, joita Euroopan unioni kohtaa tulevaisuudessa.

| 75. | Tätä silmällä pitäen parlamentti vahvisti sisäistä ja ulkoista asiantuntijakapasiteettiaan. Sisäisen asiantuntemuksen parantamiseksi politiikkayksiköiden henkilöresursseihin osoitettiin 35 uutta virkaa (19 AD 5 -virkaa ja 16 AST 1 -virkaa), joista 29 osoitettiin sisäasioiden pääosaston neljään politiikkayksikköön ja kuusi ulkoasioiden pääosaston politiikkayksikköihin. Samalla ulkoisten tutkimusten määrärahoja lisättiin 3,2 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

75.

Tätä silmällä pitäen parlamentti vahvisti sisäistä ja ulkoista asiantuntijakapasiteettiaan. Sisäisen asiantuntemuksen parantamiseksi politiikkayksiköiden henkilöresursseihin osoitettiin 35 uutta virkaa (19 AD 5 -virkaa ja 16 AST 1 -virkaa), joista 29 osoitettiin sisäasioiden pääosaston neljään politiikkayksikköön ja kuusi ulkoasioiden pääosaston politiikkayksikköihin. Samalla ulkoisten tutkimusten määrärahoja lisättiin 3,2 miljoonalla eurolla.

| 76. | Sisäasioiden pääosaston politiikkayksiköt tekivät yhteensä 224 ulkoisen asiantuntija-avun toimeksiantoa (2010: 242, 2009: 155). Näistä 30 oli yli 60 000 euron arvoisia laajoja tutkimuksia. Lisäksi tuotettiin sisäisesti yhteensä 220 tutkimusta ja katsausta. Politiikkayksiköt järjestivät myös 55 seminaaria (2010: 40, 2009: 12), joihin kutsuttiin ulkopuolisia asiantuntijoita keskustelemaan valiokunnan jäsenten kanssa. Asiantuntijoita kutsuttiin myös esittelemään taloudellista, rahoitusalan ja rahapoliittista asiantuntemusta ECON-valiokunnan järjestämän rahapoliittisen vuoropuhelun neljän istunnon valmistelukokouksissa. Asiantuntijat toimittivat kyseisiin istuntoihin 35 taustamuistiota. |
| --- | --- |

76.

Sisäasioiden pääosaston politiikkayksiköt tekivät yhteensä 224 ulkoisen asiantuntija-avun toimeksiantoa (2010: 242, 2009: 155). Näistä 30 oli yli 60 000 euron arvoisia laajoja tutkimuksia. Lisäksi tuotettiin sisäisesti yhteensä 220 tutkimusta ja katsausta. Politiikkayksiköt järjestivät myös 55 seminaaria (2010: 40, 2009: 12), joihin kutsuttiin ulkopuolisia asiantuntijoita keskustelemaan valiokunnan jäsenten kanssa. Asiantuntijoita kutsuttiin myös esittelemään taloudellista, rahoitusalan ja rahapoliittista asiantuntemusta ECON-valiokunnan järjestämän rahapoliittisen vuoropuhelun neljän istunnon valmistelukokouksissa. Asiantuntijat toimittivat kyseisiin istuntoihin 35 taustamuistiota.

| 77. | STOAn (Science and Technology Options Assessment) tutkimusohjelmassa järjestettiin 17 seminaaria tavanomaisen vuotuisen luennon lisäksi ja voimassa olevan puitesopimuksen nojalla tilattiin 15 tutkimusta, joista 5 oli arvoltaan suuria (yli 60 000 euroa). |
| --- | --- |

77.

STOAn (Science and Technology Options Assessment) tutkimusohjelmassa järjestettiin 17 seminaaria tavanomaisen vuotuisen luennon lisäksi ja voimassa olevan puitesopimuksen nojalla tilattiin 15 tutkimusta, joista 5 oli arvoltaan suuria (yli 60 000 euroa).

| 78. | Ulkoasioiden pääosaston vastuualueella tehtiin vuonna 2011 yhteensä 501 tutkimusta, katsausta, taustamuistiota ja maakohtaista turvallisuusarviointia. Näistä 82 prosenttia tuotettiin sisäisesti. Ulkoisten tutkimusten määrä nousi merkittävästi, 24,7 prosentilla, vuonna 2011 vuodesta 2010. Vuonna 2011 järjestettiin kuusitoista seminaaria, mikä on merkittävästi (11) enemmän kuin vuonna 2010. Seminaarien määrän lisääntyminen merkitsee jäsenten / parlamentin elinten ymmärtävän niiden arvon, sillä ne mahdollistavat paremman vuorovaikutuksen asiantuntijoiden kanssa. |
| --- | --- |

78.

Ulkoasioiden pääosaston vastuualueella tehtiin vuonna 2011 yhteensä 501 tutkimusta, katsausta, taustamuistiota ja maakohtaista turvallisuusarviointia. Näistä 82 prosenttia tuotettiin sisäisesti. Ulkoisten tutkimusten määrä nousi merkittävästi, 24,7 prosentilla, vuonna 2011 vuodesta 2010. Vuonna 2011 järjestettiin kuusitoista seminaaria, mikä on merkittävästi (11) enemmän kuin vuonna 2010. Seminaarien määrän lisääntyminen merkitsee jäsenten / parlamentin elinten ymmärtävän niiden arvon, sillä ne mahdollistavat paremman vuorovaikutuksen asiantuntijoiden kanssa.

| 79. | Ulkoasioiden pääosaston laatimissa sisäisissä asiakirjoissa painopiste on ollut ennakkoanalyysissa. Valtaosa oma-aloitteisista politiikkakatsauksista liittyy arabikevääseen tai kauppakysymyksiin. Myös politiikan pikakatsausten määrä on lisääntynyt. Katsaukset tuotetaan nopeasti politiikkayksikön aloitteesta, jotta voidaan reagoida nopeasti kriisiin tai äkilliseen tapahtumaan. Lisäksi tuotettiin 101 maakohtaista turvallisuusarviointia, mikä oli 22 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. |
| --- | --- |

79.

Ulkoasioiden pääosaston laatimissa sisäisissä asiakirjoissa painopiste on ollut ennakkoanalyysissa. Valtaosa oma-aloitteisista politiikkakatsauksista liittyy arabikevääseen tai kauppakysymyksiin. Myös politiikan pikakatsausten määrä on lisääntynyt. Katsaukset tuotetaan nopeasti politiikkayksikön aloitteesta, jotta voidaan reagoida nopeasti kriisiin tai äkilliseen tapahtumaan. Lisäksi tuotettiin 101 maakohtaista turvallisuusarviointia, mikä oli 22 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna.

A.2   Erillisen tietopalvelun perustaminen parlamentin kirjastoon jäsenten poliittisen ja lainsäädäntötyön tueksi

| 80. | Asiantuntemuksen tarpeen lisäännyttyä myös kirjasto on noussut keskeiseen asemaan, minkä vuoksi sen määrärahoja on perusteltua lisätä huomattavasti. Parlamentin kirjastoa pyydetään antamaan välittömästi tiiviitä ja kattavia asiantuntijalausuntoja pyynnön esittäneen jäsenen kielellä. Lisäksi siltä pyydetään yhä useammin erityisselvityksiä jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja politiikasta. |
| --- | --- |

80.

Asiantuntemuksen tarpeen lisäännyttyä myös kirjasto on noussut keskeiseen asemaan, minkä vuoksi sen määrärahoja on perusteltua lisätä huomattavasti. Parlamentin kirjastoa pyydetään antamaan välittömästi tiiviitä ja kattavia asiantuntijalausuntoja pyynnön esittäneen jäsenen kielellä. Lisäksi siltä pyydetään yhä useammin erityisselvityksiä jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja politiikasta.

| 81. | Parlamentin kirjaston olikin vuonna 2011 kehitettävä ja parannettava huomattavasti jäsenille tarjoamiaan palveluja ja ennen kaikkea parannettava tausta-asiakirjapalveluaan. Tämä täydensi politiikkayksiköiden valiokunnille tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

81.

Parlamentin kirjaston olikin vuonna 2011 kehitettävä ja parannettava huomattavasti jäsenille tarjoamiaan palveluja ja ennen kaikkea parannettava tausta-asiakirjapalveluaan. Tämä täydensi politiikkayksiköiden valiokunnille tarjoamia palveluja.

| 82. | Kirjaston palvelujen lisääminen tuli mahdolliseksi, koska henkilöstöä lisättiin 28 viralla (24 AD 5 -virkaa ja 4 AST 1 -virkaa). Näistä 13 oli entisiä sopimussuhteisten toimihenkilöiden toimia. |
| --- | --- |

82.

Kirjaston palvelujen lisääminen tuli mahdolliseksi, koska henkilöstöä lisättiin 28 viralla (24 AD 5 -virkaa ja 4 AST 1 -virkaa). Näistä 13 oli entisiä sopimussuhteisten toimihenkilöiden toimia.

| 83. | Puhemiehistölle esiteltiin vuonna 2011 luonnos kirjaston säännöiksi sekä sen uuden toimintamallin toteuttamissuunnitelma. Tämä uusi toimintamalli perustuu uuteen markkinointiin perustuvaan lähestymistapaan ja siihen, että jäsenet saadaan arvostamaan palveluita enemmän, sekä tietopyyntöihin annettavien vastausten parantamiseen. Viisi uutta tietotuotetta otettiin onnistuneesti käyttöön: parannetut tutkimusoppaat, INFOGraphic, Statistical Spotlight, Mobile News ja julkaistujen katsausten (Library Briefings) tilausjärjestelmä. Lisäksi Strasbourgiin avattiin uusi lukusali. |
| --- | --- |

83.

Puhemiehistölle esiteltiin vuonna 2011 luonnos kirjaston säännöiksi sekä sen uuden toimintamallin toteuttamissuunnitelma. Tämä uusi toimintamalli perustuu uuteen markkinointiin perustuvaan lähestymistapaan ja siihen, että jäsenet saadaan arvostamaan palveluita enemmän, sekä tietopyyntöihin annettavien vastausten parantamiseen. Viisi uutta tietotuotetta otettiin onnistuneesti käyttöön: parannetut tutkimusoppaat, INFOGraphic, Statistical Spotlight, Mobile News ja julkaistujen katsausten (Library Briefings) tilausjärjestelmä. Lisäksi Strasbourgiin avattiin uusi lukusali.

A.3   Parlamentin jäsenten avustajakorvausten lisäkorotus

| 84. | Koska avustajat ovat jäseniä välittömimmin tukeva taho, kunkin jäsenen kuukausittaista avustajakorvausta korotettiin vuonna 2011 jälleen 1 500 eurolla. Ensimmäinen 1 500 euron korotus tuli voimaan 1. toukokuuta 2010. |
| --- | --- |

84.

Koska avustajat ovat jäseniä välittömimmin tukeva taho, kunkin jäsenen kuukausittaista avustajakorvausta korotettiin vuonna 2011 jälleen 1 500 eurolla. Ensimmäinen 1 500 euron korotus tuli voimaan 1. toukokuuta 2010.

| 85. | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvien sopimusten määrä nousi tämän seurauksena vuodesta 2010 seuraavasti:

  Voimassa olevien sopimusten määrä | Joulukuu 2010 | Joulukuu 2011 | muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valtuutetut avustajat | 1 504 | 1 599 | 6,32 % |
| Paikalliset avustajat | 2 198 | 2 442 | 11,10 % |
| Palvelusopimukset | 936 | 1 019 | 8,87 % |
| Maksun välittäjät | 426 | 541 | 27,00 % |
| Harjoittelijat | 489 | 886 | 81,19 % |
| Yhteensä | 5 553 | 6 487 | 16,82 % |

85.

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvien sopimusten määrä nousi tämän seurauksena vuodesta 2010 seuraavasti:

Voimassa olevien sopimusten määrä

Joulukuu 2010

Joulukuu 2011

muutos

Valtuutetut avustajat

1 504

1 599

6,32 %

Paikalliset avustajat

2 198

2 442

11,10 %

Palvelusopimukset

936

1 019

8,87 %

Maksun välittäjät

426

541

27,00 %

Harjoittelijat

489

886

81,19 %

Yhteensä

5 553

6 487

16,82 %

B.   Jäseniin liittyvät hallinnolliset muutokset

B.1   Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja avustajia koskevien sääntöjen soveltamista käsittelevän väliaikaisen arviointiryhmän työn päätökseen saattaminen

| 86. | Tämä syksyllä 2009 perustettu väliaikainen ryhmä jatkoi vuonna 2011 jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja avustajia koskevien sääntöjen soveltamisen arviointia ja sai työnsä päätökseen tammikuussa 2012. Puhemiehistölle ehdotettiin merkittäviä parannuksia jäsenille tarjottavien palvelujen parantamiseksi, hallinnollisten rajoitusten vähentämiseksi ja siten myös yleisen tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

86.

Tämä syksyllä 2009 perustettu väliaikainen ryhmä jatkoi vuonna 2011 jäsenten asemaa koskevien sääntöjen ja avustajia koskevien sääntöjen soveltamisen arviointia ja sai työnsä päätökseen tammikuussa 2012. Puhemiehistölle ehdotettiin merkittäviä parannuksia jäsenille tarjottavien palvelujen parantamiseksi, hallinnollisten rajoitusten vähentämiseksi ja siten myös yleisen tehokkuuden parantamiseksi.

| 87. | Puhemiehistö teki vuonna 2011 työryhmän suosituksesta päätöksiä muun muassa seuraavista asioista:






  — | huollettavina olevien lasten sairauskulujen korvaaminen, |
| --- | --- | --- |

87.

Puhemiehistö teki vuonna 2011 työryhmän suosituksesta päätöksiä muun muassa seuraavista asioista:

—

huollettavina olevien lasten sairauskulujen korvaaminen,

| — | jäsenten muut matkat jäsenvaltiossaan, |
| --- | --- |

—

jäsenten muut matkat jäsenvaltiossaan,

| — | avustajien osallistuminen parlamentin virallisiin valtuuskuntiin, |
| --- | --- |

—

avustajien osallistuminen parlamentin virallisiin valtuuskuntiin,

| — | jäsenet hyötyisivät virkamatkoilla ollessaan kotiinkuljetusvakuutuksesta, |
| --- | --- |

—

jäsenet hyötyisivät virkamatkoilla ollessaan kotiinkuljetusvakuutuksesta,

| — | paikallisten avustajien työsopimusten päättämiseen liittyvien menojen laajempi kattaminen tietyin ehdoin, |
| --- | --- |

—

paikallisten avustajien työsopimusten päättämiseen liittyvien menojen laajempi kattaminen tietyin ehdoin,

| — | niiden toimenpiteiden selventäminen, jotka koskevat jäsenten mahdollisuutta käyttää työterveyspalveluita, |
| --- | --- |

—

niiden toimenpiteiden selventäminen, jotka koskevat jäsenten mahdollisuutta käyttää työterveyspalveluita,

| — | virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen yli 65-vuotiaita työntekijöitä koskevien määräysten soveltaminen valtuutettuihin avustajiin. |
| --- | --- |

—

virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen yli 65-vuotiaita työntekijöitä koskevien määräysten soveltaminen valtuutettuihin avustajiin.

B.2   Jäsenten uusien menettelysääntöjen hyväksyminen

| 88. | Uudet Euroopan parlamentin jäsenten menettelysäännöt taloudellisten sidonnaisuuksien ja eturistiriitojen alalla hyväksyttiin täysistunnossa 1. joulukuuta 2011, ja ne tulivat voimaan 1. tammikuuta 2012. Jäsenten on julkistettava kaikki parlamentin ulkopuolinen palkallinen toimintansa ja saamansa palkka sekä kaikki muu toiminta, josta saattaa aiheutua eturistiriitoja. Menettelysäännöissä kielletään nimenomaisesti Euroopan parlamentin jäseniä ottamasta vastaan rahaa tai muuta lahjoitusta vastineena parlamentin päätöksiin vaikuttamiselle. Siinä vahvistetaan selkeät säännöt lahjojen vastaanottamisesta ja edunvalvontatoimintaa harjoittavien entisten jäsenten toiminnasta. |
| --- | --- |

88.

Uudet Euroopan parlamentin jäsenten menettelysäännöt taloudellisten sidonnaisuuksien ja eturistiriitojen alalla hyväksyttiin täysistunnossa 1. joulukuuta 2011, ja ne tulivat voimaan 1. tammikuuta 2012. Jäsenten on julkistettava kaikki parlamentin ulkopuolinen palkallinen toimintansa ja saamansa palkka sekä kaikki muu toiminta, josta saattaa aiheutua eturistiriitoja. Menettelysäännöissä kielletään nimenomaisesti Euroopan parlamentin jäseniä ottamasta vastaan rahaa tai muuta lahjoitusta vastineena parlamentin päätöksiin vaikuttamiselle. Siinä vahvistetaan selkeät säännöt lahjojen vastaanottamisesta ja edunvalvontatoimintaa harjoittavien entisten jäsenten toiminnasta.

