# Eiropas Savienības C 145/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.145.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 145 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 23. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.145.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 145

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 23. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja


  22. sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī. |
| 2012/C 145/01 | Pirmdienas, 2011. gada 21. novembra, sēdes protokols | 1 |
| 2012/C 145/02 | Otrdienas, 2011. gada 22. novembra, sēdes protokols | 5 |
| 2012/C 145/03 | Trešdienas, 2011. gada 23. novembra, sēdes protokols | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja


  22. sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī.

Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja

22. sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī.

2012/C 145/01

Pirmdienas, 2011. gada 21. novembra, sēdes protokols

1

2012/C 145/02

Otrdienas, 2011. gada 22. novembra, sēdes protokols

5

2012/C 145/03

Trešdienas, 2011. gada 23. novembra, sēdes protokols

7

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja 22. sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī.

| 23.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/1

---

PIRMDIENAS, 2011. GADA 21. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2012/C 145/01

Saturs

Svinīgā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP100.956) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sanāksmes protokola apstiprināšana (OV C 327, 10.11.2011.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tai skaitā par lēmumiem, kas pieņemti Prezidija 2011. gada 20. novembra sanāksmē |
| --- | --- |

3.

| 4. | Par attīstību atbildīgā Komisijas locekļa Andra Piebalga paziņojums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar par attīstību atbildīgo Komisijas locekli Andri Piebalgu — brīvā mikrofona procedūra |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eiropas Komisijai paredzēto jautājumu laiks |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sanāksmē pieņemtajām rezolūcijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja,
  līdzreferenti: Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Robert Sturdy |
| --- | --- |

8.

Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja,

līdzreferenti: Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Robert Sturdy

PIRMDIENAS, 2011. GADA 21. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēde sākas plkst. 11.00)

Svinīgā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājas šādi runātāji:

El-Hadj Bonfoh Abass, Togo Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs, Assarid Ag Imbarcaouane, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja v. i., Louis Michel, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs, Mahamadou Issoufou, Nigēras prezidents, un Faure Gnassingbé, Togo Republikas prezidents.

(Sēdi pārtrauc plkst. 12.50 un atsāk plkst. 15.10.)

SĒDI VADA: Assarid Ag IMBARCAOUANE

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksme

Līdzpriekšsēdētājs sveic visus dalībniekus un paziņo par jaunā Reglamenta stāšanos spēkā.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņo, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, ko atsūtījušas ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam kā pielikums.

Parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņo, ka ir iesniegti četri parlamentiem nepiederošo dalībnieku akreditācijas pieprasījumi. Saskaņā ar Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu dalībnieki ir jāakreditē un viņu vārdi un uzvārdi jāiekļauj sarakstā, kas protokolam pievienots kā pielikums.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP100.956)

João Ferreira pauž nožēlu, ka nenotiek aktīvā tulkošana portugāļu valodā. Līdzpriekšsēdētājs Assarid Ag Imbarcaouane viņam ierosina vērsties pie Eiropas Parlamenta Prezidija, kas par to ir atbildīgs.

Uzstājas: Teshome Toga (Etiopija), Rabindre T. Parmessar (Surinama).

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

2.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sanāksmes protokola apstiprināšana (OV C 327, 10.11.2011.)

Protokols ir apstiprināts.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tai skaitā par lēmumiem, kas pieņemti Prezidija 2011. gada 20. novembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs paziņo Prezidija 2011. gada 20. novembra sanāksmes rezultātus.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādā šādus ziņojumus: | Politikas lietu komiteja







  — | Reaģēt uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā — izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādā šādus ziņojumus:

Politikas lietu komiteja

—

Reaģēt uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā — izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Uzņēmējdarbība, kas pamatojas uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), un tās ietekme uz ĀKK valstu attīstību |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Uzņēmējdarbība, kas pamatojas uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), un tās ietekme uz ĀKK valstu attīstību

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Piekļuves enerģijai nozīme ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības nodrošināšanā un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Piekļuves enerģijai nozīme ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības nodrošināšanā un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā;

| b) | Prezidija veiktie grozījumi Reglamentā tiks iesniegti pieņemšanai asamblejā 2011. gada 23. novembrī; |
| --- | --- |

b)

Prezidija veiktie grozījumi Reglamentā tiks iesniegti pieņemšanai asamblejā 2011. gada 23. novembrī;

| c) | drošības situācijas Somālijā jautājums tiks apspriests debatēs par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā. Par šo jautājumu līdzpriekšsēdētāji nāks klajā ar paziņojumu; |
| --- | --- |

c)

drošības situācijas Somālijā jautājums tiks apspriests debatēs par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā. Par šo jautājumu līdzpriekšsēdētāji nāks klajā ar paziņojumu;

| d) | nākamā reģionālā sanāksme, reģionālo sanāksmju pirmais un otrais cikls, notiks Zambijā nedēļā no 2012. gada 20. līdz 24. februārim; |
| --- | --- |

d)

nākamā reģionālā sanāksme, reģionālo sanāksmju pirmais un otrais cikls, notiks Zambijā nedēļā no 2012. gada 20. līdz 24. februārim;

| e) | Prezidijs liks doties faktu vākšanas un izmeklēšanas vizītē uz Ispru (Itālijā) 2012. gada 23. un 24. martā un varētu likt doties arī vizītē uz Kotdivuāru 2012. gada pirmajā pusē. |
| --- | --- |

e)

Prezidijs liks doties faktu vākšanas un izmeklēšanas vizītē uz Ispru (Itālijā) 2012. gada 23. un 24. martā un varētu likt doties arī vizītē uz Kotdivuāru 2012. gada pirmajā pusē.

Līdzpriekšsēdētājs informē asambleju, ka sestdienas rītā notika Sieviešu foruma sanāksme. Tā notika Zita Gurmai un Mo-Mamo Karerwa (Burundi) vadībā, apspriestais temats bija „Sieviešu loma konfliktu novēršanā, pārvaldībā un risināšanā”.

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs paziņo, ka termiņi ir šādi:

| — | grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso: otrdien, 2011. gada 22. novembrī, plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso: otrdien, 2011. gada 22. novembrī, plkst. 12.00;

| — | jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: otrdien, 2011. gada 23. novembrī, plkst. 10.00, rakstiski. |
| --- | --- |

—

jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: otrdien, 2011. gada 23. novembrī, plkst. 10.00, rakstiski.

Līdzpriekšsēdētājs paziņo par uzstāšanās laika ierobežojumiem.

4.   Par attīstību atbildīgā Komisijas locekļa Andra Piebalga paziņojums

Komisārs sniedza paziņojumu.

5.   Debates ar par attīstību atbildīgo Komisijas locekli Andri Piebalgu — brīvā mikrofona procedūra

Uzstājas: Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Rabindre T. Parmessar (Surinama), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija), Boniface Yehoue Tome (Benina), Komi Selom Klassou (Togo), Michael Gahler, Ali Soubaneh Attaye (Džibutija), Michèle Rivasi, Job Yustino Ndugai (Tanzānija), Amadou Ciré Sall (Senegāla), João Ferreira, Eunice Kazembe (Malāvija), Piet Van Der Walt (Namībija), Moses Y. Kollie (Libērija), Ismael El Hag Musa (Sudāna) un Véronique De Keyser.

Komisārs atbild uz locekļu uzdotajiem jautājumiem.

6.   Eiropas Komisijai paredzēto jautājumu laiks

Komisijai tika uzdoti septiņpadsmit jautājumi.

Komisija jau atbildēja uz jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski. Komisārs A. Piebalgs mutiski atbild uz papildjautājumiem, ko uzdod šādas personas:

| | Horst Schnellhardt uzdotais 1. jautājums par ļoti mazu attīstības projektu finansējumu. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt uzdotais 1. jautājums par ļoti mazu attīstības projektu finansējumu.

| | Catherine Bearder uzdotais 14. jautājums par dabas tūrismu Āfrikā un vietējo iedzīvotāju zināšanu par savvaļas dzīvniekiem un augiem zagšanu. |
| --- | --- |

Catherine Bearder uzdotais 14. jautājums par dabas tūrismu Āfrikā un vietējo iedzīvotāju zināšanu par savvaļas dzīvniekiem un augiem zagšanu.

| | Frank Engel uzdotais 15. jautājums par informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) sadarbības un attīstības politikā ar ĀKK. |
| --- | --- |

Frank Engel uzdotais 15. jautājums par informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) sadarbības un attīstības politikā ar ĀKK.

| | Ole Christensen uzdotais 17. jautājums par stāvokli Somālijas pussalā. |
| --- | --- |

Ole Christensen uzdotais 17. jautājums par stāvokli Somālijas pussalā.

| | Michael Cashman uzdotais 4. jautājums (aizstāj Zita Gurmai) par sniegto atbalstu saistībā ar vakcīnām pret tuberkulozi, sākot no 2014. gada. |
| --- | --- |

Michael Cashman uzdotais 4. jautājums (aizstāj Zita Gurmai) par sniegto atbalstu saistībā ar vakcīnām pret tuberkulozi, sākot no 2014. gada.

| | Michèle Rivasi uzdotais 2. jautājums par zemju uzpirkšanu un pārtikas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

Michèle Rivasi uzdotais 2. jautājums par zemju uzpirkšanu un pārtikas nodrošinājumu.

| | Gabriele Zimmer uzdotais 7. jautājums par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmer uzdotais 7. jautājums par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem.

| | Jo Leinen (aizstāj Norbert Neuser) uzdotais 10. jautājums par energoapgādes drošību ĀKK valstīs. |
| --- | --- |

Jo Leinen (aizstāj Norbert Neuser) uzdotais 10. jautājums par energoapgādes drošību ĀKK valstīs.

| | Norbert Neuser uzdotais 11. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai. |
| --- | --- |

Norbert Neuser uzdotais 11. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai.

9., 12. un 16. jautājuma autori neuzdeva papildjautājumus.

3., 5., 6., 8. un 13. jautājuma autori nav klātesoši.

Vēl uzstājas: Véronique De Keyser, Piet Van Der Walt (Namībija), Louis Michel un Glen Bénédict Noël (Grenāda).

7.   Komisijas pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 21. sanāksmē pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs A. Piebalgs ziņo par izplatīto dokumentu par Komisijas pasākumiem saistībā ar ĀKK un ES APA Budapeštā (Ungārijā) pieņemtajām rezolūcijām.

8.   Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja,

līdzreferenti: Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Robert Sturdy

Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Frank Engel (Robert Sturdy vārdā) iepazīstina ar ziņojumu par parādu ietekmi uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs.

Uzstājas: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Christa Klaß, Musa Hussein Naib (Eritreja), Norbert Neuser, Louis Michel, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Michèle Rivasi, Ali Soubaneh Atteye (Džibutija), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), João Ferreira, Job Yustino Ndugai (Tanzānija), Hamadaou Sylla (Mali), Sábado Teresa Malendza (Mozambika), Ismael El Hag Musa (Sudāna), Musikari N. Kombo (Kenija), Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debates noslēdz Frank Engel un Amadou Ciré Sall (Senegāla).

(Sēdi beidz plkst. 18.25.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 23.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/5

---

OTRDIENAS, 2011. GADA 22. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2012/C 145/02

Satura rādītājs

| 1. | Zāļu pieejamība
  Debates bez rezolūcijas |
| --- | --- |

1.

Zāļu pieejamība

Debates bez rezolūcijas

| 2. | Demokrātiska pārvaldība
  Galvenās debates ar Togo premjerministru Gilbert Fossoun Houngbo un Togo valdības locekļiem |
| --- | --- |

2.

Demokrātiska pārvaldība

Galvenās debates ar Togo premjerministru Gilbert Fossoun Houngbo un Togo valdības locekļiem

| 3. | Daudzpusējo attiecību un starptautiskās justīcijas attīstība
  Debates bez rezolūcijas |
| --- | --- |

3.

Daudzpusējo attiecību un starptautiskās justīcijas attīstība

Debates bez rezolūcijas

| 4. | Pirmdienas, 2011. gada 21. novembra, sēdes protokola apstiprināšana |
| --- | --- |

4.

| 5. | Steidzams jautājums Nr. 1: Pārtikas krīze Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā |
| --- | --- |

5.

| 6. | Personu ar invaliditāti sociālā integrācija jaunattīstības valstīs
  Sociālo lietu un vides komiteja
  Līdzreferenti: Musikari N. Kombo (Kenija) un Catherine Bearder |
| --- | --- |

6.

Personu ar invaliditāti sociālā integrācija jaunattīstības valstīs

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Musikari N. Kombo (Kenija) un Catherine Bearder

| 7. | Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām
  Politikas lietu komiteja
  Līdzreferenti: Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva |
| --- | --- |

7.

Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva

OTRDIENAS, 2011. GADA 22. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēde sākas plkst. 9.00.)

SĒDI VADA: Assarid IMBARCAOUANE

līdzpriekšsēdētājs

1.   Zāļu pieejamība

Debates bez rezolūcijas.

Uzstājas: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Eleni Theocharous, Catherine Bearder, Rabindre Parmessar (Surinama), João Ferreira, Hamadaou Sylla (Mali), Patrick Gamedze (Svazilenda), Véronique de Keyser, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Louis Michel, Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudāna), Adjedoue Weidou (Čada), Horst Schnellhardt, Musa Hussein Naib (Eritreja) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Labas kvalitātes, pieejamu un pienācīgu zāļu pieejamība ir svarīga visiem, it īpaši ĀKK valstu iedzīvotājiem, galvenokārt neaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Pieejamība ietekmēs šo iedzīvotāju labklājību un TAM sasniegšanu.

2.   Demokrātiska pārvaldība

Galvenās debates ar Togo premjerministru Gilbert Fossoun Houngbo un Togo valdības locekļiem.

Togo premjerministrs Gilbert Fossoun Houngbo sniedz pārskatu. Asambleja skatās filmu par demokrātisku pārvaldību Togo.

Uzstājas: Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benina), Patrick Gamedze (Svazilenda), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija), Catherine Bearder, Alfred Sanou (Burkinafaso), Teshome Toga (Etiopija), Benedict Noel (Grenāda), Gabrielle Zimmer, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Véronique de Keyser, Rabindre Parmessar (Surinama), Michael Gahler, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Musikari Kombo (Kenija), Ali Soubaneh Atteye (Džibutija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Hamadaou Sylla (Mali), José Costa Pereira (EĀDD), Gilbert Fossoun Houngbo, Pascal Bodjona (teritoriālās administrācijas un decentralizācijas ministrs, Togo), Tchitchao Tchalim (tieslietu ministrs, Togo), Beza Marcel Seramila (Madagaskara), Boniface Yehouetome (Benina), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Michèle Rivasi, Louis Michel un Seléagodi Ahoomey-Zunu (tirdzniecības ministrs, Togo).

Gilbert Fossoun Houngbo un Togo valdības locekļi atbild uz jautājumiem.

Togo valdības locekļi skaidro politikās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības sekmēšanai Togo veiktos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz 2010. gada Togo prezidenta vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumu īstenošanu, kā arī attiecībā uz politisko un sociālo dialogu.

3.   Daudzpusējo attiecību un starptautiskās justīcijas attīstība

Debates bez rezolūcijas.

Uzstājas: Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Maurice Ponga, Véronique de Keyser, Denis Polisi (Ruanda), Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegāla), Michèle Rivasi, Hamadaou Sylla (Mali), João Ferreira, Jacek Protasiewicz, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Juan Fernando López Aguilar, Michael Gahler, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Ismail El Hag Musa (Sudāna), Adjedoue Weidou (Čada) un José Costa Pereira (EĀDD).

Locekļi debatē par pēdējos gados īstenotajiem koordinēšanas centieniem ar mērķi attīstīt starpvalstu attiecības globalizācijas kontekstā, kam ir ietekme arī uz starptautiskajām tiesībām un starptautisko justīciju, kā to parādīja Starptautiskās Krimināltiesas Statūtu stāšanās spēkā.

Asambleja apstiprina līdzpriekšsēdētāja Louis Michel priekšlikumu darba kārtības 15. punktu „Pilsētu attīstības problēmas ĀKK valstu pilsētās” pārcelt uz nākamo sanāksmi, kas notiks Dānijā. Attiecīgi ir mainīta 2011. gada 23. novembra sanāksmes darba kārtības punktu secība.

(Sēdi pārtrauc plkst. 12.50 un atsāk plkst. 15.35.)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

4.   Pirmdienas, 2011. gada 21. novembra, sēdes protokola apstiprināšana

Protokols ir apstiprināts.

5.   Steidzams jautājums Nr. 1: Pārtikas krīze Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā

Uzstājas: José Costa Pereira (EĀDD), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Michèle Striffler, Musa Naib (Eritreja), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Musikari N. Kombo (Kenija), Teshome Toga (Etiopija), Gabriele Zimmer, Horst Schnellhardt, Younoussa Tondy (Nigēra), Edit Bauer un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Saskaroties ar briesmīgo pārtikas krīzi pēdējos 60 gados, ĀKK un ES APA locekļi aicina starptautisko sabiedrību uz ilgtspējīgu rīcību humanitārajā un attīstības jomā, atbalstot Somālijas pussalas valstis, it īpaši Somāliju.

6.   Personu ar invaliditāti sociālā integrācija jaunattīstības valstīs

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Musikari N. Kombo (Kenija) un Catherine Bearder

Musikari N. Kombo (Kenija) un Catherine Bearder iepazīstina ar ziņojumu par personu ar invaliditāti sociālo integrāciju jaunattīstības valstīs.

Uzstājas: Manuel Jímenez (Dominikānas Republika), Horst Schnellhardt, Ole Christensen, Gabriele Zimmer, Younoussa Tondy (Nigēra), Edit Bauer, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Christa Klass un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debates noslēdz Kombo Musikari (Kenija) un Catherine Bearder.

Locekļi atgādina, ka personas ar invaliditāti ir vienas no nabadzīgākajām personām pasaulē. Viņi aicina visas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām parakstītājas puses pilnībā īstenot tās 32. pantu.

7.   Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva

Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva iepazīstina ar ziņojumu par Lisabonas līguma ietekmi uz ĀKK un ES partnerattiecībām.

Uzstājas: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Miguel Angel Martínez Martínez, Ali Soubane Ateye (Džibutija), Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benina), Piet Van Der Walt (Namībija), Filip Kaczmarek, João Ferreira, Rabindre T. Parmessar (Surinama), Maurice Ponga, Zuzana Roithova, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana) un José Costa Pereira (EĀDD).

Debates noslēdz Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva.

Tiek panākta vispārēja vienošanās par to, ka ir svarīgi, ka ĀKK un ES partneri izmanto iespēju, ko sniedz krasās iestāžu pārmaiņas saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, lai savai partnerībai dotu jaunu stimulu.

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel ir sašutis par mēģinājumu sēdes telpā izplatīt apmelojošu ziņojumu, ko sastādījusi Togo Nacionālā pārmaiņu alianse (ANC). Asambleja pauž pilnīgu atbalstu līdzpriekšsēdētājam Louis Michel.

Uzstājas: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Zita Gurmai un Evalliere Beauplan (Haiti).

Sēdi pārtrauc plkst. 18.00.

Assarid Ag IMBARCAOUANE un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 23.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 145/7

---

TREŠDIENAS, 2011. GADA 23. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2012/C 145/03

Satura rādītājs

| 1. | Steidzams jautājums Nr. 2: Arābu valstu atmodas ietekme uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Starptautisko lietu valsts ministra, ārlietu ministra (Uganda), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Oryem Henry Okello paziņojums ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valsts sekretāra vietnieka attīstības sadarbības jautājumos (Polija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Krzysztof Stanowski paziņojums ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomei paredzēto jautājumu laiks ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Debates ar Padomi — brīvais mikrofons ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Otrdienas, 2011. gada 22. novembra, rīta un pēcpusdienas sēžu protokolu apstiprināšana ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti trīs pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Balsošana par steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Balsošana par grozījumiem Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) reglamentā ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Citi jautājumi... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sanāksmes datums un vieta ... |
| --- | --- |

13.

| I pielikums. | Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu alfabētiskais saraksts ... |
| --- | --- |

I pielikums.

| II pielikums. | 22. sanāksmes Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. maijā apmeklējumu reģistrs ... |
| --- | --- |

II pielikums.

| III pielikums. | Parlamentiem nepiederošo delegātu akreditācija ... |
| --- | --- |

III pielikums.

| IV pielikums. | Pieņemtie teksti ... |
| --- | --- |

IV pielikums.

| — | Rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz ĀKK un ES partnerattiecībām (ACP-EU/101.082/11/galīgā redakcija) ... |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par parādu ietekmi uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs (ACP-EU/101.079/11/galīgā redakcija) ... |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par personu ar invaliditāti sociālo integrāciju jaunattīstības valstīs (ACP-EU/100.954/11/galīgā redakcija) ... |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (ACP-EU/101.111/11/galīgā redakcija) ... |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā (ACP-EU/101.112/11/galīgā redakcija) ... |
| --- | --- |

—

TREŠDIENAS, 2011. GADA 23. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēde sākas plkst. 9.00.)

SĒDI VADA: Assarid IMBARCAOUANE

līdzpriekšsēdētājs

1.   Steidzams jautājums Nr. 2: Arābu valstu atmodas ietekme uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm

Debates uzsāk José Costa Pereira (EĀDD).

Uzstājas: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Mariya Nedelcheva, Teshome Toga (Etiopija), Véronique De Keyser, Olle Schmidt, Gabriele Zimmer, Francesco Enrico Speroni, Edit Bauer, Assarid Imbarcaouane (Mali), Zita Gurmai, Frank Engel, Younoussa Tondy (Nigēra), Edward Scicluna, Zuzana Roithova, Makhosini Hlongwane (Zimbabve) un Sérgio de Sousa Mendes dos Santos (Angola).

2011. gada notikumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos ir bijusi politiska, ekonomiska un sociāla ietekme uz ĀKK valstīm un Eiropu. Tiek pausts atbalsts notiekošajam pārejas uz demokrātiju procesam šajā reģionā.

2.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Referenti iepazīstina ar saviem ziņojumiem par trim darbsemināriem.

| | Eleni Theocharus: Jaunattīstības valstu enerģētikas problēmas — nākotnes perspektīvas |
| --- | --- |

Eleni Theocharus: Jaunattīstības valstu enerģētikas problēmas — nākotnes perspektīvas

| | Jaunattīstības valstīs piekļuve enerģijai ir būtiska veiksmīgai TAM sasniegšanai, kā arī attīstības stratēģiju īstenošanai valstu un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

Jaunattīstības valstīs piekļuve enerģijai ir būtiska veiksmīgai TAM sasniegšanai, kā arī attīstības stratēģiju īstenošanai valstu un starptautiskā līmenī.

| | Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudāna): Sabiedrības veselības problēmas — malārija un tās sociāli ekonomiskā ietekme |
| --- | --- |

Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudāna): Sabiedrības veselības problēmas — malārija un tās sociāli ekonomiskā ietekme

| | Ir pieliktas lielas pūles malārijas profilaksei, bet joprojām plašāk ir jāizplata impregnētie tīkli; prioritāte joprojām ir sievietes un bērni. |
| --- | --- |

Ir pieliktas lielas pūles malārijas profilaksei, bet joprojām plašāk ir jāizplata impregnētie tīkli; prioritāte joprojām ir sievietes un bērni.

| | Zita Gurmai: Jauniešu līdzdalības pieeja attīstības procesā — nabadzības mazināšanas un jauniešu bezdarba mazināšanas stratēģija |
| --- | --- |

Zita Gurmai: Jauniešu līdzdalības pieeja attīstības procesā — nabadzības mazināšanas un jauniešu bezdarba mazināšanas stratēģija

| | Arābu valstu atmoda ir parādījusi, cik nozīmīga ir reaģēšana uz leģitīmajām jauniešu prasībām. |
| --- | --- |

Arābu valstu atmoda ir parādījusi, cik nozīmīga ir reaģēšana uz leģitīmajām jauniešu prasībām.

| | Uzstājas: Patrick Gamedze (Svazilenda). |
| --- | --- |

Uzstājas: Patrick Gamedze (Svazilenda).

3.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Uzstājas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ĀKK koordinācijas komitejas priekšsēdētāja Brenda King.

Uzstājas: Domenico Rosa (Eiropas Komisija), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Ali Soubaneh Atteye (Džibutija), Michèle Striffler, Boniface Yehouetome (Benina), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Miguel Angel Martínez Martínez, Véronique De Keyser un Brenda King.

Darba kārtības galvenajiem punktiem jābūt sociālajam dialogam, sieviešu tiesībām, pārtikas nodrošinājumam un piekļuvei enerģijai.

4.   Starptautisko lietu valsts ministra, ārlietu ministra (Uganda), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Oryem Henry Okello paziņojums

Oryem Henry Okello uzrunāja asambleju, pievēršoties notiekošajām sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas ratifikācijai, Eiropas Savienības plānam likvidēt cukura kvotas ĀKK valstīm un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām līgumslēdzēju pušu 17. konferencei Durbanā.

5.   Valsts sekretāra vietnieka attīstības sadarbības jautājumos (Polija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Krzysztof Stanowski paziņojums

Krzysztof Stanowski uzrunāja asambleju, pievēršoties Apvienotās parlamentārās asamblejas lomai kā Ziemeļu/Dienvidu un Dienvidu/Dienvidu dialoga platformai, Durbanas konferencei, ceturtajam Augsta līmeņa forumam par palīdzības efektivitāti, kas notika Pusanā, kā arī Eiropas Savienības saistībām sadarboties ar ĀKK partneriem, neskatoties uz ekonomikas un finanšu krīzi.

6.   Padomei paredzēto jautājumu laiks

Oryem Henry Okello atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | Norbert Neuser uzdotais 1. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai. |
| --- | --- |

Norbert Neuser uzdotais 1. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai.

| | Olle Schmidt uzdotais 2. jautājums par Dawik Isaak, kas 10 gadus atrodas cietumā. |
| --- | --- |

Olle Schmidt uzdotais 2. jautājums par Dawik Isaak, kas 10 gadus atrodas cietumā.

| | Michael Cashman (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 3. jautājums par Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas ratifikāciju. |
| --- | --- |

Michael Cashman (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 3. jautājums par Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas ratifikāciju.

| | Catherine Bearder (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 4. jautājums par neilgtspējīgu un nelikumīgu savvaļas dzīvnieku medīšanu. |
| --- | --- |

Catherine Bearder (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 4. jautājums par neilgtspējīgu un nelikumīgu savvaļas dzīvnieku medīšanu.

Krzysztof Stanowski atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | Filip Kaczmarek uzdotais 13. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarek uzdotais 13. jautājums par vispārēju piekļuvi enerģijai.

| | Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) uzdotais 5. jautājums par nākamā EAF vai finanšu protokola nākotni. |
| --- | --- |

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) uzdotais 5. jautājums par nākamā EAF vai finanšu protokola nākotni.

| | Amadou Ciré Sall (Senegāla) uzdotais 6. jautājums par PTO ministru konferenci 2011. gada decembrī un konkrētiem rezultātiem attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm. |
| --- | --- |

Amadou Ciré Sall (Senegāla) uzdotais 6. jautājums par PTO ministru konferenci 2011. gada decembrī un konkrētiem rezultātiem attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm.

| | Olle Schmidt uzdotais 7. jautājums par cilvēktiesību situāciju Eritrejā. |
| --- | --- |

Olle Schmidt uzdotais 7. jautājums par cilvēktiesību situāciju Eritrejā.

| | Horst Schnellhardt uzdotais 8. jautājums par humanitārās palīdzības politizēšanu. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt uzdotais 8. jautājums par humanitārās palīdzības politizēšanu.

| | Michael Cashman (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 9. jautājums par Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas ratifikāciju. |
| --- | --- |

Michael Cashman (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 9. jautājums par Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas ratifikāciju.

| | Gabriele Zimmer uzdotais 10. jautājums par zemes iegādi un nomāšanu attīstības valstī. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmer uzdotais 10. jautājums par zemes iegādi un nomāšanu attīstības valstī.

| | Uz 11. jautājumu netika sniegta atbilde, jo autors nebija klātesošs. |
| --- | --- |

Uz 11. jautājumu netika sniegta atbilde, jo autors nebija klātesošs.

| | Catherine Bearder (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 12. jautājums par nelegālu toksisku atkritumu sūtījumiem no ES uz ĀKK valstīm. |
| --- | --- |

Catherine Bearder (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 12. jautājums par nelegālu toksisku atkritumu sūtījumiem no ES uz ĀKK valstīm.

| | Fiona Hall (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 14. jautājums par COP 17 Durbanā. |
| --- | --- |

Fiona Hall (aizstāj Olle Schmidt) uzdotais 14. jautājums par COP 17 Durbanā.

| | Jo Leinen (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 14. jautājums par klimata pārmaiņu sarunām Durbanā. |
| --- | --- |

Jo Leinen (aizstāj Jutta Haug) uzdotais 14. jautājums par klimata pārmaiņu sarunām Durbanā.

7.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Uzstājas: Musikari Kombo (Kenija), Alfred Sanou (Burkinafaso), Hamadaou Sylla (Mali), Ismael El Hag Musa (Sudāna), Eunice Kazembe (Malāvija), Musa Hussein Naib (Eritreja), Charles W. Kakoma (Zambija), Patrick Gamedze (Svazilenda), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija) un Michèle Rivasi.