B.3   Uuden sähköisen välineen kehittäminen jäseniä koskevia taloudellisia tietoja varten

| 89. | Viime vuonna alettiin kehittää uutta välinettä, jäsenten portaalia, jolla parannetaan jäsenten, avustajien, maksun välittäjien ja harjoittelijoiden palveluita. Väline sisältää interaktiivisia ja suojattuja toiminteita todistusten ja erilaisten tietojen vaihtoa ja nopeaa toimittamista varten. Kukin jäsen pääsee käyttöliittymän kautta lähitulevaisuudessa sähköisesti käsiksi omia korvauksiaan koskeviin ajantasaisiin tietoihin, hän voi lähettää asiakirjoja ja vastaanottaa todistuksia ja muita tietoja. |
| --- | --- |

89.

Viime vuonna alettiin kehittää uutta välinettä, jäsenten portaalia, jolla parannetaan jäsenten, avustajien, maksun välittäjien ja harjoittelijoiden palveluita. Väline sisältää interaktiivisia ja suojattuja toiminteita todistusten ja erilaisten tietojen vaihtoa ja nopeaa toimittamista varten. Kukin jäsen pääsee käyttöliittymän kautta lähitulevaisuudessa sähköisesti käsiksi omia korvauksiaan koskeviin ajantasaisiin tietoihin, hän voi lähettää asiakirjoja ja vastaanottaa todistuksia ja muita tietoja.

C.   Mukautuminen Lissabonin sopimuksen ja Kroatian liittymisen institutionaalisiin vaikutuksiin

C.1   18 uuden jäsenen saapuminen

| 90. | Eurooppa-neuvosto päätti kokouksissaan joulukuussa 2008 ja kesäkuussa 2009, että siinä tapauksessa, että Lissabonin sopimus tulee voimaan kesäkuussa 2009 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien jälkeen, hyväksyttäisiin mahdollisimman pian siirtymätoimenpiteitä, jotta jäsenten kokonaismäärä voidaan nostaa 736 jäsenestä 754:ään vaalikauden 2009–2014 loppuun asti. Siirtymätoimenpide tuli voimaan 1. joulukuuta 2011. Uudet 18 jäsentä saivat heti saavuttuaan kaikki heille kuuluvat oikeudet, etenkin palkkajärjestelyihin liittyvät oikeudet. Koska toimenpide tuli voimaan vasta joulukuussa, sillä oli hyvin vähän vaikutusta talousarvion toteuttamiseen vuonna 2011, vaikka tarkoitukseen oli varattu 9,4 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

90.

Eurooppa-neuvosto päätti kokouksissaan joulukuussa 2008 ja kesäkuussa 2009, että siinä tapauksessa, että Lissabonin sopimus tulee voimaan kesäkuussa 2009 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien jälkeen, hyväksyttäisiin mahdollisimman pian siirtymätoimenpiteitä, jotta jäsenten kokonaismäärä voidaan nostaa 736 jäsenestä 754:ään vaalikauden 2009–2014 loppuun asti. Siirtymätoimenpide tuli voimaan 1. joulukuuta 2011. Uudet 18 jäsentä saivat heti saavuttuaan kaikki heille kuuluvat oikeudet, etenkin palkkajärjestelyihin liittyvät oikeudet. Koska toimenpide tuli voimaan vasta joulukuussa, sillä oli hyvin vähän vaikutusta talousarvion toteuttamiseen vuonna 2011, vaikka tarkoitukseen oli varattu 9,4 miljoonaa euroa.

C.2   Kroatian liittymisen valmistelu

| 91. | Eurooppa-neuvosto allekirjoitti 9. joulukuuta 2011 sopimuksen Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin. Sopimuksen on tarkoitus tulla voimaan 1. heinäkuuta 2013. Parlamentti aloitti laajentumisen vuoksi uuden jäsenvaltion edellyttämät valmistelut ja muun muassa otti henkilöstötaulukkoon ensimmäisen erän lisävirkoja (62). Etusijalle asetettiin kielipalvelut, joissa aiemmista laajentumisista saatujen kokemusten mukaan rekrytoinnissa esiintyy eniten kilpailua. Parlamentti rekrytoi aiempien laajentumisten tapaan ensin 49 sopimussuhteista toimihenkilöä vuonna 2011 henkilöstötaulukkoon sisällytetyistä yhteensä 62 virasta. Liittymisen jälkeen parlamentti korvaa sopimussuhteiset toimihenkilöt vähitellen virkamiehillä, kun EPSOn kilpailut on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

91.

Eurooppa-neuvosto allekirjoitti 9. joulukuuta 2011 sopimuksen Kroatian liittymisestä Euroopan unioniin. Sopimuksen on tarkoitus tulla voimaan 1. heinäkuuta 2013. Parlamentti aloitti laajentumisen vuoksi uuden jäsenvaltion edellyttämät valmistelut ja muun muassa otti henkilöstötaulukkoon ensimmäisen erän lisävirkoja (62). Etusijalle asetettiin kielipalvelut, joissa aiemmista laajentumisista saatujen kokemusten mukaan rekrytoinnissa esiintyy eniten kilpailua. Parlamentti rekrytoi aiempien laajentumisten tapaan ensin 49 sopimussuhteista toimihenkilöä vuonna 2011 henkilöstötaulukkoon sisällytetyistä yhteensä 62 virasta. Liittymisen jälkeen parlamentti korvaa sopimussuhteiset toimihenkilöt vähitellen virkamiehillä, kun EPSOn kilpailut on saatu päätökseen.

| 92. | Koska liittymissopimuksessa vahvistettu liittymispäivä 1. heinäkuuta 2013 on vuoden 2011 talousarviota laadittaessa alun perin ajateltua myöhäisempi, tiettyjä toimenpiteitä siirrettiin vuoteen 2012. Näitä ovat esimerkiksi tarkkailijoiden vastaanottaminen (suunnitelmien mukaan nyt huhtikuussa 2012) ja sivutoimipisteen avaaminen Kroatiaan. |
| --- | --- |

92.

Koska liittymissopimuksessa vahvistettu liittymispäivä 1. heinäkuuta 2013 on vuoden 2011 talousarviota laadittaessa alun perin ajateltua myöhäisempi, tiettyjä toimenpiteitä siirrettiin vuoteen 2012. Näitä ovat esimerkiksi tarkkailijoiden vastaanottaminen (suunnitelmien mukaan nyt huhtikuussa 2012) ja sivutoimipisteen avaaminen Kroatiaan.

D.   Tiedotus- ja viestintäpolitiikan alalla tapahtunut kehitys

D.1   Keskipitkän aikavälin viestintästrategian hyväksyminen

| 93. | Hyväksyttyään heinäkuussa 2010 päivitetyn viestintästrategian puhemiehistö viimeisteli kokouksessaan 23. maaliskuuta 2011 toimintasuunnitelman vuosille 2011–2014 ja määritteli pääosaston kaikissa yksiköissä toteutettavia kohdennettuja integroituja toimia vain yhtä tarkoitusta eli vuoden 2014 vaaleja varten. |
| --- | --- |

93.

Hyväksyttyään heinäkuussa 2010 päivitetyn viestintästrategian puhemiehistö viimeisteli kokouksessaan 23. maaliskuuta 2011 toimintasuunnitelman vuosille 2011–2014 ja määritteli pääosaston kaikissa yksiköissä toteutettavia kohdennettuja integroituja toimia vain yhtä tarkoitusta eli vuoden 2014 vaaleja varten.

| 94. | Suunnitelma sisältää 19 konkreettista toimea, joilla lisätään kansalaisten tietämystä ja saatetaan heidät tietoisiksi parlamentin lainsäädäntötoiminnasta, jotta he olisivat hyvin perillä asioista ja voisivat osallistua aktiivisesti parlamentaariseen toimintaan. Viestinnän on oltava jatkuvaa koko vaalikauden loppuajan. Toimet jakautuvat kolmeen erilliseen toimintaryhmään, jotka ovat jäsenille tarjottavat palvelut, jotta he tavoittaisivat paremmin viestimet ja kansalaiset, viestimiin kohdennetut toimet ja muu toiminta, johon kansalaiset osallistuvat suoraan. |
| --- | --- |

94.

Suunnitelma sisältää 19 konkreettista toimea, joilla lisätään kansalaisten tietämystä ja saatetaan heidät tietoisiksi parlamentin lainsäädäntötoiminnasta, jotta he olisivat hyvin perillä asioista ja voisivat osallistua aktiivisesti parlamentaariseen toimintaan. Viestinnän on oltava jatkuvaa koko vaalikauden loppuajan. Toimet jakautuvat kolmeen erilliseen toimintaryhmään, jotka ovat jäsenille tarjottavat palvelut, jotta he tavoittaisivat paremmin viestimet ja kansalaiset, viestimiin kohdennetut toimet ja muu toiminta, johon kansalaiset osallistuvat suoraan.

| 95. | Kaikkien viestintäyksiköiden käytännön toiminta kasvoi ja kiihtyi vuoden aikana: vuoden ensimmäisten 11 kuukauden aikana lähetettiin suoratoistona 1 114 kokousta, mikä on valtava lisäys vuodesta 2010; alueellisten televisiokanavien ja verkkosivustojen kanssa allekirjoitettiin 45 Europarl TV-lähetyksiä koskevaa kumppanuussopimusta, joten kumppanuuksia on nyt yhteensä 68. Heinäkuussa 2011 käynnistettiin Europarl Mobile, ja uusi Europarl-portaali avattiin joulukuussa 2011. Parlamentin ystävien määrä Facebookissa kasvoi räjähdysmäisesti, ja vuoden 2011 loppuun mennessä rekisteröityneenä oli 365 500 ystävää. |
| --- | --- |

95.

Kaikkien viestintäyksiköiden käytännön toiminta kasvoi ja kiihtyi vuoden aikana: vuoden ensimmäisten 11 kuukauden aikana lähetettiin suoratoistona 1 114 kokousta, mikä on valtava lisäys vuodesta 2010; alueellisten televisiokanavien ja verkkosivustojen kanssa allekirjoitettiin 45 Europarl TV-lähetyksiä koskevaa kumppanuussopimusta, joten kumppanuuksia on nyt yhteensä 68. Heinäkuussa 2011 käynnistettiin Europarl Mobile, ja uusi Europarl-portaali avattiin joulukuussa 2011. Parlamentin ystävien määrä Facebookissa kasvoi räjähdysmäisesti, ja vuoden 2011 loppuun mennessä rekisteröityneenä oli 365 500 ystävää.

| 96. | Euroopan parlamentin näkyvyys lehdistössä parani huomattavasti. Parlamentariumin avaaminen herätti paljon huomiota viestimissä, ja kaikissa jäsenvaltioissa julkaistiin hyvin myönteisiä artikkeleita. Sadannen kansainvälisen naistenpäivän johdosta lehdissä eri puolilla EU:ta julkaistiin noin 2 010 artikkelia (37 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna). Eräät keskeiset lainsäädäntöasiat, kuten talouden ohjausjärjestelmäpaketti, YMP:n ja rahoitusnäkymien uudistus ja elintarviketurvallisuuspaketti, kiinnittivät myös erityistä huomiota. Brysselin ja Strasbourgin täysistuntoihin osallistui 800 toimittajaa, ja lisäksi melkein 600 toimittajaa osallistui järjestettyihin 11 seminaariin. |
| --- | --- |

96.

Euroopan parlamentin näkyvyys lehdistössä parani huomattavasti. Parlamentariumin avaaminen herätti paljon huomiota viestimissä, ja kaikissa jäsenvaltioissa julkaistiin hyvin myönteisiä artikkeleita. Sadannen kansainvälisen naistenpäivän johdosta lehdissä eri puolilla EU:ta julkaistiin noin 2 010 artikkelia (37 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna). Eräät keskeiset lainsäädäntöasiat, kuten talouden ohjausjärjestelmäpaketti, YMP:n ja rahoitusnäkymien uudistus ja elintarviketurvallisuuspaketti, kiinnittivät myös erityistä huomiota. Brysselin ja Strasbourgin täysistuntoihin osallistui 800 toimittajaa, ja lisäksi melkein 600 toimittajaa osallistui järjestettyihin 11 seminaariin.

| 97. | Viime vuonna järjestettiin noin 16 merkittävää tapahtumaa, esimerkiksi näyttelyitä ja tiedotuskampanjoita sekä yleisölle että viestimille sekä yksittäisille mielipiteenmuokkaajille. Saharov-palkintoon, Lux-palkintoon ja nuorten Kaarle Suuri -palkintoon, naistenpäivään ja Eurooppa-päivään liittyvät toistuvat vuosittaiset tapahtumat järjestettiin normaalisti, mutta useiden tapahtumien konseptia muutettiin, jotta ne saavuttaisivat laajemman yleisön ja saisivat aikaan suuremman vaikutuksen. |
| --- | --- |

97.

Viime vuonna järjestettiin noin 16 merkittävää tapahtumaa, esimerkiksi näyttelyitä ja tiedotuskampanjoita sekä yleisölle että viestimille sekä yksittäisille mielipiteenmuokkaajille. Saharov-palkintoon, Lux-palkintoon ja nuorten Kaarle Suuri -palkintoon, naistenpäivään ja Eurooppa-päivään liittyvät toistuvat vuosittaiset tapahtumat järjestettiin normaalisti, mutta useiden tapahtumien konseptia muutettiin, jotta ne saavuttaisivat laajemman yleisön ja saisivat aikaan suuremman vaikutuksen.

| 98. | Vuonna 2011 jäsenet osallistuivat entistä enemmän tiedotustoimistojen toimintaan: 360 jäsentä osallistui tiedotustoimistojen ensimmäisen vuosipuoliskon aikana järjestämiin tilaisuuksiin. Alueellisten foorumien määrä nousi yli 30:een, ja lisäksi oli vielä 12 rajatylittävää foorumia, joissa oli mukana 22 jäsenvaltiota. Lux- ja Saharov-palkintojen, naistenpäivän ja Eurooppa-päivän yhteydessä järjestettyjen monien tilaisuuksien lisäksi järjestettiin ensimmäiset tärkeimpiin lainsäädäntökeskusteluihin liittyvät toiminnot (yhteensä 35). |
| --- | --- |

98.

Vuonna 2011 jäsenet osallistuivat entistä enemmän tiedotustoimistojen toimintaan: 360 jäsentä osallistui tiedotustoimistojen ensimmäisen vuosipuoliskon aikana järjestämiin tilaisuuksiin. Alueellisten foorumien määrä nousi yli 30:een, ja lisäksi oli vielä 12 rajatylittävää foorumia, joissa oli mukana 22 jäsenvaltiota. Lux- ja Saharov-palkintojen, naistenpäivän ja Eurooppa-päivän yhteydessä järjestettyjen monien tilaisuuksien lisäksi järjestettiin ensimmäiset tärkeimpiin lainsäädäntökeskusteluihin liittyvät toiminnot (yhteensä 35).

| 99. | Sekä jäsenten että kansalaisten palvelujen parantamiseksi kehitetty Euroopan parlamentin verkkosivuston mobiiliversio, joka on yhteensopiva uusimman puhelinsukupolven kanssa, on nyt toiminnassa. Parlamentin lehdistöyksikön uusi Twitter-tili ”EuroParlPress”, joka tarjoaa nopeita faktoja ja kumoaa tarvittaessa vääriä tietoja, on käynnistetty ja sillä on jo 1 500 seuraajaa. |
| --- | --- |

99.

Sekä jäsenten että kansalaisten palvelujen parantamiseksi kehitetty Euroopan parlamentin verkkosivuston mobiiliversio, joka on yhteensopiva uusimman puhelinsukupolven kanssa, on nyt toiminnassa. Parlamentin lehdistöyksikön uusi Twitter-tili ”EuroParlPress”, joka tarjoaa nopeita faktoja ja kumoaa tarvittaessa vääriä tietoja, on käynnistetty ja sillä on jo 1 500 seuraajaa.

D.2   Vierailijainfrastruktuurien parantaminen

| 100. | Uusi vierailijakeskus vihittiin virallisesti käyttöön 14. lokakuuta 2011, ja se on nyt täydessä toiminnassa. Yleisön ensivaikutelmat olivat hyvin myönteiset. Keskipitkällä aikavälillä parlamentin vierailijoita varten otetaan käyttöön kierros, joka kattaa vierailukeskuksen, istuntosalin yleisölehterin ja Eastman-rakennukseen tulevan Euroopan historian talon. Tällainen kierros on kiinnostava ja vaihteleva, ja lisäksi vierailijat voidaan näin ohjata heille tarkoitetuille erityisalueille eivätkä he häiritse parlamentin toimintaa. |
| --- | --- |

100.