Oryem Henry Okello un Krzysztof Stanowski atbild uz jautājumiem par tādiem dažādiem tematiem kā ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, piekļuve enerģijai, klimata pārmaiņas un ārkārtas situācija Somālijas pussalā.

(Sēdi pārtrauc plkst. 12.30 un atsāk plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

8.   Otrdienas, 2011. gada 22. novembra, rīta un pēcpusdienas sēžu protokolu apstiprināšana

Protokolus apstiprināja.

9.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti trīs pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādina, kādas ir asamblejas balsošanas procedūras.

| — | Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām (ACP-EU/101.082/11/galīgā redakcija)

  Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva ziņojums
  Politikas lietu komiteja
  Pieņemtais grozījums: Nr. 1.
  Noraidītie grozījumi: Nr. 2, 3 un O apsvērums.
  Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Lisabonas līguma ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām (ACP-EU/101.082/11/galīgā redakcija)

Raphael Mangouala (Gabona) un Mariya Nedelcheva ziņojums

Politikas lietu komiteja

Pieņemtais grozījums: Nr. 1.

Noraidītie grozījumi: Nr. 2, 3 un O apsvērums.

Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi.

| — | Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs (ACP-EU/101.079/11/galīgā redakcija)

  Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Robert Sturdy ziņojums
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 9. punkts (1. daļa).
  Noraidītais grozījums: 9. punkts (2. daļa).
  Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi, vienam loceklim atturoties. |
| --- | --- |

—

Parādu ietekme uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs (ACP-EU/101.079/11/galīgā redakcija)

Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Robert Sturdy ziņojums

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 9. punkts (1. daļa).

Noraidītais grozījums: 9. punkts (2. daļa).

Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi, vienam loceklim atturoties.

| — | Personu ar invaliditāti sociālā integrācija jaunattīstības valstīs (ACP-EU/100.954/11/galīgā redakcija)

  Musikari Kombo (Kenija) un Catherine Bearder ziņojums
  Sociālo lietu un vides komiteja
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 4. punkts (1. un 2. daļa), Nr. 2 un Nr. 3.
  Noraidītais grozījums: 4. punkts (3. daļa).
  Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Personu ar invaliditāti sociālā integrācija jaunattīstības valstīs (ACP-EU/100.954/11/galīgā redakcija)

Musikari Kombo (Kenija) un Catherine Bearder ziņojums

Sociālo lietu un vides komiteja

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 4. punkts (1. un 2. daļa), Nr. 2 un Nr. 3.

Noraidītais grozījums: 4. punkts (3. daļa).

Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi.

10.   Balsošana par steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā (ACP-EU/101.112/11/galīgā redakcija)
  Pieņemtais grozījums: Nr. 1.
  Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā (ACP-EU/101.112/11/galīgā redakcija)

Pieņemtais grozījums: Nr. 1.

Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (ACP-EU/101.111/11/galīgā redakcija)
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 5 (ar mutisku grozījumu), 9. punkts (ar mutisku grozījumu), Nr. 7.
  Noraidītie grozījumi: Nr. 4, 13. punkts.
  Atsauktais grozījums: Nr. 6.
  Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (ACP-EU/101.111/11/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 5 (ar mutisku grozījumu), 9. punkts (ar mutisku grozījumu), Nr. 7.

Noraidītie grozījumi: Nr. 4, 13. punkts.

Atsauktais grozījums: Nr. 6.

Grozītā rezolūcija tiek pieņemta vienprātīgi.

11.   Balsošana par grozījumiem Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) reglamentā

Assarid Imbarcaouane (līdzpriekšsēdētājs) ĀKK Parlamentārās asamblejas vārdā oficiāli prasa pārcelt balsošanu uz vēlāku laiku, lai varētu labāk izanalizēt grozījumu saturu. Pēc abu līdzpriekšsēdētāju viedokļu apmaiņas balsošana tiek pārcelta uz vēlāku laiku.

12.   Citi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs paziņo, ka Musikari Kombo (Kenija) tika iecelts par nākamo ĀKK APA līdzpriekšsēdētāju, sākot no 2011. gada 24. novembra.

Uzstājas: Musikari Kombo (Kenija).

Līdzpriekšsēdētājs informē asambleju par diviem kopīgiem līdzpriekšsēdētāju paziņojumiem, kas pieņemti pēc Prezidija lēmumiem: viens ir par stāvokli Somālijā, un otrs ir par cilvēktiesību situāciju Eritrejā.

Uzstājas: Mussa Hussein Naib (Eritreja), Zuzana Roithová un Louis Michel.

Assarid Imbarcaouane (līdzpriekšsēdētājs) paziņo, ka ĀKK asambleja pēc mēģinājuma izplatīt Nacionālās pārmaiņu alianses (ANC) apmelojošo ziņojumu pieņēma atbalsta paziņojumu Louis Michel.

Uzstājas: Miguel Angel Martínez Martínez, Jutta Haug un Louis Michel.

13.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sanāksmes datums un vieta

Līdzpriekšsēdētājs pateicas Togo varas iestādēm par to viesmīlību un izcilo organizāciju. Komi Selom Klassou (Togo Nacionālās asamblejas priekšsēdētāja vietnieks) pateicas locekļiem par aktīvo piedalīšanos.

Asambleja pavada vienu minūti klusumā, godinot 2011. gada 22. novembrī mirušo Danielle Mitterrand.

APA 23. sanāksme notiks 2012. gada 28.–30. maijā Horsensā (Dānijā). Camilla Sorensen (Dānijas valdības pārstāve) informē locekļus par sagatavošanās darbu gaitu.

Rabindre T. Parmessar (Surinama) informē asambleju, ka Karību jūras reģiona pārstāvji decembra trešajā nedēļā pieņems lēmumu par 24. sanāksmes vietu.

(Sēdi beidz plkst. 16.00.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU ALFABĒTISKAIS SARAKSTS

| ĀKK valstu pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), līdzpriekšsēdētāja v. i. | L. Michel, līdzpriekšsēdētājs |
| BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | K. Arif (priekšsēdētāja vietnieks) |
| BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks) | Šťastný (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | E. Hoarau (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KONGO (Republika) (priekšsēdētāja vietnieks) | C. Klaß (priekšsēdētāja vietniece) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | L. McAvan (priekšsēdētāja vietniece) |
| KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | J. Nicholson (priekšsēdētāja vietnieks) |
| JAMAIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | L. Ronzulli (priekšsēdētāja vietniece) |
| LESOTO (priekšsēdētāja vietnieks) | C. Goerens (priekšsēdētāja vietnieks) |
| LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | F. E. Speroni (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | Z. Roithová (priekšsēdētāja vietniece) |
| TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks) | M. Ouzký (priekšsēdētāja vietnieks) |
| ZAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. Rivasi (priekšsēdētāja vietniece) |
| DIENVIDĀFRIKA | F. Alfonsi |
| ANGOLA | L. P. Alves |
| ANTIGVA UN BARBUDA | E. Bauer |
| BAHAMU SALAS | C. Bearder |
| BARBADOSA | J. Bové |
| BELIZA | U. Bullmann |
| BENINA | M. Callanan |
| BURKINAFASO | M. D. G. Carvalho |
| KABOVERDE | D. Casa |
| KOMORU SALAS | C. Casini |
| KONGO (Demokrātiskā Republika) | D. Caspary |
| KOTDIVUĀRA | F. Castex |
| DŽIBUTIJA | O. Christensen |
| DOMINIKA | C. Coelho |
| ERITREJA | V. De Keyser |
| ETIOPIJA | L. C. De Mita |
| FIDŽI | M. de Sarnez |
| GABONA | A. Delvaux |
| GAMBIJA | I. Durant |
| GANA | F. Engel |
| GRENĀDA | Rosa Estaràs Ferragut |
| GVINEJA | Elisa Ferreira |
| GVINEJA-BISAVA | João Ferreira |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | Vicky Ford |
| HAITI | Michael Gahler |
| MĀRŠALA SALU (Republika) | N. Griesbeck |
| ZĀLAMANA SALAS | E. Guerrero Salom |
| KENIJA | F. Hall |
| KIRIBATI | T. Händel |
| MADAGASKARA | Daniel Hannan |
| MALĀVIJA | J. Haug |
| MAURĪCIJA | A. E. Jensen |
| MAURITĀNIJA | E. Joly |
| MIKRONĒZIJAS (Federatīvās Valstis) | F. Kaczmarek |
| MOZAMBIKA | N. Kiil-Nielsen |
| NAMĪBIJA | E.-R. Korhola |
| NAURU (Republika) | W. Kuhn |
| NIGĒRA | M. Le Pen |
| NIGĒRIJA | R. A. Legutko |
| NIUE | J. F. López Aguilar |
| UGANDA | T. Manders |
| PALAU | David Martin |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | M. A. Martínez Martínez |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | Gabriel Mato Adrover |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | H.-P. Mayer |
| RUANDA | E. McMillan-Scott |
| SENTKITSA UN NEVISA | G. Mitchell |
| SENTLŪSIJA | V. Moreira |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | M. Nedelcheva |
| SAMOA | N. Neuser |
| SANTOME UN PRINSIPI | O. Rossi |
| SENEGĀLA | C. Schlyter |
| SEIŠELAS | O. Schmidt |
| SJERRALEONE | H. Schnellhardt |
| SOMĀLIJA | E. Scicluna |
| SUDĀNA | G. Scottà |
| SURINAMA | J. Senyszyn |
| SVAZILENDA | M. Striffler |
| ČADA | R. Sturdy |
| AUSTRUMTIMORA | P. Tirolien |
| TOGO | P. Toia |
| TONGA | O. Vlasák |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | R. Wieland |
| VANUATU | I. Zanicchi |
| ZIMBABVE | G. Zimmer |

ĀKK valstu pārstāvji

EP pārstāvji

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), līdzpriekšsēdētāja v. i.

L. Michel, līdzpriekšsēdētājs

BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

K. Arif (priekšsēdētāja vietnieks)

BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks)

Šťastný (priekšsēdētāja vietnieks)

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

E. Hoarau (priekšsēdētāja vietnieks)

KONGO (Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

C. Klaß (priekšsēdētāja vietniece)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

L. McAvan (priekšsēdētāja vietniece)

KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

J. Nicholson (priekšsēdētāja vietnieks)

JAMAIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

L. Ronzulli (priekšsēdētāja vietniece)

LESOTO (priekšsēdētāja vietnieks)

C. Goerens (priekšsēdētāja vietnieks)

LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

F. E. Speroni (priekšsēdētāja vietnieks)

TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

Z. Roithová (priekšsēdētāja vietniece)

TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks)

M. Ouzký (priekšsēdētāja vietnieks)

ZAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. Rivasi (priekšsēdētāja vietniece)

DIENVIDĀFRIKA

F. Alfonsi

ANGOLA

L. P. Alves

ANTIGVA UN BARBUDA

E. Bauer

BAHAMU SALAS

C. Bearder

BARBADOSA

J. Bové

BELIZA

U. Bullmann

BENINA

M. Callanan

BURKINAFASO

M. D. G. Carvalho

KABOVERDE

D. Casa

KOMORU SALAS

C. Casini

KONGO (Demokrātiskā Republika)

D. Caspary

KOTDIVUĀRA

F. Castex

DŽIBUTIJA

O. Christensen

DOMINIKA

C. Coelho

ERITREJA

V. De Keyser

ETIOPIJA

L. C. De Mita

FIDŽI

M. de Sarnez

GABONA

A. Delvaux

GAMBIJA

I. Durant

GANA

F. Engel

GRENĀDA

Rosa Estaràs Ferragut

GVINEJA

Elisa Ferreira

GVINEJA-BISAVA

João Ferreira

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

Vicky Ford

HAITI

Michael Gahler

MĀRŠALA SALU (Republika)

N. Griesbeck

ZĀLAMANA SALAS

E. Guerrero Salom

KENIJA

F. Hall

KIRIBATI

T. Händel

MADAGASKARA

Daniel Hannan

MALĀVIJA

J. Haug

MAURĪCIJA

A. E. Jensen

MAURITĀNIJA

E. Joly

MIKRONĒZIJAS (Federatīvās Valstis)

F. Kaczmarek

MOZAMBIKA

N. Kiil-Nielsen

NAMĪBIJA

E.-R. Korhola

NAURU (Republika)

W. Kuhn

NIGĒRA

M. Le Pen

NIGĒRIJA

R. A. Legutko

NIUE

J. F. López Aguilar

UGANDA

T. Manders

PALAU

David Martin

PAPUA-JAUNGVINEJA

M. A. Martínez Martínez

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

Gabriel Mato Adrover

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

H.-P. Mayer

RUANDA

E. McMillan-Scott

SENTKITSA UN NEVISA

G. Mitchell

SENTLŪSIJA

V. Moreira

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

M. Nedelcheva

SAMOA

N. Neuser

SANTOME UN PRINSIPI

O. Rossi

SENEGĀLA

C. Schlyter

SEIŠELAS

O. Schmidt

SJERRALEONE

H. Schnellhardt

SOMĀLIJA

E. Scicluna

SUDĀNA

G. Scottà

SURINAMA

J. Senyszyn

SVAZILENDA

M. Striffler

ČADA

R. Sturdy

AUSTRUMTIMORA

P. Tirolien

TOGO

P. Toia

TONGA

O. Vlasák

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

R. Wieland

VANUATU

I. Zanicchi

ZIMBABVE

G. Zimmer

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| Jean Marie (SENTLŪSIJA) līdzpriekšsēdētājs | D. Casa, līdzpriekšsēdētājs |
| Tamapua (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks | E.-R. Korhola, priekšsēdētāja vietniece |
| Yehouetome (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks | F. Castex, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | F. Alfonsi |
| Ibovi (KONGO Republika) | M. Callanan |
| KOTDIVUĀRA | C. Casini |
| Ateye (DŽIBUTIJA) | V. De Keyser |
| Toga (ETIOPIJA) | I. DURANT |
| FIDŽI | Elisa Ferreira |
| Rogombe (GABONA) | M. Gahler |
| GVINEJA-BISAVA | N. Griesbeck |
| GAJĀNA | D. Hannan |
| Beauplan (HAITI) | T. Händel |
| Lebajoa (LESOTO) | F. Kaczmarek |
| Kollie (LIBĒRIJA) | M. Le Pen |
| Seramila (MADAGASKARA) | J. F. López Aguilar |
| Imbarcaouane (MALI) | T. Manders |
| Van Der Walt (NAMĪBIJA) | M. A. Martínez Martínez |
| NAURU | V. Moreira |
| NIUE | M. Nedelcheva |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | J. Nicholson |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | Z. Roithová |
| Musa (SUDĀNA) | O. Schmidt |
| Parmessar (SURINAMA) | F. E. Speroni |
| Klassou (TOGO) | M. Striffler |
| Hlongwane (ZIMBABVE) | R. Wieland |

ĀKK locekļi

EP deputāti

Jean Marie (SENTLŪSIJA) līdzpriekšsēdētājs

D. Casa, līdzpriekšsēdētājs

Tamapua (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks

E.-R. Korhola, priekšsēdētāja vietniece

Yehouetome (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks

F. Castex, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

F. Alfonsi

Ibovi (KONGO Republika)

M. Callanan

KOTDIVUĀRA

C. Casini

Ateye (DŽIBUTIJA)

V. De Keyser

Toga (ETIOPIJA)

I. DURANT

FIDŽI

Elisa Ferreira

Rogombe (GABONA)

M. Gahler

GVINEJA-BISAVA

N. Griesbeck

GAJĀNA

D. Hannan

Beauplan (HAITI)

T. Händel

Lebajoa (LESOTO)

F. Kaczmarek

Kollie (LIBĒRIJA)

M. Le Pen

Seramila (MADAGASKARA)

J. F. López Aguilar

Imbarcaouane (MALI)

T. Manders

Van Der Walt (NAMĪBIJA)

M. A. Martínez Martínez

NAURU

V. Moreira

NIUE

M. Nedelcheva

PAPUA-JAUNGVINEJA

J. Nicholson

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

Z. Roithová

Musa (SUDĀNA)

O. Schmidt

Parmessar (SURINAMA)

F. E. Speroni

Klassou (TOGO)

M. Striffler

Hlongwane (ZIMBABVE)

R. Wieland

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| KONGO (Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs | M. D. G. Carvalho, līdzpriekšsēdētāja |
| Oulanyah (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks | R. A. Legutko, priekšsēdētājas vietnieks |
| SJERRALEONE, priekšsēdētāja vietnieks | L. P. Alves, priekšsēdētājas vietnieks |
| Klopper (DIENVIDĀFRIKA) | K. Arif |
| De Sousa Mendes Do Santos (ANGOLA) | J. Bové |
| BAHAMU SALAS | U. Bullmann |
| BELIZA | D. Caspary |
| Naib (ERITREJA) | F. Engel |
| Bandua (GANA) | V. Ford |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | C. Goerens |
| KUKA SALAS | E. Guerrero Salom |
| JAMAIKA | E. Hoarau |
| Kazembe (MALĀVIJA) | A. E. Jensen |
| Deerpalsing (MAURĪCIJA) | W. Kuhn |
| Ould Guelaye (MAURITĀNIJA) | D. Martin |
| Mukhtar Ahmed (NIGĒRIJA) | G. Mato Adrover |
| PALAU | H.-P. Mayer |
| Polisi (RUANDA) | E. McMillan-Scott |
| SENTKITSA UN NEVISA | L. Michel |
| Slater (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS) | G. Mitchell |
| SANTOME UN PRINSIPI | C. Schlyter |
| Sall (SENEGĀLA) | P. Šťastný |
| Pool (SEIŠELAS) | E. Scicluna |
| TONGA | R. Sturdy |
| Levelu (TUVALU) | P. Tirolien |
| Kakoma (ZAMBIJA) | I. Zanicchi |

ĀKK locekļi

EP deputāti

KONGO (Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs

M. D. G. Carvalho, līdzpriekšsēdētāja

Oulanyah (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks

R. A. Legutko, priekšsēdētājas vietnieks

SJERRALEONE, priekšsēdētāja vietnieks

L. P. Alves, priekšsēdētājas vietnieks

Klopper (DIENVIDĀFRIKA)

K. Arif

De Sousa Mendes Do Santos (ANGOLA)

J. Bové

BAHAMU SALAS

U. Bullmann

BELIZA

D. Caspary

Naib (ERITREJA)

F. Engel

Bandua (GANA)

V. Ford

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

C. Goerens

KUKA SALAS

E. Guerrero Salom

JAMAIKA

E. Hoarau

Kazembe (MALĀVIJA)

A. E. Jensen

Deerpalsing (MAURĪCIJA)

W. Kuhn

Ould Guelaye (MAURITĀNIJA)

D. Martin

Mukhtar Ahmed (NIGĒRIJA)

G. Mato Adrover

PALAU

H.-P. Mayer

Polisi (RUANDA)

E. McMillan-Scott

SENTKITSA UN NEVISA

L. Michel

Slater (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

G. Mitchell

SANTOME UN PRINSIPI

C. Schlyter

Sall (SENEGĀLA)

P. Šťastný

Pool (SEIŠELAS)

E. Scicluna

TONGA

R. Sturdy

Levelu (TUVALU)

P. Tirolien

Kakoma (ZAMBIJA)

I. Zanicchi

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| Sithole (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja | M. Rivasi, līdzpriekšsēdētāja |
| Kombo (KENIJA), priekšsēdētājas vietnieks | E. Bauer, priekšsēdētājas vietniece |
| Noel (GRENĀDA), priekšsēdētājas vietnieks | H. Schnellhardt, priekšsēdētājas vietnieks |
| Thompson (BARBADOSA) | C. Bearder |
| Motshome (BOTSVĀNA) | O. Christensen |
| Sanou (BURKINAFASO) | C. Coelho |
| Karerwa (BURUNDI) | A. Delvaux |
| Hamatoukour (KAMERŪNA) | L. C. De Mita |
| KABOVERDE | M. De Sarnez |
| KOMORU SALAS | R. Estaràs Ferragut |
| DOMINIKA | João Ferreira |
| Baldeh (GAMBIJA) | F. Hall |
| GVINEJA-BISAVA | J. Haug |
| MĀRŠALA SALAS | N. Kiil-Nielsen |
| ZĀLAMANA SALAS | E. Joly |
| KIRIBATI | C. Klaß |
| MIKRONĒZIJAS (Federatīvās Valstis) | L. Mcavan |
| Tondyi (NIGĒRA) | N. Neuser |
| Jímenez (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | M. Ouzký |
| SOMĀLIJA | L. Ronzulli |
| Gamedze (SVAZILENDA) | O. Rossi |
| Ndugai (TANZĀNIJA) | G. Scottà |
| Weidou (ČADA) | J. Senyszyn |
| AUSTRUMTIMORA | P. Toia |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | O. Vlasák |
| Butusol (VANUATU) | G. Zimmer |

ĀKK locekļi

EP deputāti

Sithole (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja

M. Rivasi, līdzpriekšsēdētāja

Kombo (KENIJA), priekšsēdētājas vietnieks

E. Bauer, priekšsēdētājas vietniece

Noel (GRENĀDA), priekšsēdētājas vietnieks

H. Schnellhardt, priekšsēdētājas vietnieks

Thompson (BARBADOSA)

C. Bearder

Motshome (BOTSVĀNA)

O. Christensen

Sanou (BURKINAFASO)

C. Coelho

Karerwa (BURUNDI)

A. Delvaux

Hamatoukour (KAMERŪNA)

L. C. De Mita

KABOVERDE

M. De Sarnez

KOMORU SALAS

R. Estaràs Ferragut

DOMINIKA

João Ferreira

Baldeh (GAMBIJA)

F. Hall

GVINEJA-BISAVA

J. Haug

MĀRŠALA SALAS

N. Kiil-Nielsen

ZĀLAMANA SALAS

E. Joly

KIRIBATI

C. Klaß

MIKRONĒZIJAS (Federatīvās Valstis)

L. Mcavan

Tondyi (NIGĒRA)

N. Neuser

Jímenez (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

M. Ouzký

SOMĀLIJA

L. Ronzulli

Gamedze (SVAZILENDA)

O. Rossi

Ndugai (TANZĀNIJA)

G. Scottà

Weidou (ČADA)

J. Senyszyn

AUSTRUMTIMORA

P. Toia

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

O. Vlasák

Butusol (VANUATU)

G. Zimmer

---

II PIELIKUMS

21.–23. NOVEMBRA SANĀKSMES APMEKLĒJUMU REĢISTRS

LOMĒ (TOGO)

| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), līdzpriekšsēdētāja v. i. | L. MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| KLOPPER (Dienvidāfrika) (1)


  DOS SANTOS (Angola)

  THOMPSON (Barbadosa)

  YEHOUETOME (Benina)

  MOTSHOME (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks) (1)


  SANOU (Burkinafaso)

  KARERWA (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

  HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  MBUKU LAKA (Kongo Demokrātiskā Republika)

  IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

  SOUBANEH ATTEYE (Džibutija)

  NAIB (Eritreja)

  TOGA (Etiopija)

  VOCEA (Fidži) (1)


  ROGOMBE (Gabona)

  BALDEH (Gambija)

  BANDUA (Gana)

  NOEL (Grenāda)

  BEAUPLAN (Haiti)

  KOMBO (Kenija)

  LEBAJOA (Lesoto) (priekšsēdētāja vietnieks)

  KOLLIE (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  KAZEMBE (Malāvija)

  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

  DEERPALSING (Maurīcija)

  OULD GUELAYE (Mauritānija)

  SITHOLE (Mozambika)

  VAN DER WALT (Namībija)

  AHMED (Nigērija)

  OULANYAH (Uganda)

  JÍMENEZ (Dominikānas Republika)

  POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

  JEAN MARIE (Sentlūsija)

  SLATER (Sentvinsenta Un Grenadīnas)

  TAMAPUA (Samoa)

  SALL (Senegāla)

  POOL (Seišelas)

  BUNDU (Sjerraleone)

  MUSA (Sudāna)

  PARMESSAR (Surinama)

  GAMEDZE (Svazilenda)

  NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  WEIDOU (Čada)

  SANTOS (Austrumtimora)

  KLASSOU (Togo)

  BAKER (Trinidāda un Tobāgo)

  LEUELU (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks) (1)


  BUTUSOL (Vanuatu)

  KAKOMA (Zambija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  HLONGWANE (Zimbabve) | J. ATTARD-MONTALTO
   (2) (aizstāj D. Martin)

  E. BAUER


  C. BEADER
   (2), (3)


  S. BINEV (aizstāj M. Le Pen)

  O. CHRISTENSEN


  V. DE KEYSER


  F. ENGEL


  JOÃO FERREIRA
   (2), (3)


  M. GAHLER


  Z. GURMAI (aizstāj E. Ferreira)

  J. HAUG


  F. KACZMAREK


  N. KIIL-NIELSEN
   (3), (4)


  C. KLAß (priekšsēdētāja vietniece)

  R. A. LEGUTKO


  J. F. LÓPEZ AGUILAR
   (3), (4)


  M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)


  C. MORGANTI
   (3), (4) (aizstāj O. Rossi)

  M. NEDELCHEVA
   (3), (4)


  N. NEUSER


  M. PONGA (aizstāj M. D. G. Carvalho)

  J. PROTASIEWICZ (aizstāj E.-R. Korhola)

  M. RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

  Z. ROITHOVA (priekšsēdētāja vietniece)

  O. SCHMIDT


  H. SCHNELLHARDT


  E. SCICLUNA


  F. E. SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3), (4)


  M. STRIFFLER


  E. THEOCHARUS (aizstāj C. Casini)

  J. WŁOSOWICZ (aizstāj J. Nicholson)

  G. ZIMMER |
| NOVĒROTĀJI: |
| KUBA


  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKARA


  SERAMILA |
| NIGĒRA


  TONDYI |
| UZAICINĀTIE: |
| DIENVIDSUDĀNA


  GARANG DEG


  ABYEI


  AJONGO


  BAYEH


  DERE


  VUGA |

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), līdzpriekšsēdētāja v. i.

L. MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

KLOPPER (Dienvidāfrika) (1)

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbadosa)

YEHOUETOME (Benina)

MOTSHOME (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks) (1)

SANOU (Burkinafaso)

KARERWA (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

MBUKU LAKA (Kongo Demokrātiskā Republika)

IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

SOUBANEH ATTEYE (Džibutija)

NAIB (Eritreja)

TOGA (Etiopija)

VOCEA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabona)

BALDEH (Gambija)

BANDUA (Gana)

NOEL (Grenāda)

BEAUPLAN (Haiti)

KOMBO (Kenija)

LEBAJOA (Lesoto) (priekšsēdētāja vietnieks)

KOLLIE (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

KAZEMBE (Malāvija)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

DEERPALSING (Maurīcija)

OULD GUELAYE (Mauritānija)

SITHOLE (Mozambika)

VAN DER WALT (Namībija)

AHMED (Nigērija)

OULANYAH (Uganda)

JÍMENEZ (Dominikānas Republika)

POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

JEAN MARIE (Sentlūsija)

SLATER (Sentvinsenta Un Grenadīnas)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegāla)

POOL (Seišelas)

BUNDU (Sjerraleone)

MUSA (Sudāna)

PARMESSAR (Surinama)

GAMEDZE (Svazilenda)

NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

WEIDOU (Čada)

SANTOS (Austrumtimora)

KLASSOU (Togo)

BAKER (Trinidāda un Tobāgo)

LEUELU (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks) (1)

BUTUSOL (Vanuatu)

KAKOMA (Zambija) (priekšsēdētāja vietnieks)

HLONGWANE (Zimbabve)

J. ATTARD-MONTALTO
   (2) (aizstāj D. Martin)

E. BAUER

C. BEADER
   (2), (3)

S. BINEV (aizstāj M. Le Pen)

O. CHRISTENSEN

V. DE KEYSER

F. ENGEL

JOÃO FERREIRA
   (2), (3)

M. GAHLER

Z. GURMAI (aizstāj E. Ferreira)

J. HAUG

F. KACZMAREK

N. KIIL-NIELSEN
   (3), (4)

C. KLAß (priekšsēdētāja vietniece)

R. A. LEGUTKO

J. F. LÓPEZ AGUILAR
   (3), (4)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

C. MORGANTI
   (3), (4) (aizstāj O. Rossi)

M. NEDELCHEVA
   (3), (4)

N. NEUSER

M. PONGA (aizstāj M. D. G. Carvalho)

J. PROTASIEWICZ (aizstāj E.-R. Korhola)

M. RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

Z. ROITHOVA (priekšsēdētāja vietniece)

O. SCHMIDT

H. SCHNELLHARDT

E. SCICLUNA

F. E. SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3), (4)

M. STRIFFLER

E. THEOCHARUS (aizstāj C. Casini)

J. WŁOSOWICZ (aizstāj J. Nicholson)

G. ZIMMER

NOVĒROTĀJI:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKARA

SERAMILA

NIGĒRA

TONDYI

UZAICINĀTIE:

DIENVIDSUDĀNA

GARANG DEG

ABYEI

AJONGO

BAYEH

DERE

VUGA

Piedalījās arī:

DIENVIDĀFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

ANGOLA

DA SILVA

BARBADOSA

CHANDLER

BENINA

DAYORI

HOUNGNIGBO

AKPOE

FIODENDJI

BURKINAFASO

OUEDRAOGO

BURUNDI

NIYUNGEKO

KAMERŪNA

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

DŽIBUTIJA

OMAR ABDI SAID

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

DABA

SEID

FIDŽI

VOCEA

GABONA

MILEBOU

MABEDI

MANGOUALA

GANA

ANTWI

HAITI

RICHE

LOUIS-JEUNE

DOLE

DENIUS

CHERY

DOREUS

KENIJA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LIBĒRIJA

DUNAH

MALĀVIJA

CITEYEYE

MALI

BA

SYLLA

MAURĪCIJA

KOONJUL

MAURITĀNIJA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOZAMBIKA

MALENDZA

MANUEL

NAMĪBIJA

NAHOLO

NIGĒRIJA

BARAYA

IBRAHIM

MADWATTE

OKORIE

HAMZA

ESEDEME

BUKUOLA

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

MUJUNGU

KATENTA-APULI

RUANDA

MUKANKUSI

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGĀLA

SOW

SEIŠELAS

FOCK TAVE

SJERRALEONE

KAMARA

TORTO

SUDĀNA

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

OMER

OSMAN

SURINAMA

CASTELEN

WANGSABESARI

ASABINA

SOMOHADJO

TANZĀNIJA

MWANJELWA

ČADA

ADJI

TEKILIO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

TOGO

AHOLOU

KPOYI

PENN

MENSAH

TSIMESSE

SOMENU

DRAMANI

AMEGNONAN

ANANI

GBONE

SAGBO

BEDABA

VANUATU

JOY

ZIMBABVE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

ĀKK PADOME

Starptautisko lietu valsts ministrs, ārlietu ministrs (Uganda), ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs ORYEM HENRY OKELLO.