Uusi vierailijakeskus vihittiin virallisesti käyttöön 14. lokakuuta 2011, ja se on nyt täydessä toiminnassa. Yleisön ensivaikutelmat olivat hyvin myönteiset. Keskipitkällä aikavälillä parlamentin vierailijoita varten otetaan käyttöön kierros, joka kattaa vierailukeskuksen, istuntosalin yleisölehterin ja Eastman-rakennukseen tulevan Euroopan historian talon. Tällainen kierros on kiinnostava ja vaihteleva, ja lisäksi vierailijat voidaan näin ohjata heille tarkoitetuille erityisalueille eivätkä he häiritse parlamentin toimintaa.

| 101. | Vierailijoita oli jo ensimmäisten viikkojen aikana melko paljon (40 000 vierailijaa ensimmäisten 6 viikon aikana). Tämän perusteella voidaan arvioida, että vuonna 2012 vierailijoita olisi 300 000–350 000. |
| --- | --- |

101.

Vierailijoita oli jo ensimmäisten viikkojen aikana melko paljon (40 000 vierailijaa ensimmäisten 6 viikon aikana). Tämän perusteella voidaan arvioida, että vuonna 2012 vierailijoita olisi 300 000–350 000.

D.3   Euroopan historian talo -hankkeen edistyminen

| 102. | Puhemiehistö kuuli kokouksessaan 26. syyskuuta 2011 johtokunnan puheenjohtajaa, joka muistutti, että Euroopan historian taloa koskevat peruspäätökset on tehty, ja korosti, että esitetty rahoitussuunnitelma oli osoitus avoimuudesta, jolla Euroopan historian talo -hanketta oli toteutettu. |
| --- | --- |

102.

Puhemiehistö kuuli kokouksessaan 26. syyskuuta 2011 johtokunnan puheenjohtajaa, joka muistutti, että Euroopan historian taloa koskevat peruspäätökset on tehty, ja korosti, että esitetty rahoitussuunnitelma oli osoitus avoimuudesta, jolla Euroopan historian talo -hanketta oli toteutettu.

| 103. | Hanke edistyi siten, että kansainvälisen arkkitehtikilpailun voittajan ”Atelier d’Architecture Chaix & Morel et Associés” kanssa allekirjoitettiin 31. maaliskuuta 2011 suunnittelusopimus. Alustavat yksityiskohtaiset suunnittelupiirustukset on saatu valmiiksi. Hankeselvitykset on käynnistetty, ja ne on tarkoitus saattaa päätökseen helmikuussa 2012. Eastman-rakennuksen varsinaiset kunnostustyöt voidaan siis aloittaa vuonna 2012. |
| --- | --- |

103.

Hanke edistyi siten, että kansainvälisen arkkitehtikilpailun voittajan ”Atelier d’Architecture Chaix & Morel et Associés” kanssa allekirjoitettiin 31. maaliskuuta 2011 suunnittelusopimus. Alustavat yksityiskohtaiset suunnittelupiirustukset on saatu valmiiksi. Hankeselvitykset on käynnistetty, ja ne on tarkoitus saattaa päätökseen helmikuussa 2012. Eastman-rakennuksen varsinaiset kunnostustyöt voidaan siis aloittaa vuonna 2012.

D.4   Sponsoroitujen vierailijaryhmien kutsumista koskevien mahdollisuuksien parantaminen

| 104. | Jäsenten sponsoroimien vierailijaryhmien menestyksen vuoksi jäsenten vuotuinen vierailijakiintiö korotettiin sadasta 110:een. Lisäksi puhemiehistö hyväksyi 30. marraskuuta 2011 sääntöihin vierailijaryhmiä koskevia muutoksia tilintarkastustuomioistuimen esittämien huomautusten johdosta. |
| --- | --- |

104.

Jäsenten sponsoroimien vierailijaryhmien menestyksen vuoksi jäsenten vuotuinen vierailijakiintiö korotettiin sadasta 110:een. Lisäksi puhemiehistö hyväksyi 30. marraskuuta 2011 sääntöihin vierailijaryhmiä koskevia muutoksia tilintarkastustuomioistuimen esittämien huomautusten johdosta.

E.   Parlamentin keskeisten hallintoalojen järkeistämistä ja uudistamista koskevien monivuotisten ohjelmien jatkaminen

| 105. | Vuosina 2009 ja 2010 aloitettua sihteeristön vakauttamista ja uudistamista (13) jatkettiin vuonna 2011. Tällä politiikalla varmistetaan, että Euroopan parlamentin henkilöresurssit jakautuvat mahdollisimman tehokkaasti ja kaikilla parlamentin toimialoilla on käytössä mahdollisimman nykyaikaiset työmenetelmät. |
| --- | --- |

105.

Vuosina 2009 ja 2010 aloitettua sihteeristön vakauttamista ja uudistamista (13) jatkettiin vuonna 2011. Tällä politiikalla varmistetaan, että Euroopan parlamentin henkilöresurssit jakautuvat mahdollisimman tehokkaasti ja kaikilla parlamentin toimialoilla on käytössä mahdollisimman nykyaikaiset työmenetelmät.

| 106. | Henkilöstöasioiden pääosastossa aloitettiin pohdinta tulevaisuuden ammattien kartoittamisesta. Pohdinnan tuloksena parlamentilla pitäisi olla käytössään työntekijät, joiden avulla se selviytyy tulevaisuuden tehtävistä ja joilla on tarvittava pätevyys. |
| --- | --- |

106.

Henkilöstöasioiden pääosastossa aloitettiin pohdinta tulevaisuuden ammattien kartoittamisesta. Pohdinnan tuloksena parlamentilla pitäisi olla käytössään työntekijät, joiden avulla se selviytyy tulevaisuuden tehtävistä ja joilla on tarvittava pätevyys.

| 107. | Palvelujen rakennemuutoksen toteuttamiseksi ja palvelujen parantamiseksi varainhoitovuonna 2011 perustettiin resurssiosastot. Tämä kaikissa pääosastoissa paitsi varainhoidon pääosastossa ja oikeudellisessa yksikössä käyttöön otettu uusi rakenne mahdollistaa johdonmukaisen, tehokkaan ja ”korporatiivisen” lähestymistavan varainhallintaan, henkilöstöhallintoon ja tietoteknisten resurssien hallintaan. |
| --- | --- |

107.

Palvelujen rakennemuutoksen toteuttamiseksi ja palvelujen parantamiseksi varainhoitovuonna 2011 perustettiin resurssiosastot. Tämä kaikissa pääosastoissa paitsi varainhoidon pääosastossa ja oikeudellisessa yksikössä käyttöön otettu uusi rakenne mahdollistaa johdonmukaisen, tehokkaan ja ”korporatiivisen” lähestymistavan varainhallintaan, henkilöstöhallintoon ja tietoteknisten resurssien hallintaan.

E.1   Kiinteistöpolitiikka

| 108. | Puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 hyväksymän keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian täytäntöönpanoon liittyen vuoden 2011 aikana päätettiin useista merkittävistä hankkeista, jotta kiinteistöt olisivat käytössä ensi vaalikauden alussa. Näitä ovat






  — | Brysselissä: TREBEL-rakennuksen hankinta ja osto-option sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen allekirjoittaminen Montoyer 70 -rakennuksesta, |
| --- | --- | --- |

108.

Puhemiehistön 24. maaliskuuta 2010 hyväksymän keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian täytäntöönpanoon liittyen vuoden 2011 aikana päätettiin useista merkittävistä hankkeista, jotta kiinteistöt olisivat käytössä ensi vaalikauden alussa. Näitä ovat

—

Brysselissä: TREBEL-rakennuksen hankinta ja osto-option sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen allekirjoittaminen Montoyer 70 -rakennuksesta,

| — | Strasbourgissa: Vaclav Havel -rakennuksen hankinta, jotta sinne voitaisiin siirtää oikeusasiamiehen yksiköt ja keskeisistä rakennuksista näin vapautuneet tilat voitaisiin käyttää jäsenten tarpeisiin, |
| --- | --- |

—

Strasbourgissa: Vaclav Havel -rakennuksen hankinta, jotta sinne voitaisiin siirtää oikeusasiamiehen yksiköt ja keskeisistä rakennuksista näin vapautuneet tilat voitaisiin käyttää jäsenten tarpeisiin,

| — | Luxemburgissa: Konrad Adenauer (KAD) -rakennuksen kunnostuksen ja laajennuksen jatkaminen puhemiehistön 10. tammikuuta 2012 päättämin ehdoin tiiviimmässä kumppanuudessa Luxemburgin valtion kanssa, |
| --- | --- |

—

Luxemburgissa: Konrad Adenauer (KAD) -rakennuksen kunnostuksen ja laajennuksen jatkaminen puhemiehistön 10. tammikuuta 2012 päättämin ehdoin tiiviimmässä kumppanuudessa Luxemburgin valtion kanssa,

| — | Sofian Eurooppa-talo: uuden rakennuksen hankintaa koskeva 9 miljoonan euron esisopimus allekirjoitettiin 7. heinäkuuta 2011 (14), |
| --- | --- |

—

Sofian Eurooppa-talo: uuden rakennuksen hankintaa koskeva 9 miljoonan euron esisopimus allekirjoitettiin 7. heinäkuuta 2011 (14),

| — | huoltotoimien lisääminen Brysselissä ja Strasbourgissa, jotta taataan maksimaalinen turvallisuus ja infrastruktuurien optimaalinen käyttö, |
| --- | --- |

—

huoltotoimien lisääminen Brysselissä ja Strasbourgissa, jotta taataan maksimaalinen turvallisuus ja infrastruktuurien optimaalinen käyttö,

| — | suunnitelmallisen ja järjestelmällisen kunnostuspolitiikan käynnistäminen ottaen huomioon parlamentin kiinteistökannan vanhimpien rakennusten ikä. |
| --- | --- |

—

suunnitelmallisen ja järjestelmällisen kunnostuspolitiikan käynnistäminen ottaen huomioon parlamentin kiinteistökannan vanhimpien rakennusten ikä.

| 109. | Lisäksi vuonna 2011 otettiin käyttöön uusi menetelmä, joka vastaa komission käyttöön ottamia samanlaisia määräyksiä, kiinteistömarkkinoita koskevien kartoitusten ja kiinteistöjen hankintaa varten. Siinä painotetaan avoimuutta (julkaisu virallisessa lehdessä), jotta varmistetaan tasapuoliset tiedot kaikille markkinatoimijoille ja lisätään kilpailua, sääntelypuitteita noudattaen. Lisäksi siinä esitetään tarkemmin menettelyvaiheet ja selvennetään ja dokumentoidaan kiinteistöneuvotteluissa noudatettavia menettelyjä. Sen tarkoituksena on myös hyödyntää neuvotteluja ja saavuttaa parlamentin kannalta mahdollisimman hyvä hinta-laatusuhde. |
| --- | --- |

109.

Lisäksi vuonna 2011 otettiin käyttöön uusi menetelmä, joka vastaa komission käyttöön ottamia samanlaisia määräyksiä, kiinteistömarkkinoita koskevien kartoitusten ja kiinteistöjen hankintaa varten. Siinä painotetaan avoimuutta (julkaisu virallisessa lehdessä), jotta varmistetaan tasapuoliset tiedot kaikille markkinatoimijoille ja lisätään kilpailua, sääntelypuitteita noudattaen. Lisäksi siinä esitetään tarkemmin menettelyvaiheet ja selvennetään ja dokumentoidaan kiinteistöneuvotteluissa noudatettavia menettelyjä. Sen tarkoituksena on myös hyödyntää neuvotteluja ja saavuttaa parlamentin kannalta mahdollisimman hyvä hinta-laatusuhde.

| 110. | Uuden huoltopolitiikan asteittaisen käyttöönoton osana tulevien huoltosopimusten menettelyjä ja teknisiä lausekkeita yhdenmukaistettiin ulkopuolisen tarkastuksen jälkeen. Samoin käynnistettiin yhteinen tarjouskilpailu (1 erä/paikkakunta) teknisten laitteiden toimintaa ja huoltoa koskevia uusia sopimuksia varten, ja tulokset olivat hedelmälliset. Tarjouskilpailun tulokset vahvistavat, että uuteen, parannettuun huoltoon varattuja määrärahoja on lisättävä ottaen etenkin huomioon rakennusten vanheneminen. |
| --- | --- |

110.

Uuden huoltopolitiikan asteittaisen käyttöönoton osana tulevien huoltosopimusten menettelyjä ja teknisiä lausekkeita yhdenmukaistettiin ulkopuolisen tarkastuksen jälkeen. Samoin käynnistettiin yhteinen tarjouskilpailu (1 erä/paikkakunta) teknisten laitteiden toimintaa ja huoltoa koskevia uusia sopimuksia varten, ja tulokset olivat hedelmälliset. Tarjouskilpailun tulokset vahvistavat, että uuteen, parannettuun huoltoon varattuja määrärahoja on lisättävä ottaen etenkin huomioon rakennusten vanheneminen.

| 111. | Konrad Adenauer -hankkeessa allekirjoitettiin 28. syyskuuta 2011 kiinteistöyhtiön perustamista ja rahoitusta koskeva sopimus ranskalais-luxemburgilaisen yritysryhmittymän kanssa. Hankkeen yhteisrahoituksesta huolehtii 50-prosenttisesti Euroopan investointipankki ja 50-prosenttisesti kilpailun voittanut yritysryhmittymä. Samaan aikaan päättyvät geotermiset kairaukset (31. joulukuuta 2011 oli toteutettu 95 prosenttia). Mitä tulee ehdokkaiden valintaan rakennustöitä varten, käynnistetyssä tarjouskilpailussa ehdotetut hinnat olivat hyvin paljon arvioitua korkeammat, joten valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä päätti olla myöntämättä sopimuserää. Prosessi on tarkoitus aloittaa uudelleen vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla tarjousasiakirjojen muuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

111.

Konrad Adenauer -hankkeessa allekirjoitettiin 28. syyskuuta 2011 kiinteistöyhtiön perustamista ja rahoitusta koskeva sopimus ranskalais-luxemburgilaisen yritysryhmittymän kanssa. Hankkeen yhteisrahoituksesta huolehtii 50-prosenttisesti Euroopan investointipankki ja 50-prosenttisesti kilpailun voittanut yritysryhmittymä. Samaan aikaan päättyvät geotermiset kairaukset (31. joulukuuta 2011 oli toteutettu 95 prosenttia). Mitä tulee ehdokkaiden valintaan rakennustöitä varten, käynnistetyssä tarjouskilpailussa ehdotetut hinnat olivat hyvin paljon arvioitua korkeammat, joten valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä päätti olla myöntämättä sopimuserää. Prosessi on tarkoitus aloittaa uudelleen vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla tarjousasiakirjojen muuttamisen jälkeen.

E.2   Ympäristöpolitiikka

| 112. | Parlamentin määrittelemien ympäristötavoitteiden toteuttamiseksi EMAS-sääntöjen (Eco-Management and Audit Scheme) mukaisesti ja ottaen huomioon parlamentin tavoite vähentää hiilidioksidipäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä toteutettiin seuraavat toimet:






  — | Allekirjoitettiin Brysselin ja Strasbourgin rakennusten energiakatselmuksen tekemistä koskevia sopimuksia ja perustettiin useita hankeryhmiä. Winston Churchill-, Salvador de Madariaga-, Paul-Henri Spaak- ja Atrium-rakennusten katselmukset ovat käynnissä. Muut Brysselin ja Strasbourgin rakennukset tutkitaan vuorollaan. |
| --- | --- | --- |

112.

Parlamentin määrittelemien ympäristötavoitteiden toteuttamiseksi EMAS-sääntöjen (Eco-Management and Audit Scheme) mukaisesti ja ottaen huomioon parlamentin tavoite vähentää hiilidioksidipäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä toteutettiin seuraavat toimet:

—

Allekirjoitettiin Brysselin ja Strasbourgin rakennusten energiakatselmuksen tekemistä koskevia sopimuksia ja perustettiin useita hankeryhmiä. Winston Churchill-, Salvador de Madariaga-, Paul-Henri Spaak- ja Atrium-rakennusten katselmukset ovat käynnissä. Muut Brysselin ja Strasbourgin rakennukset tutkitaan vuorollaan.

| — | Brysselin rakennusten valaisinten ensimmäinen korvausvaihe on päättynyt ja toisen vaiheen selvitys on tarkoitus toteuttaa vuonna 2012. |
| --- | --- |

—

Brysselin rakennusten valaisinten ensimmäinen korvausvaihe on päättynyt ja toisen vaiheen selvitys on tarkoitus toteuttaa vuonna 2012.

| — | Jätteenkeräyksen yhdenmukaistamiseksi kolmella työskentelypaikkakunnalla on otettu käyttöön lajitteluroskakorit. |
| --- | --- |

—

Jätteenkeräyksen yhdenmukaistamiseksi kolmella työskentelypaikkakunnalla on otettu käyttöön lajitteluroskakorit.

| — | Ympäristökatselmusta, määräysten noudattamisen seurantaa ja oikeudellista konsultointia koskeva puitesopimus allekirjoitettiin marraskuussa 2011. Sopimukseen on koottu useita ympäristöasioiden hallintajärjestelmän jatkuvan parantamisen ja laajentamisen kannalta merkittäviä palveluita. |
| --- | --- |

—

Ympäristökatselmusta, määräysten noudattamisen seurantaa ja oikeudellista konsultointia koskeva puitesopimus allekirjoitettiin marraskuussa 2011. Sopimukseen on koottu useita ympäristöasioiden hallintajärjestelmän jatkuvan parantamisen ja laajentamisen kannalta merkittäviä palveluita.

| 113. | Puhemiehistö päätti 12. syyskuuta 2011 ottaa vuonna 2012 käyttöön hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmän (välitason soveltamislaajuus). Päätös vahvistettiin täysistunnossa 1. joulukuuta 2011 ja siihen osoitettiin 950 000 euroa budjettikohdasta 239”Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi”. |
| --- | --- |

113.

Puhemiehistö päätti 12. syyskuuta 2011 ottaa vuonna 2012 käyttöön hiilidioksidipäästöjen kompensointijärjestelmän (välitason soveltamislaajuus). Päätös vahvistettiin täysistunnossa 1. joulukuuta 2011 ja siihen osoitettiin 950 000 euroa budjettikohdasta 239”Euroopan parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensointi”.

| 114. | Kompensoitavat päästöt ovat noin 30 000–35 000 hiiliekvivalenttitonnia (noin 30 prosenttia koko hiilijalanjäljestä) ja ne kattavat






  — | henkilöstön virkamatkat, |
| --- | --- | --- |

114.

Kompensoitavat päästöt ovat noin 30 000–35 000 hiiliekvivalenttitonnia (noin 30 prosenttia koko hiilijalanjäljestä) ja ne kattavat

—

henkilöstön virkamatkat,

| — | rakennusten energiankäytöstä ja teknisistä laitteista johtuvat päästöt, |
| --- | --- |

—

rakennusten energiankäytöstä ja teknisistä laitteista johtuvat päästöt,

| — | virka-autot. |
| --- | --- |

—

virka-autot.

| 115. | Puhemiehistö on korostanut, että jäsenten lentomatkojen kompensointi kuuluu heille itselleen, joten lentomatkat eivät sisälly ehdotettuun järjestelmään. |
| --- | --- |

115.

Puhemiehistö on korostanut, että jäsenten lentomatkojen kompensointi kuuluu heille itselleen, joten lentomatkat eivät sisälly ehdotettuun järjestelmään.

| 116. | Ympäristöä paremmin kunnioittavan liikkuvuuspolitiikan kehittämiseen liittyen on mainittava seuraavat toimenpiteet:






  — | sopimuksen järjestelmästä, jossa maksajana on kolmas osapuoli, tekeminen STIB:n kanssa (Bryssel): sopimus tuli voimaan joulukuussa 2010, ja ensimmäiset järjestelmän käyttämistä koskevat pyynnöt tehtiin tammikuussa 2011, |
| --- | --- | --- |

116.

Ympäristöä paremmin kunnioittavan liikkuvuuspolitiikan kehittämiseen liittyen on mainittava seuraavat toimenpiteet:

—

sopimuksen järjestelmästä, jossa maksajana on kolmas osapuoli, tekeminen STIB:n kanssa (Bryssel): sopimus tuli voimaan joulukuussa 2010, ja ensimmäiset järjestelmän käyttämistä koskevat pyynnöt tehtiin tammikuussa 2011,

| — | Mobility point -puitesopimus (Bryssel): 15. kesäkuuta 2011 otettiin täysistunnossa tehdyn päätöksen mukaisesti käyttöön liikkuvuutta koskeva neuvontapiste, joka antaa neuvoja ekologisista matkustamismuodoista, |
| --- | --- |

—

Mobility point -puitesopimus (Bryssel): 15. kesäkuuta 2011 otettiin täysistunnossa tehdyn päätöksen mukaisesti käyttöön liikkuvuutta koskeva neuvontapiste, joka antaa neuvoja ekologisista matkustamismuodoista,

| — | lokakuun 16. päivänä 2011 tuli voimaan SNCB:n (Bryssel) kanssa tehty ja pääsihteerin allekirjoittama sopimus, jossa otettiin käyttöön järjestelmä, jossa maksajana on kolmas osapuoli; sopimuksella halutaan kannustaa junan käyttöön kodin ja työpaikan välisissä matkoissa. Melkein 200 henkilöä on jo pyytänyt lupaa käyttää järjestelmää sen käynnistämisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

lokakuun 16. päivänä 2011 tuli voimaan SNCB:n (Bryssel) kanssa tehty ja pääsihteerin allekirjoittama sopimus, jossa otettiin käyttöön järjestelmä, jossa maksajana on kolmas osapuoli; sopimuksella halutaan kannustaa junan käyttöön kodin ja työpaikan välisissä matkoissa. Melkein 200 henkilöä on jo pyytänyt lupaa käyttää järjestelmää sen käynnistämisen jälkeen.

Kysely liikkuvuudesta Luxemburgissa käynnistettiin kesäkuussa 2011. Jobkaartin käyttöä henkilöstön keskuudessa koskevien tietojen arviointi on käynnissä.

E.3   Tietotekniikan uudistamisen jatkaminen

| 117. | Jäsenten ja toimielimen käyttöön on annettu uusi WiFi-palvelu, joka perustuu jäsenten Brysselissä ja Strasbourgissa käyttämät tilat, tarkemmin sanottuna jäsenten toimistot, kokoushuoneet, istuntosalit, julkiset tilat, käytävät ja jäsenten ravintolat jne., kattavaan laajaan infrastruktuuriin. WiFi-palvelu julistettiin avatuksi lokakuussa 2011 ja sen käyttöä koskeva tukirakenne valmisteltiin Euroopan parlamentissa. Tämä kattaa muun muassa sertifikaattien myöntämisen jäsenille (546 sertifikaattia), virkamiehille ja muille parlamentissa vieraileville. |
| --- | --- |

117.

Jäsenten ja toimielimen käyttöön on annettu uusi WiFi-palvelu, joka perustuu jäsenten Brysselissä ja Strasbourgissa käyttämät tilat, tarkemmin sanottuna jäsenten toimistot, kokoushuoneet, istuntosalit, julkiset tilat, käytävät ja jäsenten ravintolat jne., kattavaan laajaan infrastruktuuriin. WiFi-palvelu julistettiin avatuksi lokakuussa 2011 ja sen käyttöä koskeva tukirakenne valmisteltiin Euroopan parlamentissa. Tämä kattaa muun muassa sertifikaattien myöntämisen jäsenille (546 sertifikaattia), virkamiehille ja muille parlamentissa vieraileville.

| 118. | Europarlin täysin uudistettu käyttöliittymä otettiin käyttöön 1. marraskuuta 2011. Europarlin mobiiliversio, jota voidaan käyttää älypuhelimilla, toimitettiin vuoden 2011 puolivälissä. EP:n intranetin kohdalla saavutettiin tärkeä virstanpylväs helmikuussa 2011, kun sähköinen puhelinluettelo ”EP Directory” otettiin käyttöön. Intranetiin lisättiin myös multimediasisältöä. Tämä yhdessä toimituksellisen sisällön parannusten kanssa johti merkittävään kasvuun vierailujen (+ 45 prosenttia) ja yksittäisten käyttäjien määrässä (+ 15 prosenttia). |
| --- | --- |

118.

Europarlin täysin uudistettu käyttöliittymä otettiin käyttöön 1. marraskuuta 2011. Europarlin mobiiliversio, jota voidaan käyttää älypuhelimilla, toimitettiin vuoden 2011 puolivälissä. EP:n intranetin kohdalla saavutettiin tärkeä virstanpylväs helmikuussa 2011, kun sähköinen puhelinluettelo ”EP Directory” otettiin käyttöön. Intranetiin lisättiin myös multimediasisältöä. Tämä yhdessä toimituksellisen sisällön parannusten kanssa johti merkittävään kasvuun vierailujen (+ 45 prosenttia) ja yksittäisten käyttäjien määrässä (+ 15 prosenttia).

| 119. | Paperless-ohjelmassa on saavutettu selvää edistystä: eCommittee, valiokuntien yleinen intranet, läpäisi onnistuneesti beetatestauksen kolmessa valiokunnassa ja tämän jälkeen suoritettiin valmistelut vuoden 2012 alkupuolella toteutettavalle yleiselle käyttöönotolle. eMeeting-palvelun pilottitestaus iPadeilla käynnistettiin marraskuussa 2011 JURI-valiokunnassa. Tämän jälkeen sitä testataan neljässä muussa valiokunnassa keväällä 2012. |
| --- | --- |

119.

Paperless-ohjelmassa on saavutettu selvää edistystä: eCommittee, valiokuntien yleinen intranet, läpäisi onnistuneesti beetatestauksen kolmessa valiokunnassa ja tämän jälkeen suoritettiin valmistelut vuoden 2012 alkupuolella toteutettavalle yleiselle käyttöönotolle. eMeeting-palvelun pilottitestaus iPadeilla käynnistettiin marraskuussa 2011 JURI-valiokunnassa. Tämän jälkeen sitä testataan neljässä muussa valiokunnassa keväällä 2012.

| 120. | Merkittävää edistystä saavutettiin myös muilla aloilla. Erityisesti voidaan mainita seuraavat:






  — | On tehty uusi matkaviestintäpalveluja koskeva sopimus, jonka ansiosta hinnat laskevat huomattavasti (30 prosenttia). |
| --- | --- | --- |

120.

Merkittävää edistystä saavutettiin myös muilla aloilla. Erityisesti voidaan mainita seuraavat:

—

On tehty uusi matkaviestintäpalveluja koskeva sopimus, jonka ansiosta hinnat laskevat huomattavasti (30 prosenttia).

| — | Tiedonhallintahankkeessa Eurovoc-indeksointia jatkettiin koko vuoden ajan. |
| --- | --- |

—

Tiedonhallintahankkeessa Eurovoc-indeksointia jatkettiin koko vuoden ajan.

| — | Brysselin ja Strasbourgin istuntosalien koneäänestyslaitteisto uusittiin. |
| --- | --- |

—

Brysselin ja Strasbourgin istuntosalien koneäänestyslaitteisto uusittiin.

| — | Kesäkuussa tehtiin muutoksia moniin sovelluksiin työjärjestyksen 51 artiklan huomioon ottamiseksi (useampi kuin yksi esittelijä). |
| --- | --- |

—

Kesäkuussa tehtiin muutoksia moniin sovelluksiin työjärjestyksen 51 artiklan huomioon ottamiseksi (useampi kuin yksi esittelijä).

| — | AT4AM-sovelluksen kolmosvaihe otettiin tuotantoon ja vuoden loppuun mennessä sovellukseen oli syötetty yli 100 000 tarkistusta. |
| --- | --- |

—

AT4AM-sovelluksen kolmosvaihe otettiin tuotantoon ja vuoden loppuun mennessä sovellukseen oli syötetty yli 100 000 tarkistusta.

| — | Komission isännöimän toimielinten yhteisen avoimuusrekisterin aloitettua toimintansa kesäkuussa 2011 parlamentin turvallisuuspalvelun lisätukitoiminnot otettiin käyttöön joulukuussa 2011. |
| --- | --- |

—

Komission isännöimän toimielinten yhteisen avoimuusrekisterin aloitettua toimintansa kesäkuussa 2011 parlamentin turvallisuuspalvelun lisätukitoiminnot otettiin käyttöön joulukuussa 2011.

| — | IPEX-sovelluksen versio 4 otettiin käyttöön kesäkuussa 2011. Sovellus helpottaa Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteydenpitoa. |
| --- | --- |

—

IPEX-sovelluksen versio 4 otettiin käyttöön kesäkuussa 2011. Sovellus helpottaa Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteydenpitoa.

| — | Lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) versio 6 otettiin käyttöön joulukuussa 2011. |
| --- | --- |

—

Lainsäädäntötyön seurantatietokannan (OEIL) versio 6 otettiin käyttöön joulukuussa 2011.

| — | EXPOMEP, uusi sovellus parlamentin rakennusten näyttelytilojen hallintaan, toimitettiin lokakuussa 2011. |
| --- | --- |

—

EXPOMEP, uusi sovellus parlamentin rakennusten näyttelytilojen hallintaan, toimitettiin lokakuussa 2011.

E.4   Kielipalveluille osoitettujen resurssien optimaalinen käyttö

| 121. | Vaikka pidettiin kiinni kaikkien jäsenten oikeudesta saada samantasoisia kielipalveluja, samalla otettiin huomioon kustannuskehityksen hallinta, jotta jäsenet saavat mahdollisimman suuren hyödyn heidän käyttöönsä annetuista resursseista. Ulkopuolisten asiantuntijoiden toteuttaman käännöspalveluja koskevan yleisen selvityksen avulla tulevista tarpeista saatiin parempi kuva. Resurssit on jaettava tasapuolisemmin eri kieliyksiköiden kesken kunkin kielen kokonaistyömäärän mukaan, niin että ulkoistettujen töiden osuudet vastaavat eri yksiköissä toisiaan ja kannattavuus paranee. |
| --- | --- |

121.

Vaikka pidettiin kiinni kaikkien jäsenten oikeudesta saada samantasoisia kielipalveluja, samalla otettiin huomioon kustannuskehityksen hallinta, jotta jäsenet saavat mahdollisimman suuren hyödyn heidän käyttöönsä annetuista resursseista. Ulkopuolisten asiantuntijoiden toteuttaman käännöspalveluja koskevan yleisen selvityksen avulla tulevista tarpeista saatiin parempi kuva. Resurssit on jaettava tasapuolisemmin eri kieliyksiköiden kesken kunkin kielen kokonaistyömäärän mukaan, niin että ulkoistettujen töiden osuudet vastaavat eri yksiköissä toisiaan ja kannattavuus paranee.

| 122. | Lokakuussa 2011 käynnistettiin käännöstoiminnan pääosaston työmenetelmien virtaviivaistamista koskeva laaja monivuotinen hanke, jolla pyritään yhdenmukaistamaan työmenetelmiä, parantamaan laatua ja käännösprosesseja sekä arvioimaan kääntäjien apuna toimivien hallintoavustajien asemaa ja tehtäviä kieliyksiköissä. Samalla käännöstoiminnan ja terminologian osasto pystyi toimimaan menestyksekkäästi 10 prosenttia pienemmällä henkilöstöllä kuin vuonna 2010, kun henkilöstöä oli siirretty muille osastoille. Siten käännösyksiköiden keskimääräiset tuottavuustasot nousivat merkittävästi vuonna 2011. |
| --- | --- |

122.

Lokakuussa 2011 käynnistettiin käännöstoiminnan pääosaston työmenetelmien virtaviivaistamista koskeva laaja monivuotinen hanke, jolla pyritään yhdenmukaistamaan työmenetelmiä, parantamaan laatua ja käännösprosesseja sekä arvioimaan kääntäjien apuna toimivien hallintoavustajien asemaa ja tehtäviä kieliyksiköissä. Samalla käännöstoiminnan ja terminologian osasto pystyi toimimaan menestyksekkäästi 10 prosenttia pienemmällä henkilöstöllä kuin vuonna 2010, kun henkilöstöä oli siirretty muille osastoille. Siten käännösyksiköiden keskimääräiset tuottavuustasot nousivat merkittävästi vuonna 2011.

| 123. | Tulkkauksen osalta on pantava merkille, että työmäärä kasvoi merkittävästi Lissabonin sopimuksen välillisenä seurauksena, kun esimerkiksi epäviralliset yhteydet, kolmikantakokoukset ja sovittelut lisääntyvät. Vuonna 2011 tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto hoiti tulkkauksen 5 263 kokousistunnossa (15) parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla. Tulkattavien kokousten lisäksi tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto vastasi vielä logistiikasta 15 602 kokousistunnossa, joissa ei ollut tulkkausta, ja 44:ssä poliittisten ryhmien ja poliittisten elinten (puhemiehistö, puheenjohtajakokous, kvestorit) kokouksessa, 129:ssä valiokuntien ja valtuuskuntien kokouksessa ja 19 muussa parlamentin kokouksessa kolmen työskentelypaikkakunnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

123.