ES PADOME

Valsts sekretāra vietnieks attīstības sadarbības jautājumos (Polija), ES Padomes pašreizējais priekšsēdētājs KRZYSZTOF STANOWSKI.

ĀKK VALSTU VĒSTNIEKU KOMITEJA

STEPHEN KATENTA-APULI

EIROPAS KOMISIJA

Par attīstību atbildīgais Komisijas loceklis Andra Piebalgs.

EĀDD

JOSÉ COSTA PEREIRA

EESK

BRENDA KING

DUMITRU FORNEA

COMESA

GERVAIS NKANAGU

ĀKK SEKRETARIĀTS

līdzģenerālsekretārs MOHAMED IBN CHAMBAS

ES SEKRETARIĀTS

līdzģenerālsekretārs LUIS MARCO AGUIRIANO NALDA

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2011. gada 21. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2011. gada 22. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2011. gada 23. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

2011. GADA 21. NOVEMBRA SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Parlamentiem nepiederošo delegātu akreditācija

1.   Botsvāna

Tebogo Lily MOTSHOME

vēstnieka vietniece

Botsvānas vēstniecība

delegācijas vadītāja

2.   Fidži

Viņa Ekselence Peceli V. VOCEA

vēstnieks

Fidži Republikas vēstnieks

delegācijas vadītājs

3.   Dienvidāfrika

Lorenci KLOPPER

padomnieks politikas jautājumos

Dienvidāfrikas vēstniecība

delegācijas vadītājs

4.   Tuvalu

Viņa Ekselence Tine LEUELU

vēstnieks

Tuvalu vēstniecība

delegācijas vadītājs

---

IV PIELIKUMS

| — | Rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz ĀKK un ES partnerattiecībām (ACP-UE/101.082/11/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz ĀKK un ES partnerattiecībām (ACP-UE/101.082/11/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par parādu ietekmi uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs (ACP-UE/101.079/11/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par parādu ietekmi uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs (ACP-UE/101.079/11/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par personu ar invaliditāti sociālo integrāciju jaunattīstības valstīs (ACP-UE/100.954/11/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par personu ar invaliditāti sociālo integrāciju jaunattīstības valstīs (ACP-UE/100.954/11/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā (ACP-UE/101.112/11/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā (ACP-UE/101.112/11/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (ACP-UE/101.111/11/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm (ACP-UE/101.111/11/galīgā redakcija)

REZOLŪCIJA (1)

par Lisabonas līguma ietekmi uz ĀKK un ES partnerattiecībām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī, |
| --- | --- |

—

kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu („Kotonū partnerattiecību nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu („Kotonū partnerattiecību nolīgums”),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Džordžtaunas nolīgumu, ar ko oficiāli izveidoja Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstu grupu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džordžtaunas nolīgumu, ar ko oficiāli izveidoja Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstu grupu,

| — | ņemot vērā LESD 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 208. pantu,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.082/11/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.082/11/galīgā redakcija),

| A. | tā kā ĀKK un ES Kotonū partnerattiecību nolīgums joprojām ir labākais piemērs visaptverošai pieejai sadarbībai, kura pievienotā vērtība jāaizsargā, un tā kā šī partnerība ir nevis jāierobežo, bet jāpaplašina, palielinot tās kā abpusējas politiskās apņemšanās vērtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ĀKK un ES Kotonū partnerattiecību nolīgums joprojām ir labākais piemērs visaptverošai pieejai sadarbībai, kura pievienotā vērtība jāaizsargā, un tā kā šī partnerība ir nevis jāierobežo, bet jāpaplašina, palielinot tās kā abpusējas politiskās apņemšanās vērtību;

| B. | tā kā ĀKK valstis jau sen ir Eiropas Savienības priviliģētās partnervalstis un tā kā Lisabonas līgumā solidaritāte ar dienvidu valstīm un atbalsts tām pirmo reizi noteikts par Eiropas Savienības identitātes būtisku aspektu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ĀKK valstis jau sen ir Eiropas Savienības priviliģētās partnervalstis un tā kā Lisabonas līgumā solidaritāte ar dienvidu valstīm un atbalsts tām pirmo reizi noteikts par Eiropas Savienības identitātes būtisku aspektu;

| C. | tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir piešķīrusi Eiropas Parlamentam lielākas pilnvaras un dalītu atbildību ar Eiropadomi četrdesmit pilnīgi jaunās Eiropas Savienības politikas un darbības jomās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir piešķīrusi Eiropas Parlamentam lielākas pilnvaras un dalītu atbildību ar Eiropadomi četrdesmit pilnīgi jaunās Eiropas Savienības politikas un darbības jomās;

| D. | tā kā tiešās norādes uz ĀKK valstīm svītrošana Lisabonas līgumā nozīmē to, ka abiem partneriem no jauna jānosaka savas kopējās intereses, lai nodrošinātu, ka tiek stiprināta kopš 1975. gada pastāvošās partnerības vērtība; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiešās norādes uz ĀKK valstīm svītrošana Lisabonas līgumā nozīmē to, ka abiem partneriem no jauna jānosaka savas kopējās intereses, lai nodrošinātu, ka tiek stiprināta kopš 1975. gada pastāvošās partnerības vērtība;

| E. | tā kā Lisabonas līgums nodrošina ES ārējās darbības labāku koordinēšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Lisabonas līgums nodrošina ES ārējās darbības labāku koordinēšanu;

| F. | tā kā Lisabonas līgums ir ieviesis izmaiņas darbības mehānismā, kuru, iesaistot savu Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), ES patlaban izmanto sadarbībai ar ĀKK grupu; tā kā šīs izmaiņas, it īpaši ĀKK struktūras neesamība EĀDD un Komisijas jaunā EuropeAid attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta iekšējā struktūra, ietekmēs īpašo partnerību ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā Lisabonas līgums ir ieviesis izmaiņas darbības mehānismā, kuru, iesaistot savu Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), ES patlaban izmanto sadarbībai ar ĀKK grupu; tā kā šīs izmaiņas, it īpaši ĀKK struktūras neesamība EĀDD un Komisijas jaunā EuropeAid attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta iekšējā struktūra, ietekmēs īpašo partnerību ar ĀKK valstīm;

| G. | tā kā ĀKK un ES attiecību pamatā ir dažādu elementu kopums — no attīstības līdz konfliktu novēršanai, no drošības un stabilitātes līdz cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ĀKK un ES attiecību pamatā ir dažādu elementu kopums — no attīstības līdz konfliktu novēršanai, no drošības un stabilitātes līdz cilvēktiesību aizsardzībai;

| H. | tā kā jaunās ekonomikas valstu uzplaukums, spēku samēra nobīde starptautiskajā sistēmā un politikas satvaru, piemēram, G77 un G24, pieaugošā dažādība ir radījusi nepieciešamību izanalizēt, kā ĀKK grupa var vislabāk sasniegt savus politiskos un ekonomiskos mērķus un vienlaicīgi īstenot politikas satvaru, ko nosaka ES un ĀKK attiecības; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunās ekonomikas valstu uzplaukums, spēku samēra nobīde starptautiskajā sistēmā un politikas satvaru, piemēram, G77 un G24, pieaugošā dažādība ir radījusi nepieciešamību izanalizēt, kā ĀKK grupa var vislabāk sasniegt savus politiskos un ekonomiskos mērķus un vienlaicīgi īstenot politikas satvaru, ko nosaka ES un ĀKK attiecības;

| I. | tā kā Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) ietekme uz politiskajiem lēmumiem un stratēģisko izvēli saistībā ar attīstību valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī joprojām ir lielā mērā ierobežota, neskatoties uz tās unikālo nozīmi ziemeļu un dienvidu dialogā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) ietekme uz politiskajiem lēmumiem un stratēģisko izvēli saistībā ar attīstību valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī joprojām ir lielā mērā ierobežota, neskatoties uz tās unikālo nozīmi ziemeļu un dienvidu dialogā;

| J. | tā kā ĀKK valstu grupā ir vairāk nekā puse pasaules valstu, taču tai nav ietekmes globālās pārvaldības forumos, piemēram, G20 valstu grupā, kas izslēdz nabadzīgākās valstis; |
| --- | --- |

J.

tā kā ĀKK valstu grupā ir vairāk nekā puse pasaules valstu, taču tai nav ietekmes globālās pārvaldības forumos, piemēram, G20 valstu grupā, kas izslēdz nabadzīgākās valstis;

| K. | tā kā atbalsts, kas saņemts no ES, ir bijis būtisks, taču ĀKK valstīm ir jāizmanto arī iespējas, ko piedāvā dienvidu valstu savstarpējā sadarbība un partnerība ar jaunās ekonomikas valstīm, proti, Ķīnu, Indiju un Brazīliju, lai gūtu labumu no to milzīgajiem tirgiem, tādējādi izskaužot nabadzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā atbalsts, kas saņemts no ES, ir bijis būtisks, taču ĀKK valstīm ir jāizmanto arī iespējas, ko piedāvā dienvidu valstu savstarpējā sadarbība un partnerība ar jaunās ekonomikas valstīm, proti, Ķīnu, Indiju un Brazīliju, lai gūtu labumu no to milzīgajiem tirgiem, tādējādi izskaužot nabadzību;

| L. | tā kā saistībā ar ĀKK valstīm partneru dažādošana ir nenovēršams un kopumā izdevīgs process, taču izejvielu eksports bez pievienotās vērtības, pat dažādiem partneriem, palēnina ĀKK ekonomikas dažādošanu un reālu attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā saistībā ar ĀKK valstīm partneru dažādošana ir nenovēršams un kopumā izdevīgs process, taču izejvielu eksports bez pievienotās vērtības, pat dažādiem partneriem, palēnina ĀKK ekonomikas dažādošanu un reālu attīstību;

| M. | tā kā ES kopā ar katru no ĀKK valstu grupas reģioniem, kuri atrodas dažādos attīstības posmos, ir izstrādājusi reģionālās stratēģijas, un divi no šiem reģioniem, turpinot Kotonū tradīciju, ir uzsākuši kopīgu stratēģiju īstenošanu; tā kā pēc Kotonū partnerattiecību nolīguma darbības termiņa beigām 2020. gadā šīs stratēģijas varētu kļūt par trīs atsevišķi pārvaldītām sadarbības programmām; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES kopā ar katru no ĀKK valstu grupas reģioniem, kuri atrodas dažādos attīstības posmos, ir izstrādājusi reģionālās stratēģijas, un divi no šiem reģioniem, turpinot Kotonū tradīciju, ir uzsākuši kopīgu stratēģiju īstenošanu; tā kā pēc Kotonū partnerattiecību nolīguma darbības termiņa beigām 2020. gadā šīs stratēģijas varētu kļūt par trīs atsevišķi pārvaldītām sadarbības programmām;

| N. | tā kā Kotonū partnerattiecību nolīguma nākotni noteiks arī sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kurā Eiropas Savienībai jāparedz finansējums savai ārpolitikai; |
| --- | --- |

N.

tā kā Kotonū partnerattiecību nolīguma nākotni noteiks arī sarunas par nākamo daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kurā Eiropas Savienībai jāparedz finansējums savai ārpolitikai;

| 1. | atgādina, ka Kotonū partnerattiecību nolīguma, kas nesen pārskatīts otro reizi, galvenie mērķi ir nabadzības izskaušana, ilgtspējīgas attīstības veicināšana un ĀKK pakāpeniska integrācija globālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Kotonū partnerattiecību nolīguma, kas nesen pārskatīts otro reizi, galvenie mērķi ir nabadzības izskaušana, ilgtspējīgas attīstības veicināšana un ĀKK pakāpeniska integrācija globālajā ekonomikā;

| 2. | aicina ĀKK grupas valstis un Eiropas Savienību izmantot iespēju, ko sniedz tiešās norādes uz ĀKK valstīm svītrošana Lisabona līgumā, lai atjaunotu savu partnerību; tāpēc aicina noteikt kopīgu interešu jomas, piemēram, enerģētikas, klimata pārmaiņu un to seku mazināšanas jomu; |
| --- | --- |

2.

aicina ĀKK grupas valstis un Eiropas Savienību izmantot iespēju, ko sniedz tiešās norādes uz ĀKK valstīm svītrošana Lisabona līgumā, lai atjaunotu savu partnerību; tāpēc aicina noteikt kopīgu interešu jomas, piemēram, enerģētikas, klimata pārmaiņu un to seku mazināšanas jomu;

| 3. | atzīst, ka Lisabonas līguma noslēgšana ir pozitīvs solis uz priekšu demokratizācijas procesā, kas nodrošina, ka ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja var rīkoties efektīvāk, panākot pozitīvas pārmaiņas abām pusēm; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Lisabonas līguma noslēgšana ir pozitīvs solis uz priekšu demokratizācijas procesā, kas nodrošina, ka ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja var rīkoties efektīvāk, panākot pozitīvas pārmaiņas abām pusēm;

| 4. | sagaida, ka ES ārpolitika, kuras sastāvdaļa ir nabadzības izskaušana un tādējādi arī attīstības politika, apvienos visus instrumentus, kas ir ES rīcībā miera politikas veicināšanai; |
| --- | --- |