Tulkkauksen osalta on pantava merkille, että työmäärä kasvoi merkittävästi Lissabonin sopimuksen välillisenä seurauksena, kun esimerkiksi epäviralliset yhteydet, kolmikantakokoukset ja sovittelut lisääntyvät. Vuonna 2011 tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto hoiti tulkkauksen 5 263 kokousistunnossa (15) parlamentin kolmella työskentelypaikkakunnalla. Tulkattavien kokousten lisäksi tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosasto vastasi vielä logistiikasta 15 602 kokousistunnossa, joissa ei ollut tulkkausta, ja 44:ssä poliittisten ryhmien ja poliittisten elinten (puhemiehistö, puheenjohtajakokous, kvestorit) kokouksessa, 129:ssä valiokuntien ja valtuuskuntien kokouksessa ja 19 muussa parlamentin kokouksessa kolmen työskentelypaikkakunnan ulkopuolella.

| 124. | Lisäksi on todettava, että rakenteellisten säästöjen jatkamiseksi puhemiehistö teki syyskuussa 2011 ja joulukuussa 2011 päätökset, joiden ansiosta kielipalveluissa säästetään yhteensä 21 miljoonaa euroa vuodesta 2012 alkaen. Kyseessä on erityisesti päätös lopettaa sanatarkkojen istuntoselostusten ja kirjallisten kysymysten järjestelmällinen kääntäminen kaikille kielille sekä virallisten kokousten aikataulun muuttaminen, joitta parlamentin vakinaisia tulkkeja voidaan käyttää optimaalisemmin. |
| --- | --- |

124.

Lisäksi on todettava, että rakenteellisten säästöjen jatkamiseksi puhemiehistö teki syyskuussa 2011 ja joulukuussa 2011 päätökset, joiden ansiosta kielipalveluissa säästetään yhteensä 21 miljoonaa euroa vuodesta 2012 alkaen. Kyseessä on erityisesti päätös lopettaa sanatarkkojen istuntoselostusten ja kirjallisten kysymysten järjestelmällinen kääntäminen kaikille kielille sekä virallisten kokousten aikataulun muuttaminen, joitta parlamentin vakinaisia tulkkeja voidaan käyttää optimaalisemmin.

E.5   Turvallisuuspalvelujen perinpohjainen uudelleenjärjestely

| 125. | Puhemiehistö hyväksyi kokouksessaan 6. heinäkuuta 2011 uuden yleistä turvallisuutta koskevan suunnitelman, jossa asetetaan etusijalle turvallisuuden määrän sijaan pikemminkin sen laatu. Suunnitelman tarkoituksena on tarjota moduloitavaa turvallisuutta, minkä avulla voidaan perinteisen henkilöiden ja tavaroiden suojelun lisäksi suojella myös tietoja nykyisiä tai uusia uhkia vastaan sekä Euroopan parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella sekä varmistaa olennaisten toimintojen jatkuminen suuren kriisin puhjetessa. Siihen sisältyy viisi keskeistä toimintalinjaa:






  — | Euroopan parlamentin turvallisuuskulttuurin parantaminen, |
| --- | --- | --- |

125.

Puhemiehistö hyväksyi kokouksessaan 6. heinäkuuta 2011 uuden yleistä turvallisuutta koskevan suunnitelman, jossa asetetaan etusijalle turvallisuuden määrän sijaan pikemminkin sen laatu. Suunnitelman tarkoituksena on tarjota moduloitavaa turvallisuutta, minkä avulla voidaan perinteisen henkilöiden ja tavaroiden suojelun lisäksi suojella myös tietoja nykyisiä tai uusia uhkia vastaan sekä Euroopan parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella sekä varmistaa olennaisten toimintojen jatkuminen suuren kriisin puhjetessa. Siihen sisältyy viisi keskeistä toimintalinjaa:

—

Euroopan parlamentin turvallisuuskulttuurin parantaminen,

| — | turvallisuuteen liittyvän riskinarvioinnin menetelmien jokapäiväinen soveltaminen käyttäen hallinnollisten menettelyjen hallintaa koskevaa monialaista lähestymistapaa ja mahdollistaen laajemman tiedonvaihdon turvallisuusyhteyshenkilöiden kanssa, |
| --- | --- |

—

turvallisuuteen liittyvän riskinarvioinnin menetelmien jokapäiväinen soveltaminen käyttäen hallinnollisten menettelyjen hallintaa koskevaa monialaista lähestymistapaa ja mahdollistaen laajemman tiedonvaihdon turvallisuusyhteyshenkilöiden kanssa,

| — | yhteistyön lisääminen kansallisten poliisiviranomaisten kanssa muun muassa toimielinten välisissä puitteissa, |
| --- | --- |

—

yhteistyön lisääminen kansallisten poliisiviranomaisten kanssa muun muassa toimielinten välisissä puitteissa,

| — | eritasoisten pääsyoikeuksien käyttöönotto Euroopan parlamentin rakennuksissa ja tiloissa (vyöhykejako), |
| --- | --- |

—

eritasoisten pääsyoikeuksien käyttöönotto Euroopan parlamentin rakennuksissa ja tiloissa (vyöhykejako),

| — | taloudellisesti toteuttamiskelpoisen tasapainon säilyttäminen sisäisen henkilöstön ja ulkopuolisten työntekijöiden välillä (tehtävien siirtäminen suoritettavaksi ammattimaisesti talon sisällä). |
| --- | --- |

—

taloudellisesti toteuttamiskelpoisen tasapainon säilyttäminen sisäisen henkilöstön ja ulkopuolisten työntekijöiden välillä (tehtävien siirtäminen suoritettavaksi ammattimaisesti talon sisällä).

| 126. | Akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien siirtäminen parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi alkoi vuonna 2011, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2012. Se on toteutettu kokonaan Strasbourgissa (1. heinäkuuta) ja Luxemburgissa (1. lokakuuta). Brysselissä siirto on edelleen käynnissä ja se saadaan päätökseen, kun talousarviossa 2012 osoitetaan 17 AST-lisävirkaa. |
| --- | --- |

126.

Akkreditointiin ja vastaanottoon liittyvien tehtävien siirtäminen parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi alkoi vuonna 2011, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2012. Se on toteutettu kokonaan Strasbourgissa (1. heinäkuuta) ja Luxemburgissa (1. lokakuuta). Brysselissä siirto on edelleen käynnissä ja se saadaan päätökseen, kun talousarviossa 2012 osoitetaan 17 AST-lisävirkaa.

| 127. | Uuden suunnitelman osana puhemies on myös päättänyt siirtää parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi tiettyjä sisäisen turvallisuuden johto- ja strategiatehtäviä. Täytettävien virkojen erityispiirteiden vuoksi EPSOa on pyydetty järjestämään erityiskilpailu ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä varten on julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö. |
| --- | --- |

127.

Uuden suunnitelman osana puhemies on myös päättänyt siirtää parlamentin oman henkilöstön hoidettavaksi tiettyjä sisäisen turvallisuuden johto- ja strategiatehtäviä. Täytettävien virkojen erityispiirteiden vuoksi EPSOa on pyydetty järjestämään erityiskilpailu ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä varten on julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö.

| 128. | Yleiseen turvallisuuteen ja paloturvallisuuteen liittyviä palveluja ja Strasbourgin radioviestintäjärjestelmän ylläpitoa koskeva puitesopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 2011 rajoitetun menettelyn jälkeen, jossa korostettiin näiden kolmen alan välisen synergian sekä tehtäviä hoitavan ulkopuolisen henkilöstön ammattimaisuuden ja koulutuksen merkitystä. |
| --- | --- |

128.

Yleiseen turvallisuuteen ja paloturvallisuuteen liittyviä palveluja ja Strasbourgin radioviestintäjärjestelmän ylläpitoa koskeva puitesopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 2011 rajoitetun menettelyn jälkeen, jossa korostettiin näiden kolmen alan välisen synergian sekä tehtäviä hoitavan ulkopuolisen henkilöstön ammattimaisuuden ja koulutuksen merkitystä.

| 129. | Luxemburgin tilojen turvallisuutta koskeva uusi sopimus myönnettiin 21. joulukuuta 2011, ja se tulee voimaan maaliskuun lopussa 2012. Brysseliä koskevan tarjouskilpailun arviointi oli käynnissä vuoden 2011 lopussa. Kuten Strasbourgissakin tarjouseritelmässä tuotiin esiin, eri alojen synergiaa ja edellytettiin henkilöstöltä ammattimaisuutta ja pätevyyttä. |
| --- | --- |

129.

Luxemburgin tilojen turvallisuutta koskeva uusi sopimus myönnettiin 21. joulukuuta 2011, ja se tulee voimaan maaliskuun lopussa 2012. Brysseliä koskevan tarjouskilpailun arviointi oli käynnissä vuoden 2011 lopussa. Kuten Strasbourgissakin tarjouseritelmässä tuotiin esiin, eri alojen synergiaa ja edellytettiin henkilöstöltä ammattimaisuutta ja pätevyyttä.

F.   Muut uudistustoimet

F.1   Varainhoito

| 130. | Muiden hallinnointiin liittyvien parannusten osalta suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönottoa jatkettiin vuonna 2011 ottamalla käyttöön uusia moduuleja, muun muassa uusi ELS-inventointijärjestelmä ja kolmansien yksilöllinen hallinnointi FINORD-kirjanpitojärjestelmässä. |
| --- | --- |

130.

Muiden hallinnointiin liittyvien parannusten osalta suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönottoa jatkettiin vuonna 2011 ottamalla käyttöön uusia moduuleja, muun muassa uusi ELS-inventointijärjestelmä ja kolmansien yksilöllinen hallinnointi FINORD-kirjanpitojärjestelmässä.

| 131. | Lisäksi pääsihteeri päätti, että Euroopan parlamentin varainhoidon tietojärjestelmiä uudistetaan ja nykyaikaistetaan ja parlamentti ottaa käyttöön analyyttisen kirjanpidon välineen, jonka avulla johto saa helpommin käyttöön tietoja, joiden avulla voidaan arvioida parlamentin käytössä olevia rahoitus- ja henkilöresursseja ja niiden käytön tehokkuutta. Tätä varten perustettiin 1. lokakuuta 2011 R-FIS-yksikkö (varainhoidon tietojärjestelmän rakenneuudistus), joka muun muassa korvaa nykyiset varainhoitosovellukset, joita ovat muun muassa FINORD, FINICS, VIRE, TRESOR ja ELS. |
| --- | --- |

131.

Lisäksi pääsihteeri päätti, että Euroopan parlamentin varainhoidon tietojärjestelmiä uudistetaan ja nykyaikaistetaan ja parlamentti ottaa käyttöön analyyttisen kirjanpidon välineen, jonka avulla johto saa helpommin käyttöön tietoja, joiden avulla voidaan arvioida parlamentin käytössä olevia rahoitus- ja henkilöresursseja ja niiden käytön tehokkuutta. Tätä varten perustettiin 1. lokakuuta 2011 R-FIS-yksikkö (varainhoidon tietojärjestelmän rakenneuudistus), joka muun muassa korvaa nykyiset varainhoitosovellukset, joita ovat muun muassa FINORD, FINICS, VIRE, TRESOR ja ELS.

| 132. | Sopimusten hallintaan liittyen uusi Web Contracts -sovellus tuli pakolliseksi 1. tammikuuta 2011 alkaen. Siihen kirjataan myönnetyt sopimukset Euroopan parlamentin julkisten hankintojen hallinnoinnin laadun ja tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

132.

Sopimusten hallintaan liittyen uusi Web Contracts -sovellus tuli pakolliseksi 1. tammikuuta 2011 alkaen. Siihen kirjataan myönnetyt sopimukset Euroopan parlamentin julkisten hankintojen hallinnoinnin laadun ja tehokkuuden parantamiseksi.

F.2   Henkilöstöhallinto

| 133. | Henkilöstöhallinnon puolella Streamlineen kehitettiin uusi moduuli ”Streamline learning Management”, joka otettiin tuotantoon kesäkuussa 2011. Se mahdollistaa ammatillista koulutusta koskevien pyyntöjen sähköisen käsittelyn. |
| --- | --- |

133.

Henkilöstöhallinnon puolella Streamlineen kehitettiin uusi moduuli ”Streamline learning Management”, joka otettiin tuotantoon kesäkuussa 2011. Se mahdollistaa ammatillista koulutusta koskevien pyyntöjen sähköisen käsittelyn.

F.3   Pääsihteeristön ensisijaisten tavoitteiden hallinta

| 134. | Kaikkien pääosastojen hallinnollinen työohjelma 2009–2011 on nyt perusteellisen seurannan kohteena. Hallinnollinen työohjelma on hallintoväline ja ilmentää sellaisena kunkin pääosaston ja oikeudellisen yksikön saavuttamia tuloksia kyseisenä toimintakautena. Kaikki pääosastot esittävät säännöllisesti selvityksiä keskeisten hankkeidensa etenemisestä. |
| --- | --- |

134.

Kaikkien pääosastojen hallinnollinen työohjelma 2009–2011 on nyt perusteellisen seurannan kohteena. Hallinnollinen työohjelma on hallintoväline ja ilmentää sellaisena kunkin pääosaston ja oikeudellisen yksikön saavuttamia tuloksia kyseisenä toimintakautena. Kaikki pääosastot esittävät säännöllisesti selvityksiä keskeisten hankkeidensa etenemisestä.

G.   Koko pääsihteeristön rakenteen muutokset (poliittiset ryhmät mukaan luettuina)

| 135. | Vuonna 2011 perustettiin yhteensä 252 uutta virkaa seuraavia neljää pääasiallista tarvetta varten:








  — | : | Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano | : | 109 virkaa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Kroatian liittymisen valmistelu | : | 62 virkaa |
| — | : | infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston kolmivuotissuunnitelman täytäntöönpano | : | 17 virkaa |
| — | : | perustoimintoihin liittyvät tarpeet, joita ei ole voitu kattaa uudelleenjärjestelyin | : | 64 virkaa |

135.

Vuonna 2011 perustettiin yhteensä 252 uutta virkaa seuraavia neljää pääasiallista tarvetta varten:

—

:

Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano

:

109 virkaa

—

:

Kroatian liittymisen valmistelu

:

62 virkaa

—

:

infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston kolmivuotissuunnitelman täytäntöönpano

:

17 virkaa

—

:

perustoimintoihin liittyvät tarpeet, joita ei ole voitu kattaa uudelleenjärjestelyin

:

64 virkaa

| 136. | Henkilöstötaulukkoon ja parlamentin hallintoon tehdyt tärkeimmät muutokset esitetään seuraavana olevassa taulukossa.

  Taulukko 12


  Yhteenveto pääsihteeristön uudelleenjärjestelyistä vuonna 2011







  PO | Uudelleenjärjestely- ja nykyaikaistamistoimet |
| --- | --- | --- |
| PO PRES | Lainsäädäntöasiakirjojen osaston uusi rakenne viimeisteltiin. Osasto koostuu nyt 6 yksiköstä ja se voi vastata tehokkaammin ja järkeistetymmin asetettuihin haasteisiin ja tavoitteisiin.
  Suhteista kansallisiin parlamentteihin vastaavaan osastoon perustettiin kolmas yksikkö ”Länsi-Balkanin maiden parlamentit ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työn seuranta”, joten osastolla on nyt erityisväline, jolla se voi hoitaa asianmukaisemmin toteutettaviin ohjelmiin liittyvät tehtävät. Yksikön perustamisen yhteydessä siirrettiin sisäisesti neljä virkamiestä (mukaan lukien yksikönpäällikkö) ja pääsihteeri antoi käyttöön yhden viran parlamenttien välisen yhteistyön yksikön resurssien parantamiseksi.
  Päättävien elinten osastoon perustettiin uusi turvallisuusluokiteltuja tietoja käsittelevä yksikkö. Suunnittelu- ja institutionaalisten suhteiden yksikkö jaettiin kahdeksi yksiköksi: suunnitteluyksikkö ja institutionaalisten suhteiden yksikkö. Uudelleenjärjestely toteutettiin siirroin ja sisäisen liikkuvuuden avulla ja sen ansiosta, että talousarviossa osoitettiin uusia virkoja turvallisuusluokiteltuja tietoja käsittelevälle yksikölle.
  Resurssiosastoon perustettiin tietotekniikan ja sisäisen viestinnän yksikkö joulukuussa 2011. Yksikönpäällikön ja hallintovirkamiehen virkojen täyttäminen on tarkoitus toteuttaa vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä.
  Kaksi vuotta turvallisuusosaston perustamisen jälkeen saatiin päätökseen neljän yksikönpäällikön virkojen täyttäminen. |
| PO IPOL | Parlamentin hyväksyttyä vaikutustenarviointien riippumattomuuden takaamisesta mietinnön, jossa kehotettiin luomaan yksi mekanismi parlamentin vaikutustenarviointeja varten yhteisten menettelyjen ja menetelmien perusteella ja uutena itsenäisenä rakenteena, perustettiin vaikutustenarviointien osasto. Osaston perustaminen ei vaikuttanut talousarvioon, sillä siihen saatiin henkilöstöä politiikkayksiköistä ja siirtämällä muitavirkoja, jotka oli jaettu kahden yksikön kesken: vaikutustenarviointi ja Euroopan yhdentymisestä saatava lisäarvo. Sen pitäisi olla keskeisessä asemassa koko lainsäädäntösyklin ajan, jotta parlamentti pystyy täysivaltaisena lainsäädäntövallan käyttäjänä paremmin arvioimaan sille tarjoutuvien mahdollisuuksien taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristö- ja terveysvaikutuksia sekä niiden vaikutuksia kansalaisten perusoikeuksiin. |
| PO EXPO | Nousevien demokratioiden tukemiseksi ja demokratiakehityksen edistämiseksi etenkin arabimaissa ulkoasioiden pääosastoon perustetaan uusi demokratiatuen osasto (puhemiehistön hyväksyntä 12. joulukuuta 2011). Osasto perustetaan uudelleenjärjestelyin siten, ettei se vaikuta talousarvioon, ja siihen sisällytetään demokratian edistämisen toimisto (nykyisin ulkoasioiden pääosastossa) ja kolme yksikköä: vaalitarkkailu (nykyisin ulkoasioiden pääosaston osastossa A), Länsi-Balkan (nykyisin johdon pääosastossa) ja ihmisoikeustoimet (perustetaan ja osoitetaan 5 virkaa). Uusi osasto perustetaan vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla. |
| PO INLO | Helmikuussa 2010 aloitettua uudelleenjärjestelyä jatkettiin vuonna 2011 perustamalla 17 virkaa. Rakennemuutos on vielä käynnissä erityisesti hankintojen keskittämisessä, jossa lopullinen rakenne ja järjestelyt edellyttävät sopimusten ja julkisten hankintojen yksikön henkilöresurssien lisäämistä.
  Kuljetus- ja muuttoyksikkö jaettiin 1. heinäkuuta 2011 alkaen kahteen erilliseen yksikköön, joista toinen vastaa henkilö- ja toinen tavarakuljetuksista.
  Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin ja tietoteknisiin resursseihin liittyviä kysymyksiä. |
| PO TRAD | Käännöstoiminnan pääosastoon perustettiin vuoden 2011 lopussa uusi resurssiosasto. Uusi osasto koostuu neljästä yksiköstä (varainhoito, henkilöstö, tietotekniikan tuki ja koulutus).
  Yksiköiden uudelleenorganisointi pääosaston hankkeen mukaisesti on yhä käynnissä. Siihen sisältyy yhdenmukaistettu lähestymistapa, joka perustuu kunkin kieliyksikön omiin toimintasuunnitelmiin, sekä temaattisiin ryhmiin perustuva koulutus kaikille kääntäjille tiimihengen luomiseksi. Tänä aikana jatkettiin myös parhaiden työmenetelmien kartoittamista, jotta ne voitaisiin sisällyttää yksiköiden työnkulkuun.
  Sen jälkeen kun suunnitteluyksikkö oli siirretty käännöstoiminnan osastossa, asiakasyhteyksistä vastaava yksikkö (CLS) käynnisti 5. lokakuuta käyttäjien tyytyväisyyskyselyn ja 21. marraskuuta jäsenten tyytyväisyyskyselyn.
  Marraskuussa 2011 uuteen editointiyksikköön nimitettiin virkaatekevä yksikönpäällikkö ja kolme kääntäjä-editoijaa. Vuonna 2012 analysoidaan edelleen uuden yksikön tehtävien laajuutta, työmäärää ja henkilöstötarpeita sekä sen riippuvuussuhdetta muihin yksikköihin.
  Uuden Kroatian yksikön henkilöstöhankinta jatkuu. Yksikköön on nyt rekrytoitu 19 henkilöä, joista 14 on sopimussuhteisia AD-toimihenkilöitä ja 5 on sopimussuhteisia AST-toimihenkilöitä. |
| PO PERS | Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin ja tietoteknisiin resursseihin liittyviä kysymyksiä. |
| PO INTE | Vaikka uusi resurssiosasto aloittikin toimintansa vasta 1. tammikuuta 2012, uuden rakenteen perustamiseksi toteutettiin erinäisiä valmistelutoimia. |
| PO FINS | Pääosastoon perustettiin uusi yksikkö, joka vastaa varainhoidon tietojärjestelmän uudistuksesta (ks. edellä 133 kohta). |
| PO ITEC | Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin sekä viestintään ja asiakassuhteisiin liittyviä kysymyksiä. |
| Suoraan pääsihteerin alaisuuteen sijoitetut yksiköt | Otettiin käyttöön vaiheittain yksikkö, joka vastaa riskinhallinnasta, jotta voidaan kartoittaa yhteistyössä eri pääosastojen kanssa tärkeimmät koko pääsihteeristön toimintaan liittyvät riskit sekä tutkia vastauksia näihin riskeihin. |

136.

Henkilöstötaulukkoon ja parlamentin hallintoon tehdyt tärkeimmät muutokset esitetään seuraavana olevassa taulukossa.

Taulukko 12

Yhteenveto pääsihteeristön uudelleenjärjestelyistä vuonna 2011

PO

Uudelleenjärjestely- ja nykyaikaistamistoimet

PO PRES

Lainsäädäntöasiakirjojen osaston uusi rakenne viimeisteltiin. Osasto koostuu nyt 6 yksiköstä ja se voi vastata tehokkaammin ja järkeistetymmin asetettuihin haasteisiin ja tavoitteisiin.

Suhteista kansallisiin parlamentteihin vastaavaan osastoon perustettiin kolmas yksikkö ”Länsi-Balkanin maiden parlamentit ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työn seuranta”, joten osastolla on nyt erityisväline, jolla se voi hoitaa asianmukaisemmin toteutettaviin ohjelmiin liittyvät tehtävät. Yksikön perustamisen yhteydessä siirrettiin sisäisesti neljä virkamiestä (mukaan lukien yksikönpäällikkö) ja pääsihteeri antoi käyttöön yhden viran parlamenttien välisen yhteistyön yksikön resurssien parantamiseksi.

Päättävien elinten osastoon perustettiin uusi turvallisuusluokiteltuja tietoja käsittelevä yksikkö. Suunnittelu- ja institutionaalisten suhteiden yksikkö jaettiin kahdeksi yksiköksi: suunnitteluyksikkö ja institutionaalisten suhteiden yksikkö. Uudelleenjärjestely toteutettiin siirroin ja sisäisen liikkuvuuden avulla ja sen ansiosta, että talousarviossa osoitettiin uusia virkoja turvallisuusluokiteltuja tietoja käsittelevälle yksikölle.

Resurssiosastoon perustettiin tietotekniikan ja sisäisen viestinnän yksikkö joulukuussa 2011. Yksikönpäällikön ja hallintovirkamiehen virkojen täyttäminen on tarkoitus toteuttaa vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä.

Kaksi vuotta turvallisuusosaston perustamisen jälkeen saatiin päätökseen neljän yksikönpäällikön virkojen täyttäminen.

PO IPOL

Parlamentin hyväksyttyä vaikutustenarviointien riippumattomuuden takaamisesta mietinnön, jossa kehotettiin luomaan yksi mekanismi parlamentin vaikutustenarviointeja varten yhteisten menettelyjen ja menetelmien perusteella ja uutena itsenäisenä rakenteena, perustettiin vaikutustenarviointien osasto. Osaston perustaminen ei vaikuttanut talousarvioon, sillä siihen saatiin henkilöstöä politiikkayksiköistä ja siirtämällä muitavirkoja, jotka oli jaettu kahden yksikön kesken: vaikutustenarviointi ja Euroopan yhdentymisestä saatava lisäarvo. Sen pitäisi olla keskeisessä asemassa koko lainsäädäntösyklin ajan, jotta parlamentti pystyy täysivaltaisena lainsäädäntövallan käyttäjänä paremmin arvioimaan sille tarjoutuvien mahdollisuuksien taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristö- ja terveysvaikutuksia sekä niiden vaikutuksia kansalaisten perusoikeuksiin.

PO EXPO

Nousevien demokratioiden tukemiseksi ja demokratiakehityksen edistämiseksi etenkin arabimaissa ulkoasioiden pääosastoon perustetaan uusi demokratiatuen osasto (puhemiehistön hyväksyntä 12. joulukuuta 2011). Osasto perustetaan uudelleenjärjestelyin siten, ettei se vaikuta talousarvioon, ja siihen sisällytetään demokratian edistämisen toimisto (nykyisin ulkoasioiden pääosastossa) ja kolme yksikköä: vaalitarkkailu (nykyisin ulkoasioiden pääosaston osastossa A), Länsi-Balkan (nykyisin johdon pääosastossa) ja ihmisoikeustoimet (perustetaan ja osoitetaan 5 virkaa). Uusi osasto perustetaan vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla.

PO INLO

Helmikuussa 2010 aloitettua uudelleenjärjestelyä jatkettiin vuonna 2011 perustamalla 17 virkaa. Rakennemuutos on vielä käynnissä erityisesti hankintojen keskittämisessä, jossa lopullinen rakenne ja järjestelyt edellyttävät sopimusten ja julkisten hankintojen yksikön henkilöresurssien lisäämistä.

Kuljetus- ja muuttoyksikkö jaettiin 1. heinäkuuta 2011 alkaen kahteen erilliseen yksikköön, joista toinen vastaa henkilö- ja toinen tavarakuljetuksista.

Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin ja tietoteknisiin resursseihin liittyviä kysymyksiä.

PO TRAD

Käännöstoiminnan pääosastoon perustettiin vuoden 2011 lopussa uusi resurssiosasto. Uusi osasto koostuu neljästä yksiköstä (varainhoito, henkilöstö, tietotekniikan tuki ja koulutus).

Yksiköiden uudelleenorganisointi pääosaston hankkeen mukaisesti on yhä käynnissä. Siihen sisältyy yhdenmukaistettu lähestymistapa, joka perustuu kunkin kieliyksikön omiin toimintasuunnitelmiin, sekä temaattisiin ryhmiin perustuva koulutus kaikille kääntäjille tiimihengen luomiseksi. Tänä aikana jatkettiin myös parhaiden työmenetelmien kartoittamista, jotta ne voitaisiin sisällyttää yksiköiden työnkulkuun.

Sen jälkeen kun suunnitteluyksikkö oli siirretty käännöstoiminnan osastossa, asiakasyhteyksistä vastaava yksikkö (CLS) käynnisti 5. lokakuuta käyttäjien tyytyväisyyskyselyn ja 21. marraskuuta jäsenten tyytyväisyyskyselyn.

Marraskuussa 2011 uuteen editointiyksikköön nimitettiin virkaatekevä yksikönpäällikkö ja kolme kääntäjä-editoijaa. Vuonna 2012 analysoidaan edelleen uuden yksikön tehtävien laajuutta, työmäärää ja henkilöstötarpeita sekä sen riippuvuussuhdetta muihin yksikköihin.

Uuden Kroatian yksikön henkilöstöhankinta jatkuu. Yksikköön on nyt rekrytoitu 19 henkilöä, joista 14 on sopimussuhteisia AD-toimihenkilöitä ja 5 on sopimussuhteisia AST-toimihenkilöitä.

PO PERS

Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin ja tietoteknisiin resursseihin liittyviä kysymyksiä.

PO INTE

Vaikka uusi resurssiosasto aloittikin toimintansa vasta 1. tammikuuta 2012, uuden rakenteen perustamiseksi toteutettiin erinäisiä valmistelutoimia.

PO FINS

Pääosastoon perustettiin uusi yksikkö, joka vastaa varainhoidon tietojärjestelmän uudistuksesta (ks. edellä 133 kohta).

PO ITEC

Vuoden 2011 lopussa perustettiin resurssiosasto muiden pääosastojen mallin mukaan. Osasto käsittelee erityisesti henkilöstöön, varainhoitoon, hankintasopimuksiin sekä viestintään ja asiakassuhteisiin liittyviä kysymyksiä.

Suoraan pääsihteerin alaisuuteen sijoitetut yksiköt

Otettiin käyttöön vaiheittain yksikkö, joka vastaa riskinhallinnasta, jotta voidaan kartoittaa yhteistyössä eri pääosastojen kanssa tärkeimmät koko pääsihteeristön toimintaan liittyvät riskit sekä tutkia vastauksia näihin riskeihin.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(3)  PE 349.540/BUR/ANN/DEF.

(4)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1).

(5)  Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 1 ja 4 kohta.

(6)  Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 5 kohta.

(7)  24 artikla – budjettivallan käyttäjän päätös; 43 artikla – budjettivallan käyttäjän päätös alustavien määrärahojen siirrosta.

(8)  Toimielimen päätös momentin sisäisistä siirroista.

(9)  Varainhoitovuotta 2011 koskevat matkat voidaan ilmoittaa 31. lokakuuta 2012 saakka.

(10)  Matkan tarkoitukseksi on kirjattu ”poliittisen ryhmän kokous”, vaikka jäsen on voinut osallistua sen jälkeen myös valiokunnan kokoukseen, ja päinvastoin.

(11)  Tilintarkastustuomioistuin, oikeusasiamies, käännöskeskus, komission kokoukset Luxemburgissa ja osittain alueiden komitea.

(12)  Luku korjattu vuonna 2011.

(13)  Parlamentti ilmaisi 22. lokakuuta 2009 päätöslauselmassaan esityksestä yleiseksi talousarvioksi 2010 toiveen, että ”parlamentin työorganisaatiota ja palvelujen rakennetta [mukautetaan] poliittisiin painopisteisiin, jotta saataisiin mahdollisimman hyvät tulokset ja vähennettäisiin talousarvioon kohdistuvia kustannusvaikutuksia”.

(14)  Työn huonon laadun ja kunnostustöiden vaatimustenvastaisuuden vuoksi rakennusta ei voitu vastaanottaa vuonna 2011. Työt on määrä saattaa päätökseen huhtikuussa 2012.

(15)  Kokoukset jaetaan istuntoihin, sillä kukin istunto voi edellyttää erilaisia palveluita tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosastolta.