4.

sagaida, ka ES ārpolitika, kuras sastāvdaļa ir nabadzības izskaušana un tādējādi arī attīstības politika, apvienos visus instrumentus, kas ir ES rīcībā miera politikas veicināšanai;

| 5. | uzskata, ka ĀKK grupas valstīm jāstiprina sava politiskā ietekme, taču ES jābūt gatavai pārskatīt un atjaunot savu partnerību ar ĀKK valstīm, lai šīs attiecības nebūtu tikai līdzekļu devēja un saņēmēja attiecības, bet kļūtu par partnerattiecībām; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ĀKK grupas valstīm jāstiprina sava politiskā ietekme, taču ES jābūt gatavai pārskatīt un atjaunot savu partnerību ar ĀKK valstīm, lai šīs attiecības nebūtu tikai līdzekļu devēja un saņēmēja attiecības, bet kļūtu par partnerattiecībām;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Pārstāvniecības darba grupa jautājumos par ĀKK valstu grupas nākotnes perspektīvām pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Pārstāvniecības darba grupa jautājumos par ĀKK valstu grupas nākotnes perspektīvām pēc 2020. gada;

| 7. | atzinīgi vērtē EĀDD un DEVCO ĢD neformālās darba grupas izveidi, lai stiprinātu ĀKK un ES partnerību; aicina šo darba grupu regulāri informēt APA dalībniekus par savu darbu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē EĀDD un DEVCO ĢD neformālās darba grupas izveidi, lai stiprinātu ĀKK un ES partnerību; aicina šo darba grupu regulāri informēt APA dalībniekus par savu darbu;

| 8. | aicina ES palīdzēt stiprināt sadarbību dažādu ĀKK reģionu starpā šādās jomās: nodrošinātība ar pārtiku, tehnoloģiju nodošana, infrastruktūra, klimata pārmaiņas, migrācija, tirdzniecība, zinātne, miers, drošība un demokratizācija; |
| --- | --- |

8.

aicina ES palīdzēt stiprināt sadarbību dažādu ĀKK reģionu starpā šādās jomās: nodrošinātība ar pārtiku, tehnoloģiju nodošana, infrastruktūra, klimata pārmaiņas, migrācija, tirdzniecība, zinātne, miers, drošība un demokratizācija;

| 9. | uzskata, ka pieņemto ziņojumu uzraudzība ir nozīmīgs darba instruments APA stiprināšanai attiecībā uz lēmumu izpildi; šai sakarībā ierosina, ka diviem līdzreferentiem jāuzrauga darbs saistībā ar rezolūcijām un regulāri jāinformē savas attiecīgās komitejas par panākto progresu un konstatētajām problēmām; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pieņemto ziņojumu uzraudzība ir nozīmīgs darba instruments APA stiprināšanai attiecībā uz lēmumu izpildi; šai sakarībā ierosina, ka diviem līdzreferentiem jāuzrauga darbs saistībā ar rezolūcijām un regulāri jāinformē savas attiecīgās komitejas par panākto progresu un konstatētajām problēmām;

| 10. | uzskata, ka galu galā ĀKK valstīm jāveido starptautiskas partnerības, kas atbilst to attīstības centieniem un iespējām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka galu galā ĀKK valstīm jāveido starptautiskas partnerības, kas atbilst to attīstības centieniem un iespējām;

| 11. | atgādina, ka 40 % ĀKK grupas valstu ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis; tāpēc uzsver, ka ĀKK grupai jāstiprina sava identitāte, lai tā kļūtu pamanāma starptautiskajā arēnā; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka 40 % ĀKK grupas valstu ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstis; tāpēc uzsver, ka ĀKK grupai jāstiprina sava identitāte, lai tā kļūtu pamanāma starptautiskajā arēnā;

| 12. | piekrīt tam, ka nedz ĀKK, nedz arī ES ne tuvu nav pilnībā izmantojušas iespējas, ko sniedz to priviliģētā partnerība, lai izmantotu ietekmi tādu jautājumu risināšanā kā ANO, Pasaules Bankas un SVF reforma, G20 valstu un UNFCCC sarunas, un ka tām jādara viss iespējamais, lai panāktu progresu šajā virzienā; |
| --- | --- |

12.

piekrīt tam, ka nedz ĀKK, nedz arī ES ne tuvu nav pilnībā izmantojušas iespējas, ko sniedz to priviliģētā partnerība, lai izmantotu ietekmi tādu jautājumu risināšanā kā ANO, Pasaules Bankas un SVF reforma, G20 valstu un UNFCCC sarunas, un ka tām jādara viss iespējamais, lai panāktu progresu šajā virzienā;

| 13. | aicina ĀKK grupas valstis plaši piemērot Kotonū nolīguma 12. pantu, lai pēc iespējas labāk izmantotu iespēju ietekmēt tās Kopienas politikas jomas, kas skar to attīstību; šai sakarībā aicina ĀKK valstu parlamentāriešus veidot ciešāku sadarbību ar kolēģiem Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

13.

aicina ĀKK grupas valstis plaši piemērot Kotonū nolīguma 12. pantu, lai pēc iespējas labāk izmantotu iespēju ietekmēt tās Kopienas politikas jomas, kas skar to attīstību; šai sakarībā aicina ĀKK valstu parlamentāriešus veidot ciešāku sadarbību ar kolēģiem Eiropas Parlamentā;

| 14. | aicina APA komiteju darbā būtisku un stratēģisku nozīmi piešķirt valstu stratēģijas dokumentiem (VSD) un reģionu stratēģijas dokumentiem (RSD), lai komitejas varētu piedalīties šajos dokumentos noteikto mērķu noteikšanā un sasniegšanā; |
| --- | --- |

14.

aicina APA komiteju darbā būtisku un stratēģisku nozīmi piešķirt valstu stratēģijas dokumentiem (VSD) un reģionu stratēģijas dokumentiem (RSD), lai komitejas varētu piedalīties šajos dokumentos noteikto mērķu noteikšanā un sasniegšanā;

| 15. | uzskata, ka, tāpat kā Lisabonas līgumā nostiprināta Eiropas valstu parlamentu loma, arī ĀKK valstu parlamentiem labāk jāaizstāv savas tiesības, lai stiprinātu savu ietekmi valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, tāpat kā Lisabonas līgumā nostiprināta Eiropas valstu parlamentu loma, arī ĀKK valstu parlamentiem labāk jāaizstāv savas tiesības, lai stiprinātu savu ietekmi valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesos;

| 16. | uzskata, ka ĀKK valstis var stiprināt kā valstu bloku, veicinot tā dalībvalstu kopējās intereses Pasaules Tirdzniecības organizācijā, jo spēcīgāks valstu bloks var ietekmēt preču un pārtikas cenas, nodrošināt nozīmīgu tirgu un pieprasījuma pasākumu aizsardzību pret Eiropas un ASV subsīdijām; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ĀKK valstis var stiprināt kā valstu bloku, veicinot tā dalībvalstu kopējās intereses Pasaules Tirdzniecības organizācijā, jo spēcīgāks valstu bloks var ietekmēt preču un pārtikas cenas, nodrošināt nozīmīgu tirgu un pieprasījuma pasākumu aizsardzību pret Eiropas un ASV subsīdijām;

| 17. | atgādina, ka ES trīs reģionālajām stratēģijām Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģionam un Dienvidāfrikas reģionam jābūt vērstām uz ĀKK un ES partnerības galveno pīlāru stiprināšanu, kā noteikts Kotonū partnerattiecību nolīgumā; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka ES trīs reģionālajām stratēģijām Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģionam un Dienvidāfrikas reģionam jābūt vērstām uz ĀKK un ES partnerības galveno pīlāru stiprināšanu, kā noteikts Kotonū partnerattiecību nolīgumā;

| 18. | aicina Eiropas Savienību nodrošināt savām delegācijām ĀKK valstīs cilvēkresursus un finanšu resursus, kas vajadzīgi to jauno kompetences jomu īstenošanai; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas Savienību nodrošināt savām delegācijām ĀKK valstīs cilvēkresursus un finanšu resursus, kas vajadzīgi to jauno kompetences jomu īstenošanai;

| 19. | attiecībā uz tirdzniecību atgādina, ka, lai pieņemtu tirdzniecības nolīgumus, tagad ir jāsaņem Eiropas Parlamenta apstiprinājums; tāpēc ierosina nopietni apsvērt iespēju APA darba kārtībā iekļaut debates par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem patlaban notiek sarunas; |
| --- | --- |

19.

attiecībā uz tirdzniecību atgādina, ka, lai pieņemtu tirdzniecības nolīgumus, tagad ir jāsaņem Eiropas Parlamenta apstiprinājums; tāpēc ierosina nopietni apsvērt iespēju APA darba kārtībā iekļaut debates par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem patlaban notiek sarunas;

| 20. | atgādina, ka ĀKK valstu grupai būtu jāaizstāv savas globālā dalībnieka tiesības, pamatojoties uz tās kopējiem cilvēkresursiem un dabas resursiem, tās vēsturisko saikni ar ES un pamatojoties uz to, ka ĀKK valstis atrodas tuvu jaunās ekonomikas valstīm; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka ĀKK valstu grupai būtu jāaizstāv savas globālā dalībnieka tiesības, pamatojoties uz tās kopējiem cilvēkresursiem un dabas resursiem, tās vēsturisko saikni ar ES un pamatojoties uz to, ka ĀKK valstis atrodas tuvu jaunās ekonomikas valstīm;

| 21. | uzsver, ka jaunās kompetences jomas, kas ar Lisabonas līgumu piešķirtas Eiropas Parlamentam, jāizmanto, lai stiprinātu APA un ES attiecību parlamentāro dimensiju, kas ir Apvienotās parlamentārās asamblejas stūrakmens; cer, ka šī parlamentārā dimensija tiks atspoguļota EAF budžetā un ka APA parlamentārieši tiks labāk informēti par valstu un reģionu stratēģijām, ko īsteno Eiropas Savienība, un par citu ES finanšu instrumentu izmantošanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jaunās kompetences jomas, kas ar Lisabonas līgumu piešķirtas Eiropas Parlamentam, jāizmanto, lai stiprinātu APA un ES attiecību parlamentāro dimensiju, kas ir Apvienotās parlamentārās asamblejas stūrakmens; cer, ka šī parlamentārā dimensija tiks atspoguļota EAF budžetā un ka APA parlamentārieši tiks labāk informēti par valstu un reģionu stratēģijām, ko īsteno Eiropas Savienība, un par citu ES finanšu instrumentu izmantošanu ĀKK valstīs;

| 22. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienības Komisijai un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

22.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienības Komisijai un Panāfrikas parlamentam.

REZOLŪCIJA (2)

par parādu ietekmi uz attīstības finansējumu ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī, |
| --- | --- |

—

kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. gadā un 2010. gadā grozīto ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, īpaši tā 60. un 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. gadā un 2010. gadā grozīto ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, īpaši tā 60. un 66. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) noteikti par starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtiem kritērijiem nabadzības un bada izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) noteikti par starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemtiem kritērijiem nabadzības un bada izskaušanai,

| — | ņemot vērā Monterejā, Meksikā 2002. gada 18.–22. martā notikušajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansējumu pieņemto Monterejas konsensu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejā, Meksikā 2002. gada 18.–22. martā notikušajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansējumu pieņemto Monterejas konsensu,

| — | ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīze notikušo konferenci par inovatīviem finansēšanas veidiem un starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Dohā no 2008. gada 28. novembrim līdz 2. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīze notikušo konferenci par inovatīviem finansēšanas veidiem un starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Dohā no 2008. gada 28. novembrim līdz 2. decembrim,

| — | ņemot vērā Iniciatīvu lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam (HIPC), ko SVF un Pasaules Banka uzsāka 1996. gadā, lai nodrošinātu, ka nevienai nabadzīgai valstij nav jāuzņemas parādu nasta, ko tā nespēj nest, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iniciatīvu lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam (HIPC), ko SVF un Pasaules Banka uzsāka 1996. gadā, lai nodrošinātu, ka nevienai nabadzīgai valstij nav jāuzņemas parādu nasta, ko tā nespēj nest,

| — | ņemot vērā Daudzpusējo parādu atvieglošanas iniciatīvu (MDRI), ko 2005. gada jūnijā sāka G8, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Daudzpusējo parādu atvieglošanas iniciatīvu (MDRI), ko 2005. gada jūnijā sāka G8,

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada 26. aprīļa principu par atbildīgu un suverēnu aizdošanu un aizņemšanos projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada 26. aprīļa principu par atbildīgu un suverēnu aizdošanu un aizņemšanos projektu,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 15. aprīļa darba dokumentu „Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā — kurp dodas Eiropas Savienība pēc Dohas konferences? Kādas ir izredzes sasniegt Eiropas Savienības mērķus 2010. un 2015. gadam?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 15. aprīļa darba dokumentu „Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā — kurp dodas Eiropas Savienība pēc Dohas konferences? Kādas ir izredzes sasniegt Eiropas Savienības mērķus 2010. un 2015. gadam?”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (2010/2102 (INI)) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (2010/2102 (INI)) (4),

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.079/11/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.079/11/galīgā redakcija),

| A. | tā kā globālās krīzes ietekmē daudzās valstīs visā pasaulē ir palielinājies suverēno parādu līmenis un tā kā trešā daļa ĀKK valstu ir vai nu nonākušas parādu krīzē, vai arī tajās pastāv augsts parādu krīzes risks; |
| --- | --- |

A.