---

LIITE I

YHTEENVETO C-SIIRROISTA VARAINHOITOVUONNA 2011

| (euroa) |
| --- |
| Nro | Mistä/mihin
  Luku/momentti/alamomentti | Luvun/momentin/alamomentin numero | Luku/momentti/alamomentti | Kohtaan otettava määrä | Kohdasta siirrettävä määrä |
| C1 | luvusta | Luku 10 0 | Alustavat määrärahat | | – 714 026 |
| lukuun | 12 | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | | |
| alamomentille | 1200 | Palkat ja palkanlisät | 714 026 | |
| C2 | luvusta | Luku 10 0 | Alustavat määrärahat | | –2 500 000 |
| lukuun | 20 | Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | | |
| alamomentille | 2007/03 | Tilojen kunnostus: Bryssel | 2 500 000 | |
| C3 | luvusta | Luku 10 0 | Alustavat määrärahat | | –13 200 000 |
| lukuun | 42 | Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot | | |
| alamomentille | 4220/01 | Parlamentin jäsenten avustaminen: Valtuutetut avustajat – Säännöt | 13 200 000 | |
| C4 | luvusta | Luku 10 0 | Alustavat määrärahat | | –3 400 000 |
| lukuun | 21 | Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | | |
| alamomentille | 2100/03 | Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: yksittäiset käyttäjät ja käyttäjäryhmät | 900 000 | |
| alamomentille | 2102/01 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot | 837 000 | |
| alamomentille | 2102/02 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: parlamenttityön tietojärjestelmät | 193 000 | |
| alamomentille | 2102/03 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: hallinnon tietojärjestelmät | 150 000 | |
| alamomentille | 2102/04 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: ulkoinen tuki jäsenille, Infocentres-keskuksille sekä muille käyttäjille | 1 250 000 | |
| alamomentille | 2102/05 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: strategiset selvitykset ja suunnittelu | 70 000 | |
| C5 | luvusta | Luku 10 1 | Varaus ennakoimattomia menoja varten | | – 100 000 |
| lukuun | 23 | Hallinnosta johtuvat juoksevat menot | | |
| alamomentille | 2320/01 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset: juridiset kulut | 100 000 | |
| C6 | luvusta | Luku 10 1 | Varaus ennakoimattomia menoja varten | | – 800 000 |
| lukuun | 14 | Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut | | |
| alamomentille | 1420/02 | Ulkoiset palvelut: muut käännös- ja konekirjoitustyöt | 800 000 | |
| C7 | luvusta | Luku 10 1 | Varaus ennakoimattomia menoja varten | | –13 100 000 |
| alamomentilta | 1200 | Palkat ja palkanlisät | | –10 090 000 |
| lukuun | 20 | Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | | |
| alamomentille | 2003 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 23 190 000 | |
| C8 | luvusta | 23 | Hallinnosta johtuvat juoksevat menot | | |
| luvusta | 32 | Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys | | |
| lukuun | 21 | Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus | | |
| alamomentilta | 2350/01 | Televiestintä: Luxemburg | | –65 800 |
| alamomentilta | 2350/02 | Televiestintä: Strasbourg | | –95 700 |
| alamomentilta | 2350/03 | Televiestintä: Bryssel | | – 282 700 |
| alamomentilta | 2350/04 | Televiestintä: telematiikkakustannukset (tilaukset, viestinnän ja telematiikkaverkkojen käytön kustannukset) | | –2 650 200 |
| alamomentilta | 3240 | Virallinen lehti | | – 105 600 |
| alamomentille | 2102/01 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot | 3 200 000 | |
| C9 | luvusta | 10 | Toimielimen jäsenet | | |
| lukuun | 20 | Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut | | |
| alamomentilta | 1004/01 | Tavanomaiset matkakulut: täysistunnot, valiokunnat tai niiden valtuuskunnat, poliittiset ryhmät ja muut | | –2 000 000 |
| alamomentilta | 1005 | Muut matkakulut | | –2 000 000 |
| alamomentilta | 1010/02 | Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut sairauskulujen korvaaminen | | –2 000 000 |
| alamomentilta | 1200 | Palkat ja palkanlisät | | –7 000 000 |
| alamomentilta | 1204 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | | –2 000 000 |
| alamomentille | 2003 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 15 000 000 | |
| C-siirrot yhteensä | 62 104 026 | –62 104 026 |

(euroa)

Nro

Mistä/mihin

Luku/momentti/alamomentti

Luvun/momentin/alamomentin numero

Luku/momentti/alamomentti

Kohtaan otettava määrä

Kohdasta siirrettävä määrä

C1

luvusta

Luku 10 0

Alustavat määrärahat

– 714 026

lukuun

12

Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

alamomentille

1200

Palkat ja palkanlisät

714 026

C2

luvusta

Luku 10 0

Alustavat määrärahat

–2 500 000

lukuun

20

Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

alamomentille

2007/03

Tilojen kunnostus: Bryssel

2 500 000

C3

luvusta

Luku 10 0

Alustavat määrärahat

–13 200 000

lukuun

42

Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot

alamomentille

4220/01

Parlamentin jäsenten avustaminen: Valtuutetut avustajat – Säännöt

13 200 000

C4

luvusta

Luku 10 0

Alustavat määrärahat

–3 400 000

lukuun

21

Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

alamomentille

2100/03

Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: yksittäiset käyttäjät ja käyttäjäryhmät

900 000

alamomentille

2102/01

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot

837 000

alamomentille

2102/02

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: parlamenttityön tietojärjestelmät

193 000

alamomentille

2102/03

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: hallinnon tietojärjestelmät

150 000

alamomentille

2102/04

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: ulkoinen tuki jäsenille, Infocentres-keskuksille sekä muille käyttäjille

1 250 000

alamomentille

2102/05

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: strategiset selvitykset ja suunnittelu

70 000

C5

luvusta

Luku 10 1

Varaus ennakoimattomia menoja varten

– 100 000

lukuun

23

Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

alamomentille

2320/01

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset: juridiset kulut

100 000

C6

luvusta

Luku 10 1

Varaus ennakoimattomia menoja varten

– 800 000

lukuun

14

Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut

alamomentille

1420/02

Ulkoiset palvelut: muut käännös- ja konekirjoitustyöt

800 000

C7

luvusta

Luku 10 1

Varaus ennakoimattomia menoja varten

–13 100 000

alamomentilta

1200

Palkat ja palkanlisät

–10 090 000

lukuun

20

Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

alamomentille

2003

Kiinteän omaisuuden hankinta

23 190 000

C8

luvusta

23

Hallinnosta johtuvat juoksevat menot

luvusta

32

Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys

lukuun

21

Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus

alamomentilta

2350/01

Televiestintä: Luxemburg

–65 800

alamomentilta

2350/02

Televiestintä: Strasbourg

–95 700

alamomentilta

2350/03

Televiestintä: Bryssel

– 282 700

alamomentilta

2350/04

Televiestintä: telematiikkakustannukset (tilaukset, viestinnän ja telematiikkaverkkojen käytön kustannukset)

–2 650 200

alamomentilta

3240

Virallinen lehti

– 105 600

alamomentille

2102/01

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot

3 200 000

C9

luvusta

10

Toimielimen jäsenet

lukuun

20

Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut

alamomentilta

1004/01

Tavanomaiset matkakulut: täysistunnot, valiokunnat tai niiden valtuuskunnat, poliittiset ryhmät ja muut

–2 000 000

alamomentilta

1005

Muut matkakulut

–2 000 000

alamomentilta

1010/02

Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut sairauskulujen korvaaminen

–2 000 000

alamomentilta

1200

Palkat ja palkanlisät

–7 000 000

alamomentilta

1204

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

–2 000 000

alamomentille

2003

Kiinteän omaisuuden hankinta

15 000 000

C-siirrot yhteensä

62 104 026

–62 104 026

---

LIITE II

YHTEENVETO P-SIIRROISTA VARAINHOITOVUONNA 2011

| (euroa) |
| --- |
| Nro | Luku/momentti/alamomentti | Määrä |
| P1 | Momentti 324 | |
| alamomentilta | 3240 | Virallinen lehti | – 800 000 |
| alamomentille | 3241/01 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut – Julkaisu | 800 000 |
| P2 | Momentti 210 | |
| alamomentilta | 2100/01 | Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: atk-keskus | – 758 000 |
| alamomentille | 2102/01 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot | 758 000 |
| P3 | Momentti 324 | |
| alamomentilta | 3244/01 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut: vastaanottokulut ja vierailijaryhmille maksettavat avustukset | – 600 000 |
| alamomentille | 3243 | Vierailukeskus | 600 000 |
| P4 | Momentti 324 | |
| alamomentilta | 3240 | Virallinen lehti | – 150 000 |
| alamomentilta | 3244/01 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut: vastaanottokulut ja vierailijaryhmille maksettavat avustukset | – 110 000 |
| alamomentille | 3245/02 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen: Saharov-palkinto ja palkinnon jakotilaisuuden järjestämiskulut | 260 000 |
| P5 | Momentti 210 | |
| alamomentilta | 2100/01 | Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: atk-keskus | – 188 000 |
| alamomentille | 2102/07 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: Streamline-hanke ja NAP-helpdeskin yhteisrahoitus | 188 000 |
| P6 | Momentti 324 | |
| alamomentilta | 3240 | Virallinen lehti | – 600 000 |
| alamomentille | 3241/01 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut – Julkaisu | 600 000 |
| P7 | Momentti 100 | |
| alamomentilta | 1004/01 | Tavanomaiset matkakulut: täysistunnot, valiokunnat tai niiden valtuuskunnat, poliittiset ryhmät ja muut | – 360 000 |
| alamomentille | 1000 | Edustajanpalkkiot ja lisät | 360 000 |
| P8 | Momentti 103 | |
| alamomentilta | 1030/02 | Vanhuuseläkkeet: kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen mukainen vanhuuseläke | –11 000 |
| alamomentille | 1033 | Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä | 11 000 |
| P9 | Momentti 200 | |
| alamomentilta | 2001/01 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut: Luxemburg | –1 623 000 |
| 2000/02 | Vuokrat: Strasbourg | –53 000 |
| 2000/03 | Vuokrat: Bryssel | –1 034 000 |
| 2000/04 | Vuokrat: tiedotustoimistot | – 600 000 |
| 2001/03 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut: Bryssel | –2 087 000 |
| 2005 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | –1 400 000 |
| 2008 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | –1 425 520 |
| alamomentille | 2003 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 8 222 520 |
| Yhteensä | 11 799 520 |

(euroa)

Nro

Luku/momentti/alamomentti

Määrä

P1

Momentti 324

alamomentilta

3240

Virallinen lehti

– 800 000

alamomentille

3241/01

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut – Julkaisu

800 000

P2

Momentti 210

alamomentilta

2100/01

Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: atk-keskus

– 758 000

alamomentille

2102/01

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: atk-keskus, televiestintä sekä laitteet ja ohjelmistot

758 000

P3

Momentti 324

alamomentilta

3244/01

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut: vastaanottokulut ja vierailijaryhmille maksettavat avustukset

– 600 000

alamomentille

3243

Vierailukeskus

600 000

P4

Momentti 324

alamomentilta

3240

Virallinen lehti

– 150 000

alamomentilta

3244/01

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut: vastaanottokulut ja vierailijaryhmille maksettavat avustukset

– 110 000

alamomentille

3245/02

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen: Saharov-palkinto ja palkinnon jakotilaisuuden järjestämiskulut

260 000

P5

Momentti 210

alamomentilta

2100/01

Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot: atk-keskus

– 188 000

alamomentille

2102/07

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut: Streamline-hanke ja NAP-helpdeskin yhteisrahoitus

188 000

P6

Momentti 324

alamomentilta

3240

Virallinen lehti

– 600 000

alamomentille

3241/01

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut – Julkaisu

600 000

P7

Momentti 100

alamomentilta

1004/01

Tavanomaiset matkakulut: täysistunnot, valiokunnat tai niiden valtuuskunnat, poliittiset ryhmät ja muut

– 360 000

alamomentille

1000

Edustajanpalkkiot ja lisät

360 000

P8

Momentti 103

alamomentilta

1030/02

Vanhuuseläkkeet: kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen mukainen vanhuuseläke

–11 000

alamomentille

1033

Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä

11 000

P9

Momentti 200

alamomentilta

2001/01

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut: Luxemburg

–1 623 000

2000/02

Vuokrat: Strasbourg

–53 000

2000/03

Vuokrat: Bryssel

–1 034 000

2000/04

Vuokrat: tiedotustoimistot

– 600 000

2001/03

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut: Bryssel

–2 087 000

2005

Kiinteistöjen rakennuttaminen

–1 400 000

2008

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

–1 425 520

alamomentille

2003

Kiinteän omaisuuden hankinta

8 222 520

Yhteensä

11 799 520

---

LIITE III

MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ 2011

| Alamomentti | Nimike | Alkuperäiset määrärahat | Siirrot | Nykyiset määrärahat | Sidottu määrä | Käyttöaste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1000 | Edustajanpalkkiot | 67 755 185 | 360 000 | 68 115 185 | 67 373 854 | 98,91 % |
| 1004 | Tavanomaiset matkakulut | 75 396 756 | –2 360 000 | 73 036 756 | 69 748 957 | 95,50 % |
| 1005 | Muut matkakulut | 9 396 317 | –2 000 000 | 7 396 317 | 4 591 947 | 62,08 % |
| 1006 | Yleinen kulukorvaus | 38 330 147 | 0 | 38 330 147 | 37 843 364 | 98,73 % |
| 1007 | Tehtävien hoitoon liittyvät korvaukset | 179 000 | 0 | 179 000 | 173 700 | 97,04 % |
| 1010 | Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut | 3 477 040 | –2 000 000 | 1 477 040 | 1 249 492 | 84,59 % |
| 1012 | Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet | 380 000 | 0 | 380 000 | 273 155 | 71,88 % |
| 1020 | Siirtymäkorvaukset | 1 510 000 | 0 | 1 510 000 | 747 314 | 49,49 % |
| 1030 | Vanhuuseläkkeet | 11 131 000 | –11 000 | 11 120 000 | 9 924 540 | 89,25 % |
| 1031 | Työkyvyttömyyseläkkeet | 406 742 | 0 | 406 742 | 343 741 | 84,51 % |
| 1032 | Perhe-eläkkeet | 3 072 147 | 0 | 3 072 147 | 2 695 823 | 87,75 % |
| 1033 | Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä | 55 000 | 11 000 | 66 000 | 65 675 | 99,51 % |
| 1050 | Kieli- ja atk-kurssit | 800 000 | 0 | 800 000 | 379 919 | 47,49 % |
| 1080 | Valuuttakurssierot | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1090 | Alustava määräraha | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1091 | Alustava määräraha 18:aa uutta jäsentä varten (Lissabonin sopimus) | 9 400 264 | 0 | 9 400 264 | 0 | — |
| 1200 | Palkat ja palkanlisät | 562 435 035 | –16 375 974 | 546 059 061 | 535 880 699 | 98,14 % |
| 1202 | Palkallinen ylityö | 455 200 | 0 | 455 200 | 230 000 | 50,53 % |
| 1204 | Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset | 5 034 000 | –2 000 000 | 3 034 000 | 2 725 000 | 89,82 % |
| 1220 | Korvaukset, jotka liittyvät yksikön edun vuoksi toteutettuun tehtävistä vapauttamiseen | 530 000 | 0 | 530 000 | 447 800 | 84,49 % |
| 1222 | Tehtävien lopullisesta päättymisestä maksettavat korvaukset ja erityinen eläkejärjestelmä virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä varten | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | 1 170 919 | 84,24 % |
| 124 | Alustava määräraha | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1400 | Muu henkilöstö | 32 579 343 | 0 | 32 579 343 | 30 538 391 | 93,74 % |
| 1402 | Konferenssitulkit | 58 000 000 | 0 | 58 000 000 | 56 964 283 | 98,21 % |
| 1404 | Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto | 7 138 000 | 0 | 7 138 000 | 5 973 048 | 83,68 % |
| 1406 | Tarkkailijat | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1407 | Koulutuskorvaus (Euroopan parlamentin oppisopimuskoulutusohjelma) | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1420 | Ulkoiset palvelut | 24 200 000 | 800 000 | 25 000 000 | 24 987 456 | 99,95 % |
| 1422 | Toimielinten välinen yhteistyö kielten alalla | 343 000 | 0 | 343 000 | 336 919 | 98,23 % |
| 144 | Alustava määräraha | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1610 | Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut | 515 500 | 0 | 515 500 | 270 000 | 52,38 % |
| 1612 | Ammatillinen täydennyskoulutus | 4 100 000 | 0 | 4 100 000 | 3 913 225 | 95,44 % |
| 1630 | Sosiaalipalvelut | 650 000 | 0 | 650 000 | 544 095 | 83,71 % |
| 1631 | Liikkuvuus | 825 000 | 0 | 825 000 | 512 345 | 62,10 % |
| 1632 | Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet | 310 000 | 0 | 310 000 | 293 376 | 94,64 % |
| 1650 | Työterveyshuolto | 1 285 000 | 0 | 1 285 000 | 1 006 583 | 78,33 % |
| 1652 | Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut | 2 600 000 | 0 | 2 600 000 | 2 600 000 | 100,00 % |
| 1654 | Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat | 5 350 000 | 0 | 5 350 000 | 5 350 000 | 100,00 % |
| 2000 | Vuokrat | 34 327 626 | –3 310 000 | 31 017 626 | 29 166 072 | 94,03 % |
| 2001 | Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut | 12 155 000 | –2 087 000 | 10 068 000 | 3 867 437 | 38,41 % |
| 2003 | Kiinteän omaisuuden hankinta | 0 | 46 412 520 | 46 412 520 | 31 412 520 | 67,68 % |
| 2005 | Kiinteistöjen rakennuttaminen | 7 644 000 | –1 400 000 | 6 244 000 | 5 177 753 | 82,92 % |
| 2007 | Tilojen kunnostus | 22 195 000 | 2 500 000 | 24 695 000 | 23 514 945 | 95,22 % |
| 2008 | Muut kiinteistöjen hallinnointimenot | 4 637 000 | –1 425 520 | 3 211 480 | 2 849 963 | 88,74 % |
| 2022 | Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous | 44 749 000 | 0 | 44 749 000 | 43 815 033 | 97,91 % |
| 2024 | Energiankulutus | 18 947 000 | 0 | 18 947 000 | 18 590 859 | 98,12 % |
| 2026 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 37 624 740 | 0 | 37 624 740 | 36 279 710 | 96,43 % |
| 2028 | Vakuutukset | 909 000 | 0 | 909 000 | 855 600 | 94,13 % |
| 2100 | Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot | 32 674 000 | –46 000 | 32 628 000 | 32 309 241 | 99,02 % |
| 2102 | Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut | 53 981 250 | 6 646 000 | 60 627 250 | 60 263 388 | 99,40 % |
| 2120 | Irtain omaisuus | 3 224 000 | 0 | 3 224 000 | 3 140 618 | 97,41 % |
| 2140 | Tekniset tarvikkeet ja laitteistot | 17 407 821 | 0 | 17 407 821 | 15 734 463 | 90,39 % |
| 2160 | Kuljetuskalusto | 6 500 000 | 0 | 6 500 000 | 5 843 062 | 89,89 % |
| 2300 | Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat | 2 575 000 | 0 | 2 575 000 | 1 904 201 | 73,95 % |
| 2310 | Rahoituskulut | 370 000 | 0 | 370 000 | 324 549 | 87,72 % |
| 2320 | Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset | 1 314 000 | 100 000 | 1 414 000 | 1 316 614 | 93,11 % |
| 2350 | Televiestintä | 9 405 000 | –3 094 400 | 6 310 600 | 4 612 355 | 73,09 % |
| 2360 | Postitus- ja toimitusmaksut | 422 000 | 0 | 422 000 | 269 920 | 63,96 % |
| 2370 | Muutot | 850 000 | 0 | 850 000 | 686 446 | 80,76 % |
| 2380 | Muut hallinnosta johtuvat menot | 631 000 | 0 | 631 000 | 538 112 | 85,28 % |
| 3000 | Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä | 29 820 000 | 0 | 29 820 000 | 25 950 467 | 87,02 % |
| 3020 | Vastaanotto- ja edustuskulut | 2 047 450 | 0 | 2 047 450 | 964 093 | 47,09 % |
| 3040 | Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut | 2 594 000 | 0 | 2 594 000 | 2 594 000 | 100,00 % |
| 3042 | Kokoukset, kongressit ja konferenssit | 1 350 000 | 0 | 1 350 000 | 1 060 451 | 78,55 % |
| 3044 | WTO:ta käsittelevän parlamentaarisen konferenssin ja muiden parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien, tilapäisten valtuuskuntien ja WTO-valtuuskuntien sekalaiset kokouskulut | 858 000 | 0 | 858 000 | 372 390 | 43,40 % |
| 3046 | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut | 451 000 | 0 | 451 000 | 144 025 | 31,93 % |
| 3047 | Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut | 80 000 | 0 | 80 000 | 51 158 | 63,95 % |
| 3048 | Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut | 216 319 | 0 | 216 319 | 28 502 | 13,18 % |
| 3049 | Matkatoimistopalveluita koskevat menot | 2 083 000 | 0 | 2 083 000 | 1 642 673 | 78,86 % |
| 3200 | Asiantuntemuksen hankinta | 10 082 500 | 0 | 10 082 500 | 7 590 304 | 75,28 % |
| 3220 | Dokumentaatio- ja kirjastomenot | 4 593 826 | 0 | 4 593 826 | 4 064 807 | 88,48 % |
| 3222 | Arkistomenot | 1 895 000 | 0 | 1 895 000 | 1 799 861 | 94,98 % |
| 323 | Suhteet unionin ulkopuolisten maiden parlamentteihin ja parlamentaarisen demokratian tukeminen | 520 000 | 0 | 520 000 | 467 353 | 89,88 % |
| 3240 | Virallinen lehti | 5 359 450 | –1 655 600 | 3 703 850 | 3 703 321 | 99,99 % |
| 3241 | Digitaaliset ja perinteiset julkaisut | 4 224 000 | 1 400 000 | 5 624 000 | 5 456 314 | 97,02 % |
| 3242 | Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin | 19 615 000 | 0 | 19 615 000 | 17 629 068 | 89,88 % |
| 3243 | Vierailukeskus | 2 000 000 | 600 000 | 2 600 000 | 2 472 063 | 95,08 % |
| 3244 | Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut | 29 710 000 | – 710 000 | 29 000 000 | 27 197 374 | 93,78 % |
| 3245 | Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen | 2 475 000 | 260 000 | 2 735 000 | 1 992 279 | 72,84 % |
| 3246 | Parlamentin televisiokanava (Web TV) | 8 000 000 | 0 | 8 000 000 | 7 897 417 | 98,72 % |
| 3248 | Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot | 13 600 000 | 0 | 13 600 000 | 11 105 033 | 81,65 % |
| 3249 | Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa | 700 000 | 0 | 700 000 | 167 659 | 23,95 % |
| 325 | Tiedotustoimistoja koskevat menot | 1 200 000 | 0 | 1 200 000 | 516 460 | 43,04 % |
| 4000 | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot | 54 850 000 | 0 | 54 850 000 | 54 692 881 | 99,71 % |
| 4020 | Rahoitus eurooppalaisille poliittisille puolueille | 17 400 000 | 0 | 17 400 000 | 17 289 881 | 99,37 % |
| 403 | Rahoitus eurooppalaisille poliittisille säätiöille | 11 400 000 | 0 | 11 400 000 | 11 095 390 | 97,33 % |
| 4220 | Parlamentin jäsenten avustaminen | 175 793 709 | 13 200 000 | 188 993 709 | 170 564 354 | 90,25 % |
| 4222 | Valuuttakurssierot | 250 000 | 0 | 250 000 | 0 | — |
| 4400 | Entisten jäsenten kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut | 200 000 | 0 | 200 000 | 200 000 | 100,00 % |
| 4420 | Euroopan parlamentaarisen yhdistyksen kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut | 140 000 | 0 | 140 000 | 140 000 | 100,00 % |
| 10 0 | Alustavat määrärahat | 25 914 026 | –19 814 026 | 6 100 000 | 0 | — |
| 10 1 | Varaus ennakoimattomia menoja varten | 14 000 000 | –14 000 000 | 0 | 0 | — |
| 10 3 | Varaus laajentumista varten | 835 000 | 0 | 835 000 | 0 | — |
| 10 4 | Tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa koskeva varaus | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 5 | Alustava määräraha kiinteistöjä varten | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 6 | Varaus kehitteillä olevia ensisijaisia hankkeita varten | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 8 | EMAS-varaus | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Yhteensä | 1 685 829 393 | 0 | 1 685 829 393 | 1 570 478 058 | 93,16 % |

Alamomentti

Nimike

Alkuperäiset määrärahat

Siirrot

Nykyiset määrärahat

Sidottu määrä

Käyttöaste

1000

Edustajanpalkkiot

67 755 185

360 000

68 115 185

67 373 854

98,91 %

1004

Tavanomaiset matkakulut

75 396 756

–2 360 000

73 036 756

69 748 957

95,50 %

1005

Muut matkakulut

9 396 317

–2 000 000

7 396 317

4 591 947

62,08 %

1006

Yleinen kulukorvaus

38 330 147

0

38 330 147

37 843 364

98,73 %

1007

Tehtävien hoitoon liittyvät korvaukset

179 000

0

179 000

173 700

97,04 %

1010

Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut

3 477 040

–2 000 000

1 477 040

1 249 492

84,59 %

1012

Vammaisia jäseniä koskevat erityistoimenpiteet

380 000

0

380 000

273 155

71,88 %

1020

Siirtymäkorvaukset

1 510 000

0

1 510 000

747 314

49,49 %

1030

Vanhuuseläkkeet

11 131 000

–11 000

11 120 000

9 924 540

89,25 %

1031

Työkyvyttömyyseläkkeet

406 742

0

406 742

343 741

84,51 %

1032

Perhe-eläkkeet

3 072 147

0

3 072 147

2 695 823

87,75 %

1033

Jäsenten vapaaehtoinen eläkejärjestelmä

55 000

11 000

66 000

65 675

99,51 %

1050

Kieli- ja atk-kurssit

800 000

0

800 000

379 919

47,49 %

1080

Valuuttakurssierot

0

0

0

0

—

1090

Alustava määräraha

0

0

0

0

—

1091

Alustava määräraha 18:aa uutta jäsentä varten (Lissabonin sopimus)

9 400 264

0

9 400 264

0

—

1200

Palkat ja palkanlisät

562 435 035

–16 375 974

546 059 061

535 880 699

98,14 %

1202

Palkallinen ylityö

455 200

0

455 200

230 000

50,53 %

1204

Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset

5 034 000

–2 000 000

3 034 000

2 725 000

89,82 %

1220

Korvaukset, jotka liittyvät yksikön edun vuoksi toteutettuun tehtävistä vapauttamiseen

530 000

0

530 000

447 800

84,49 %

1222

Tehtävien lopullisesta päättymisestä maksettavat korvaukset ja erityinen eläkejärjestelmä virkamiehiä ja väliaikaisia toimihenkilöitä varten

1 390 000

0

1 390 000

1 170 919

84,24 %

124

Alustava määräraha

0

0

0

0

—

1400

Muu henkilöstö

32 579 343

0

32 579 343

30 538 391

93,74 %

1402

Konferenssitulkit

58 000 000

0

58 000 000

56 964 283

98,21 %

1404

Harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto

7 138 000

0

7 138 000

5 973 048

83,68 %

1406

Tarkkailijat

0

0

0

0

—

1407

Koulutuskorvaus (Euroopan parlamentin oppisopimuskoulutusohjelma)

0

0

0

0

—

1420

Ulkoiset palvelut

24 200 000

800 000

25 000 000

24 987 456

99,95 %

1422

Toimielinten välinen yhteistyö kielten alalla

343 000

0

343 000

336 919

98,23 %

144

Alustava määräraha

0

0

0

0

—

1610

Palvelukseen ottamiseen liittyvät kulut

515 500

0

515 500

270 000

52,38 %

1612

Ammatillinen täydennyskoulutus

4 100 000

0

4 100 000

3 913 225

95,44 %

1630

Sosiaalipalvelut

650 000

0

650 000

544 095

83,71 %

1631

Liikkuvuus

825 000

0

825 000

512 345

62,10 %

1632

Henkilöstön sosiaalinen toiminta ja muut sosiaaliset toimet

310 000

0

310 000

293 376

94,64 %

1650

Työterveyshuolto

1 285 000

0

1 285 000

1 006 583

78,33 %

1652

Ravintoloiden ja ruokaloiden juoksevat toimintakulut

2 600 000

0

2 600 000

2 600 000

100,00 %

1654

Lasten päiväkoti ja muut lastentarhat

5 350 000

0

5 350 000

5 350 000

100,00 %

2000

Vuokrat

34 327 626

–3 310 000

31 017 626

29 166 072

94,03 %

2001

Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut

12 155 000

–2 087 000

10 068 000

3 867 437

38,41 %

2003

Kiinteän omaisuuden hankinta

0

46 412 520

46 412 520

31 412 520

67,68 %

2005

Kiinteistöjen rakennuttaminen

7 644 000

–1 400 000

6 244 000

5 177 753

82,92 %

2007

Tilojen kunnostus

22 195 000

2 500 000

24 695 000

23 514 945

95,22 %

2008

Muut kiinteistöjen hallinnointimenot

4 637 000

–1 425 520

3 211 480

2 849 963

88,74 %

2022

Kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous

44 749 000

0

44 749 000

43 815 033

97,91 %

2024

Energiankulutus

18 947 000

0

18 947 000

18 590 859

98,12 %

2026

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

37 624 740

0

37 624 740

36 279 710

96,43 %

2028

Vakuutukset

909 000

0

909 000

855 600

94,13 %

2100

Tietotekniikan ja uuden tekniikan laitteet ja ohjelmistot

32 674 000

–46 000

32 628 000

32 309 241

99,02 %

2102

Tietotekniikkaan ja uuteen tekniikkaan liittyvät ulkoiset palvelut

53 981 250

6 646 000

60 627 250

60 263 388

99,40 %

2120

Irtain omaisuus

3 224 000

0

3 224 000

3 140 618

97,41 %

2140

Tekniset tarvikkeet ja laitteistot

17 407 821

0

17 407 821

15 734 463

90,39 %

2160

Kuljetuskalusto

6 500 000

0

6 500 000

5 843 062

89,89 %

2300

Paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat

2 575 000

0

2 575 000

1 904 201

73,95 %

2310

Rahoituskulut

370 000

0

370 000

324 549

87,72 %

2320

Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset

1 314 000

100 000

1 414 000

1 316 614

93,11 %

2350

Televiestintä

9 405 000

–3 094 400

6 310 600

4 612 355

73,09 %

2360

Postitus- ja toimitusmaksut

422 000

0

422 000

269 920

63,96 %

2370

Muutot

850 000

0

850 000

686 446

80,76 %

2380

Muut hallinnosta johtuvat menot

631 000

0

631 000

538 112

85,28 %

3000

Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä

29 820 000

0

29 820 000

25 950 467

87,02 %

3020

Vastaanotto- ja edustuskulut

2 047 450

0

2 047 450

964 093

47,09 %

3040

Sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut

2 594 000

0

2 594 000

2 594 000

100,00 %

3042

Kokoukset, kongressit ja konferenssit

1 350 000

0

1 350 000

1 060 451

78,55 %

3044

WTO:ta käsittelevän parlamentaarisen konferenssin ja muiden parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien, tilapäisten valtuuskuntien ja WTO-valtuuskuntien sekalaiset kokouskulut

858 000

0

858 000

372 390

43,40 %

3046

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut

451 000

0

451 000

144 025

31,93 %

3047

Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut

80 000

0

80 000

51 158

63,95 %

3048

Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen sekalaiset kokouskulut

216 319

0

216 319

28 502

13,18 %

3049

Matkatoimistopalveluita koskevat menot

2 083 000

0

2 083 000

1 642 673

78,86 %

3200

Asiantuntemuksen hankinta

10 082 500

0

10 082 500

7 590 304

75,28 %

3220

Dokumentaatio- ja kirjastomenot

4 593 826

0

4 593 826

4 064 807

88,48 %

3222

Arkistomenot

1 895 000

0

1 895 000

1 799 861

94,98 %

323

Suhteet unionin ulkopuolisten maiden parlamentteihin ja parlamentaarisen demokratian tukeminen

520 000

0

520 000

467 353

89,88 %

3240

Virallinen lehti

5 359 450

–1 655 600

3 703 850

3 703 321

99,99 %

3241

Digitaaliset ja perinteiset julkaisut

4 224 000

1 400 000

5 624 000

5 456 314

97,02 %

3242

Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin

19 615 000

0

19 615 000

17 629 068

89,88 %

3243

Vierailukeskus

2 000 000

600 000

2 600 000

2 472 063

95,08 %

3244

Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut

29 710 000

– 710 000

29 000 000

27 197 374

93,78 %

3245

Symposiumien, seminaarien ja kulttuuritoiminnan järjestäminen

2 475 000

260 000

2 735 000

1 992 279

72,84 %

3246

Parlamentin televisiokanava (Web TV)

8 000 000

0

8 000 000

7 897 417

98,72 %

3248

Audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot

13 600 000

0

13 600 000

11 105 033

81,65 %

3249

Tiedonvaihto kansallisten parlamenttien kanssa

700 000

0

700 000

167 659

23,95 %

325

Tiedotustoimistoja koskevat menot

1 200 000

0

1 200 000

516 460

43,04 %

4000

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot

54 850 000

0

54 850 000

54 692 881

99,71 %

4020

Rahoitus eurooppalaisille poliittisille puolueille

17 400 000

0

17 400 000

17 289 881

99,37 %

403

Rahoitus eurooppalaisille poliittisille säätiöille

11 400 000

0

11 400 000

11 095 390

97,33 %

4220

Parlamentin jäsenten avustaminen

175 793 709

13 200 000

188 993 709

170 564 354

90,25 %

4222

Valuuttakurssierot

250 000

0

250 000

0

—

4400

Entisten jäsenten kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut

200 000

0

200 000

200 000

100,00 %

4420

Euroopan parlamentaarisen yhdistyksen kokouksista ja muusta toiminnasta aiheutuvat kulut

140 000

0

140 000

140 000

100,00 %

10 0

Alustavat määrärahat

25 914 026

–19 814 026

6 100 000

0

—

10 1

Varaus ennakoimattomia menoja varten

14 000 000

–14 000 000

0

0

—

10 3

Varaus laajentumista varten

835 000

0

835 000

0

—

10 4

Tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa koskeva varaus

0

0

0

0

—

10 5

Alustava määräraha kiinteistöjä varten

0

0

0

0

—

10 6

Varaus kehitteillä olevia ensisijaisia hankkeita varten

0

0

0

0

—

10 8

EMAS-varaus

0

0

0

0

—

Yhteensä

1 685 829 393

0

1 685 829 393

1 570 478 058

93,16 %

---