tā kā globālās krīzes ietekmē daudzās valstīs visā pasaulē ir palielinājies suverēno parādu līmenis un tā kā trešā daļa ĀKK valstu ir vai nu nonākušas parādu krīzē, vai arī tajās pastāv augsts parādu krīzes risks;

| B. | tā kā augsta parādu līmeņa apkalpošana var kļūt par šķērsli attīstībai, jo jānovirza lieli budžeta resursi un/vai jāsamazina investīcijas valsts sociālo pakalpojumu jomā, kā arī jāsamazina nabadzības mazināšanai paredzētie izdevumi; tā kā parādu apkalpošana var samazināt arī investīcijas, kas vajadzīgas ekonomikas izaugsmes veicināšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā augsta parādu līmeņa apkalpošana var kļūt par šķērsli attīstībai, jo jānovirza lieli budžeta resursi un/vai jāsamazina investīcijas valsts sociālo pakalpojumu jomā, kā arī jāsamazina nabadzības mazināšanai paredzētie izdevumi; tā kā parādu apkalpošana var samazināt arī investīcijas, kas vajadzīgas ekonomikas izaugsmes veicināšanai;

| C. | tā kā ekonomikas izaugsmes pieaugums par 1 % tirdzniecības jomā ir trīs reizes lielāka par valsts atbalsta pieaugumu attīstībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomikas izaugsmes pieaugums par 1 % tirdzniecības jomā ir trīs reizes lielāka par valsts atbalsta pieaugumu attīstībai;

| D. | tā kā līdzekļu devējiem būtu jāpalīdz ĀKK valstīm sasniegt un saglabāt ilgtspējīgu parādu līmeni ilgtermiņā, tādējādi stiprinot to centienus mazināt nabadzību un veicināt izaugsmi; tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, atzinīgi var vērtēt to, ka tā sauktais Parīzes Kreditoru klubs 2010. gada jūlijā dzēsa Seišelu Republikas parāda otro daļu, lai palīdzētu valstij panākt ilgtspējīgu parādu līmeni; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdzekļu devējiem būtu jāpalīdz ĀKK valstīm sasniegt un saglabāt ilgtspējīgu parādu līmeni ilgtermiņā, tādējādi stiprinot to centienus mazināt nabadzību un veicināt izaugsmi; tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, atzinīgi var vērtēt to, ka tā sauktais Parīzes Kreditoru klubs 2010. gada jūlijā dzēsa Seišelu Republikas parāda otro daļu, lai palīdzētu valstij panākt ilgtspējīgu parādu līmeni;

| E. | tā kā parādu atvieglojumi ir iekļauti astotajā TAM, kura uzdevums jo īpaši ir „visaptveroši risināt jaunattīstības valstu parādu problēmas ar valsts un starptautiska līmeņa pasākumiem, lai padarītu parādus ilgtspējīgus ilgtermiņā”; |
| --- | --- |

E.

tā kā parādu atvieglojumi ir iekļauti astotajā TAM, kura uzdevums jo īpaši ir „visaptveroši risināt jaunattīstības valstu parādu problēmas ar valsts un starptautiska līmeņa pasākumiem, lai padarītu parādus ilgtspējīgus ilgtermiņā”;

| F. | tā kā patlaban nozīmīgākie parādu atvieglojumu instrumenti jaunattīstības valstīm ir Iniciatīva lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam (HIPC) un Daudzpusējā parādu atvieglošanas iniciatīva (MDRI); tā kā 2010. gada decembrī parādu samazināšanas programmas saskaņā ar HIPC iniciatīvu bija apstiprinājušas 36 valstis, 32 no tām Āfrikā, noteiktā laikposmā nodrošinot parādu apkalpošanas atvieglojumus 72 miljardu USD apmērā; tā kā Eiropas Komisija un ES dalībvalstis sedz lielāko daļu HIPC un MDRI izmaksu; |
| --- | --- |

F.

tā kā patlaban nozīmīgākie parādu atvieglojumu instrumenti jaunattīstības valstīm ir Iniciatīva lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu atbalstam (HIPC) un Daudzpusējā parādu atvieglošanas iniciatīva (MDRI); tā kā 2010. gada decembrī parādu samazināšanas programmas saskaņā ar HIPC iniciatīvu bija apstiprinājušas 36 valstis, 32 no tām Āfrikā, noteiktā laikposmā nodrošinot parādu apkalpošanas atvieglojumus 72 miljardu USD apmērā; tā kā Eiropas Komisija un ES dalībvalstis sedz lielāko daļu HIPC un MDRI izmaksu;

| G. | tā kā HIPC un MDRI tuvojas noslēgumam un tāpēc ir jāīsteno politikas reformas un ir vajadzīgi jauni starptautiski mehānismi aizdevumu samazināšanai un parādu pārvaldībai un ar tiem saistīto jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā HIPC un MDRI tuvojas noslēgumam un tāpēc ir jāīsteno politikas reformas un ir vajadzīgi jauni starptautiski mehānismi aizdevumu samazināšanai un parādu pārvaldībai un ar tiem saistīto jautājumu risināšanai;

| H. | tā kā jaunajiem parādu pārvaldības un ilgtspējības nodrošināšanas mehānismiem jābūt balstītiem ne tikai uz finansiāliem apsvērumiem, bet arī uz jaunattīstības valstu, kas apgrūtinātas ar parādiem, finansējuma vajadzībām TAM sasniegšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunajiem parādu pārvaldības un ilgtspējības nodrošināšanas mehānismiem jābūt balstītiem ne tikai uz finansiāliem apsvērumiem, bet arī uz jaunattīstības valstu, kas apgrūtinātas ar parādiem, finansējuma vajadzībām TAM sasniegšanai;

| I. | tā kā ĀKK valstu uzraudzības iestādēm, piemēram, augstākajām revīzijas iestādēm, parlamentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu jāuzņemas vadošā loma budžeta resursu izlietojuma uzraudzībā valstī, tādējādi mazinot neatbilstības publiskā finansējuma pārvaldībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ĀKK valstu uzraudzības iestādēm, piemēram, augstākajām revīzijas iestādēm, parlamentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu jāuzņemas vadošā loma budžeta resursu izlietojuma uzraudzībā valstī, tādējādi mazinot neatbilstības publiskā finansējuma pārvaldībā;

| J. | tā kā laba pārvaldība, tiesiskums un pārredzamība ir obligāti priekšnosacījumi publiskā finansējuma pienācīgai pārvaldībai un parādu ilgtspējībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā laba pārvaldība, tiesiskums un pārredzamība ir obligāti priekšnosacījumi publiskā finansējuma pienācīgai pārvaldībai un parādu ilgtspējībai;

| K. | tā kā visu aizdevēju atbildīgai rīcībai ir izšķirīga nozīme ilgtspējīga, augstas kvalitātes finansējuma nodrošināšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā visu aizdevēju atbildīgai rīcībai ir izšķirīga nozīme ilgtspējīga, augstas kvalitātes finansējuma nodrošināšanā;

| L. | tā kā, ņemot vērā globālās ekonomiskās krīzes sekas, ĀKK valstīm jāpievērš lielāka uzmanība resursu iekšējai mobilizācijai kā pagaidu risinājumam ārvalstu atbalsta un finanšu resursu iespējamai samazināšanai, kas vajadzīgi to nabadzības mazināšanas stratēģiju īstenošanai, |
| --- | --- |

L.

tā kā, ņemot vērā globālās ekonomiskās krīzes sekas, ĀKK valstīm jāpievērš lielāka uzmanība resursu iekšējai mobilizācijai kā pagaidu risinājumam ārvalstu atbalsta un finanšu resursu iespējamai samazināšanai, kas vajadzīgi to nabadzības mazināšanas stratēģiju īstenošanai,

| 1. | aicina ES un citus līdzekļu devējus ieviest pamatnostādņu kopumu par atbildīgu finansēšanu, it īpaši globālās finanšu krīzes laikā, kas pasliktina situāciju parādu jomā jaunattīstības valstīs, radot negatīvu papildu ietekmi un galvenokārt izraisot globālās tirdzniecības samazināšanos un ar to saistīto preču eksporta tirgu sabrukumu; |
| --- | --- |

1.

aicina ES un citus līdzekļu devējus ieviest pamatnostādņu kopumu par atbildīgu finansēšanu, it īpaši globālās finanšu krīzes laikā, kas pasliktina situāciju parādu jomā jaunattīstības valstīs, radot negatīvu papildu ietekmi un galvenokārt izraisot globālās tirdzniecības samazināšanos un ar to saistīto preču eksporta tirgu sabrukumu;

| 2. | aicina ES, ĀKK valstu grupu un ĀKK reģionālās organizācijas, sadarbojoties ar atbildīgajām starptautiskajām iestādēm, kopīgi izstrādāt atbilstīga mehānisma modeli parādu atgūšanai no valstīm, kas apgrūtinātas ar parādiem, pamatojoties uz neatkarīgu ietekmes uz šo valstu sociāli ekonomisko situāciju novērtējumu, tādējādi mazinot lēmumu par parādu atvieglojumiem pārmērīgu politizāciju, tostarp novēršot iespējamo korupciju līdzekļu devēju pusē (komisijas piemērošana ar atpakaļejošu datumu); uzskata, ka tādējādi līdzekļu devēji, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, varēs ņemt vērā reālo situāciju ĀKK partnervalstī un tās vispārējo attīstības līmeni; uzskata, ka parādu atgūšanas mehānisma formas varētu būt parādu dzēšana, parādu pārstrukturēšana, parādu atmaksa vai minēto pasākumu kopums; |
| --- | --- |

2.

aicina ES, ĀKK valstu grupu un ĀKK reģionālās organizācijas, sadarbojoties ar atbildīgajām starptautiskajām iestādēm, kopīgi izstrādāt atbilstīga mehānisma modeli parādu atgūšanai no valstīm, kas apgrūtinātas ar parādiem, pamatojoties uz neatkarīgu ietekmes uz šo valstu sociāli ekonomisko situāciju novērtējumu, tādējādi mazinot lēmumu par parādu atvieglojumiem pārmērīgu politizāciju, tostarp novēršot iespējamo korupciju līdzekļu devēju pusē (komisijas piemērošana ar atpakaļejošu datumu); uzskata, ka tādējādi līdzekļu devēji, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, varēs ņemt vērā reālo situāciju ĀKK partnervalstī un tās vispārējo attīstības līmeni; uzskata, ka parādu atgūšanas mehānisma formas varētu būt parādu dzēšana, parādu pārstrukturēšana, parādu atmaksa vai minēto pasākumu kopums;

| 3. | aicina līdzekļu devējus kopā ar ĀKK partnervalstīm noteikt īpašus nosacījumus, ko piemēro attiecībā uz to parādu atgūšanas mehānismu, lai nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp pienākumu apkalpot parādu un pienākumu nodrošināt iedzīvotāju pamatvajadzības, jo saprātīga parādu pārvaldība ir ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

3.

aicina līdzekļu devējus kopā ar ĀKK partnervalstīm noteikt īpašus nosacījumus, ko piemēro attiecībā uz to parādu atgūšanas mehānismu, lai nodrošinātu atbilstīgu līdzsvaru starp pienākumu apkalpot parādu un pienākumu nodrošināt iedzīvotāju pamatvajadzības, jo saprātīga parādu pārvaldība ir ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījums;

| 4. | uzskata, ka papildu finansējums, ko ĀKK valstis iegūst, ja tiek dzēsti parādi, būtu jāatvēl sociālo izdevumu palielināšanai tādās jomās kā pamatizglītības un primārās veselības aprūpes nodrošināšana un HIV/AIDS, tādējādi veicinot TAM sasniegšanu; tāpēc aicina Komisiju kopā ar ĀKK partnervalstīm apsvērt iespēju, izmantojot savu konkrēto parādu atvieglojumu mehānismu vai īstenojot citas programmas, pārveidot parādus par publiskajām investīcijām sociālo pakalpojumu un sabiedrisko labumu jomā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka papildu finansējums, ko ĀKK valstis iegūst, ja tiek dzēsti parādi, būtu jāatvēl sociālo izdevumu palielināšanai tādās jomās kā pamatizglītības un primārās veselības aprūpes nodrošināšana un HIV/AIDS, tādējādi veicinot TAM sasniegšanu; tāpēc aicina Komisiju kopā ar ĀKK partnervalstīm apsvērt iespēju, izmantojot savu konkrēto parādu atvieglojumu mehānismu vai īstenojot citas programmas, pārveidot parādus par publiskajām investīcijām sociālo pakalpojumu un sabiedrisko labumu jomā;

| 5. | uzskata, ka, izskatot iespēju dzēst konkrētas ĀKK valsts parādu, to var darīt arī, lai parādu dzēšanas rezultātā iegūto finansējumu novirzītu MVU izveides finansēšanai, jo MVU dibināšana un izaugsme ir nepieciešams priekšnosacījums, lai ĀKK valstīs veidotos un attīstītos vidusšķira; tāpēc aicina Komisiju sadarbībā ar ĀKK partnervalstīm izvērtēt iespēju attiecīgā gadījumā pārveidot ĀKK parādu atgūšanas stratēģijas un pārorientēt tās uz publiskajām investīcijām MVU, ņemot vērā, ka šādi vietējo uzņēmumu veidi var būtiski veicināt darbavietu radīšanu un valsts izaugsmi un tādējādi mazināt ĀKK valstu parādu nastu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka, izskatot iespēju dzēst konkrētas ĀKK valsts parādu, to var darīt arī, lai parādu dzēšanas rezultātā iegūto finansējumu novirzītu MVU izveides finansēšanai, jo MVU dibināšana un izaugsme ir nepieciešams priekšnosacījums, lai ĀKK valstīs veidotos un attīstītos vidusšķira; tāpēc aicina Komisiju sadarbībā ar ĀKK partnervalstīm izvērtēt iespēju attiecīgā gadījumā pārveidot ĀKK parādu atgūšanas stratēģijas un pārorientēt tās uz publiskajām investīcijām MVU, ņemot vērā, ka šādi vietējo uzņēmumu veidi var būtiski veicināt darbavietu radīšanu un valsts izaugsmi un tādējādi mazināt ĀKK valstu parādu nastu;

| 6. | uzskata, ka jāveicina pieeja aizdevumiem, lai nodrošinātu dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības vidi; tāpēc aicina ĀKK valstis un privātos partnerus veikt pasākumus šīs prasības izpildei; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka jāveicina pieeja aizdevumiem, lai nodrošinātu dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības vidi; tāpēc aicina ĀKK valstis un privātos partnerus veikt pasākumus šīs prasības izpildei;

| 7. | aicina Komisiju un līdzekļu devējas valstis palīdzēt ĀKK valstīm izstrādāt valsts parādu pārvaldības stratēģijas, pamatojoties uz to valsts attīstības stratēģijām, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un it īpaši veicinot valstu ekonomikas efektīvu pārstrukturēšanu, kā arī kapitāla uzkrāšanu un ietaupījumu veidošanu valstī; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un līdzekļu devējas valstis palīdzēt ĀKK valstīm izstrādāt valsts parādu pārvaldības stratēģijas, pamatojoties uz to valsts attīstības stratēģijām, nodrošinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un it īpaši veicinot valstu ekonomikas efektīvu pārstrukturēšanu, kā arī kapitāla uzkrāšanu un ietaupījumu veidošanu valstī;

| 8. | aicina ES un ESAO nepaplašināt oficiālās attīstības palīdzības (OAP) definīciju, kā arī neuzskatīt parādu atvieglojumus par palīdzības izdevumiem; tomēr aicina ES apsvērt iespēju izmantot parādu atvieglojumus kopā ar citiem parādu atgūšanas mehānismiem kā daļu no visaptverošiem centieniem nodrošināt jaunattīstības valstu vajadzības; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un ESAO nepaplašināt oficiālās attīstības palīdzības (OAP) definīciju, kā arī neuzskatīt parādu atvieglojumus par palīdzības izdevumiem; tomēr aicina ES apsvērt iespēju izmantot parādu atvieglojumus kopā ar citiem parādu atgūšanas mehānismiem kā daļu no visaptverošiem centieniem nodrošināt jaunattīstības valstu vajadzības;

| 9. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt (ar attiecīgo starptautisko iestāžu, piemēram, ANO aģentūru, Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda, kā arī Eiropas Attīstības finansēšanas iestāžu asociācijas, palīdzību) ĀKK valstu parādsaistību rādītāja izmaiņas un ietekmi uz attīstību, pievēršot īpašu uzmanību situācijai vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju cieši uzraudzīt (ar attiecīgo starptautisko iestāžu, piemēram, ANO aģentūru, Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda, kā arī Eiropas Attīstības finansēšanas iestāžu asociācijas, palīdzību) ĀKK valstu parādsaistību rādītāja izmaiņas un ietekmi uz attīstību, pievēršot īpašu uzmanību situācijai vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs;

| 10. | aicina Komisiju, sagatavojot ziņojumu, regulāri informēt ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju par parādu atgūšanas mehānismiem, ko izmanto attiecībā uz ĀKK partnervalstīm, un to ietekmi uz valstu spēju sasniegt TAM, it īpaši saistībā ar cīņu pret badu un nepietiekamu uzturu, kā arī ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju, sagatavojot ziņojumu, regulāri informēt ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju par parādu atgūšanas mehānismiem, ko izmanto attiecībā uz ĀKK partnervalstīm, un to ietekmi uz valstu spēju sasniegt TAM, it īpaši saistībā ar cīņu pret badu un nepietiekamu uzturu, kā arī ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu;

| 11. | rosina ĀKK partnervalstis nopietni izturēties pret savu ārvalstu un iekšējo parādu pienācīgu apkalpošanu; |
| --- | --- |

11.

rosina ĀKK partnervalstis nopietni izturēties pret savu ārvalstu un iekšējo parādu pienācīgu apkalpošanu;

| 12. | uzskata, ka attīstības politikas saskaņotībai, it īpaši ar tirdzniecības, attīstības un finanšu pārredzamības politiku, jābūt ES attīstības sadarbības galvenajam principam, kā arī jābūt atbildīgas aizdošanas un aizņemšanās standartu izstrādes pamatā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka attīstības politikas saskaņotībai, it īpaši ar tirdzniecības, attīstības un finanšu pārredzamības politiku, jābūt ES attīstības sadarbības galvenajam principam, kā arī jābūt atbildīgas aizdošanas un aizņemšanās standartu izstrādes pamatā;

| 13. | aicina ĀKK partnervalstis pastiprināt valstīs īstenotos pasākumus saistībā ar saprātīgu finanšu pārvaldību, budžeta kontroli un cīņu pret korupciju, krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un stiprināt savus ilgtermiņa centienus radīt stabilu ekonomisko vidi, kas vajadzīga, lai labāk attīstītu vietējos finanšu tirgus un banku nozari; |
| --- | --- |

13.

aicina ĀKK partnervalstis pastiprināt valstīs īstenotos pasākumus saistībā ar saprātīgu finanšu pārvaldību, budžeta kontroli un cīņu pret korupciju, krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un stiprināt savus ilgtermiņa centienus radīt stabilu ekonomisko vidi, kas vajadzīga, lai labāk attīstītu vietējos finanšu tirgus un banku nozari;

| 14. | uzskata, ka ĀKK valstīm jāliek uzsvars uz ilgtspējīgu nodokļu sistēmu izveidi un īstenošanu, tostarp spēcīgas nodokļu iekasēšanas iestādes izveidi, kas spēj aizsargāt valsts galvenās pamattiesības uz pieeju finanšu līdzekļiem, kam jābūt galvenajam valsts finansējuma avotam; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ĀKK valstīm jāliek uzsvars uz ilgtspējīgu nodokļu sistēmu izveidi un īstenošanu, tostarp spēcīgas nodokļu iekasēšanas iestādes izveidi, kas spēj aizsargāt valsts galvenās pamattiesības uz pieeju finanšu līdzekļiem, kam jābūt galvenajam valsts finansējuma avotam;

| 15. | atzīst, cik liela nozīme ir starptautiskajai sadarbībai cīņā pret nelikumīgām finanšu plūsmām un saprātīgu noteikumu izstrādei attiecībā uz finansēšanu un investīcijām globālā līmenī; atgādina par ES pienākumu nodrošināt attīstības politikas saskaņotību un aicina ES atbalstīt ĀKK valstis cīņā pret nelikumīgu finansējuma un kapitāla aizplūšanu, kas atzīta par būtisku šķērsli valsts ieņēmumu mobilizēšanai attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

15.

atzīst, cik liela nozīme ir starptautiskajai sadarbībai cīņā pret nelikumīgām finanšu plūsmām un saprātīgu noteikumu izstrādei attiecībā uz finansēšanu un investīcijām globālā līmenī; atgādina par ES pienākumu nodrošināt attīstības politikas saskaņotību un aicina ES atbalstīt ĀKK valstis cīņā pret nelikumīgu finansējuma un kapitāla aizplūšanu, kas atzīta par būtisku šķērsli valsts ieņēmumu mobilizēšanai attīstības mērķiem;

| 16. | uzskata, ka ĀKK jārada klimats, kas ir labvēlīgs investīcijām, pieņemot tiesību aktus, kas garantē investoriem tiesisko noteiktību, kas tiem vajadzīga investīciju veikšanai; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ĀKK jārada klimats, kas ir labvēlīgs investīcijām, pieņemot tiesību aktus, kas garantē investoriem tiesisko noteiktību, kas tiem vajadzīga investīciju veikšanai;

| 17. | aicina uzlabot pārrobežu sadarbību ĀKK valstu starpā, apmainoties ar labāko praksi saistībā ar valsts budžeta izstrādi un kontroli pār tā izlietojumu sabiedrības labklājības nodrošināšanai; iesaka Komisijai 11. daudzgadu finanšu shēmā atvēlēt lielāku finansējumu tehniskajai palīdzībai un spēju veidošanai ĀKK valstīs, kas jāizmanto budžeta izstrādei un kontrolei un parādu pārvaldībai; |
| --- | --- |

17.

aicina uzlabot pārrobežu sadarbību ĀKK valstu starpā, apmainoties ar labāko praksi saistībā ar valsts budžeta izstrādi un kontroli pār tā izlietojumu sabiedrības labklājības nodrošināšanai; iesaka Komisijai 11. daudzgadu finanšu shēmā atvēlēt lielāku finansējumu tehniskajai palīdzībai un spēju veidošanai ĀKK valstīs, kas jāizmanto budžeta izstrādei un kontrolei un parādu pārvaldībai;

| 18. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Pasaules Bankai, Starptautiskajam Valūtas fondam un ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

18.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Pasaules Bankai, Starptautiskajam Valūtas fondam un ES dalībvalstīm.

REZOLŪCIJA (5)

par personu ar invaliditāti sociālo integrāciju jaunattīstības valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī, |
| --- | --- |

—

kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu („Kotonū nolīgums”), it īpaši tā 8. panta 4. punktu par diskriminācijas novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu („Kotonū nolīgums”), it īpaši tā 8. panta 4. punktu par diskriminācijas novēršanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), kas pieņemta 2006. gadā, un it īpaši tās 32. pantu, kurā noteikts, ka visas puses savos starptautiskās sadarbības centienos ņem vērā invaliditāti un personas ar invaliditāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), kas pieņemta 2006. gadā, un it īpaši tās 32. pantu, kurā noteikts, ka visas puses savos starptautiskās sadarbības centienos ņem vērā invaliditāti un personas ar invaliditāti,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 27. marta Rezolūciju Nr. 7/9, 2009. gada 26. marta Rezolūciju Nr. 10/7, 2010. gada 25. marta Rezolūciju Nr. 13/11 un 2011. gada 24. marta Rezolūciju Nr. 16/15, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2008. gada 27. marta Rezolūciju Nr. 7/9, 2009. gada 26. marta Rezolūciju Nr. 10/7, 2010. gada 25. marta Rezolūciju Nr. 13/11 un 2011. gada 24. marta Rezolūciju Nr. 16/15,

| — | ņemot vērā LESD 19. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. pantu, kas aizliedz jebkādu diskrimināciju, kā arī tās 21. un 26. pantu, kurā noteiktas personu ar invaliditāti tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 19. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. pantu, kas aizliedz jebkādu diskrimināciju, kā arī tās 21. un 26. pantu, kurā noteiktas personu ar invaliditāti tiesības,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2001. gada 1. novembra rezolūciju par personu ar invaliditāti un gados vecāku cilvēku tiesībām ĀKK valstīs, kā arī rezolūciju par veselības jautājumiem, jauniešiem, gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, kas pieņemta Keiptaunas asamblejā 2002. gada 21. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2001. gada 1. novembra rezolūciju par personu ar invaliditāti un gados vecāku cilvēku tiesībām ĀKK valstīs, kā arī rezolūciju par veselības jautājumiem, jauniešiem, gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, kas pieņemta Keiptaunas asamblejā 2002. gada 21. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par invaliditāti un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par invaliditāti un attīstību,

| — | ņemot vērā Pasaules ziņojumu par invaliditāti, ko Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Banka publicējusi 2011. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules ziņojumu par invaliditāti, ko Pasaules Veselības organizācija (PVO) un Pasaules Banka publicējusi 2011. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un 2010. gada Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu apkopojuma dokumentu „Turēt solījumu — vienoti Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai” (Rezolūcija Nr. 65/1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un 2010. gada Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu apkopojuma dokumentu „Turēt solījumu — vienoti Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai” (Rezolūcija Nr. 65/1),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā aicināts nodrošināt augstāku dzīves līmeni, vienlīdzīgu līdzdalību un izskaust diskriminējošu attieksmi un praksi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā aicināts nodrošināt augstāku dzīves līmeni, vienlīdzīgu līdzdalību un izskaust diskriminējošu attieksmi un praksi;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko noteica Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko noteica Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (ANO ĢA) Rezolūciju Nr. 65/186 un Rezolūciju Nr. 64/131 „Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana personu ar invaliditāti labā līdz 2015. gadam un pēc tam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (ANO ĢA) Rezolūciju Nr. 65/186 un Rezolūciju Nr. 64/131 „Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana personu ar invaliditāti labā līdz 2015. gadam un pēc tam”,

| — | ņemot vērā ES stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam „Atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010) 636 galīgā redakcija) un tās sākotnējo īstenošanas plānu 2010.–2015. gadam (SEC(2010) 1324 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam „Atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010) 636 galīgā redakcija) un tās sākotnējo īstenošanas plānu 2010.–2015. gadam (SEC(2010) 1324 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā ES Pamatnostādnes par invaliditāti un attīstību, kas paredzētas ES delegācijām un dienestiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamatnostādnes par invaliditāti un attīstību, kas paredzētas ES delegācijām un dienestiem,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Nodarbinātības biroja 2009. gadā publicēto ziņojumu „Atstumtības cena — personu ar invaliditāti atstumtības no darba tirgus ekonomiskās sekas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Nodarbinātības biroja 2009. gadā publicēto ziņojumu „Atstumtības cena — personu ar invaliditāti atstumtības no darba tirgus ekonomiskās sekas”,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartas 18. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka personām ar invaliditāti ir tiesības uz īpašiem aizsardzības pasākumiem, un 16. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz labāko fiziskās un garīgās veselības stāvokli, ko iespējams panākt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartas 18. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka personām ar invaliditāti ir tiesības uz īpašiem aizsardzības pasākumiem, un 16. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ikvienam ir tiesības uz labāko fiziskās un garīgās veselības stāvokli, ko iespējams panākt,

| — | ņemot vērā iniciatīvas „Āfrikas personu ar invaliditāti desmitgade (2000.–2009. gads)”, „Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu personu ar invaliditāti desmitgade (1993.–2002. gads)”, „Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu jaunā personu ar invaliditāti desmitgade (2003.–2012. gads)” un „Eiropas personu ar invaliditāti gads (2003. gads)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvas „Āfrikas personu ar invaliditāti desmitgade (2000.–2009. gads)”, „Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu personu ar invaliditāti desmitgade (1993.–2002. gads)”, „Āzijas un Klusā okeāna reģiona valstu jaunā personu ar invaliditāti desmitgade (2003.–2012. gads)” un „Eiropas personu ar invaliditāti gads (2003. gads)”,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.954/11/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.954/11/galīgā redakcija),

| A. | tā kā vairāk nekā vienam miljardam cilvēku pasaulē, proti, 15 % iedzīvotāju, ir kāda no invaliditātes formām (6); |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā vienam miljardam cilvēku pasaulē, proti, 15 % iedzīvotāju, ir kāda no invaliditātes formām (6);

| B. | tā kā saskaņā ar CRPD„personas ar invaliditāti ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem ierobežojumiem var apgrūtināt minēto personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem”; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar CRPD„personas ar invaliditāti ir personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem ierobežojumiem var apgrūtināt minēto personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem”;

| C. | tā kā ir vērojama tendence, ka invaliditāte nesamērīgi ietekmē mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kurā invaliditātes iespējamība palielinās līdz ar nabadzības līmeņa paaugstināšanos (WRD, 2011.), tāpēc invaliditātes jautājums skar attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir vērojama tendence, ka invaliditāte nesamērīgi ietekmē mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kurā invaliditātes iespējamība palielinās līdz ar nabadzības līmeņa paaugstināšanos (WRD, 2011.), tāpēc invaliditātes jautājums skar attīstību;

| D. | tā kā CRPD mērķis ir „veicināt, aizsargāt un nodrošināt to, lai visas personas ar invaliditāti varētu pilnībā un vienlīdzīgi izmantot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, un veicināt tām piemītošās cieņas ievērošanu”; |
| --- | --- |

D.

tā kā CRPD mērķis ir „veicināt, aizsargāt un nodrošināt to, lai visas personas ar invaliditāti varētu pilnībā un vienlīdzīgi izmantot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, un veicināt tām piemītošās cieņas ievērošanu”;

| E. | tā kā 19 Eiropas Savienības dalībvalstis un 48 ĀKK valstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un daudzas citas valstis ir to parakstījušas; |
| --- | --- |

E.

tā kā 19 Eiropas Savienības dalībvalstis un 48 ĀKK valstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un daudzas citas valstis ir to parakstījušas;

| F. | tā kā starptautiskās juridiskās saistības ir efektīvas tikai tad, ja tās atbalsta, pieņemot valstu tiesību aktus un politiku; |
| --- | --- |

F.

tā kā starptautiskās juridiskās saistības ir efektīvas tikai tad, ja tās atbalsta, pieņemot valstu tiesību aktus un politiku;

| G. | tā kā PVO un Pasaules Banka ir minējusi tādas problēmas kā neatbilstīga politika un standarti, negatīva attieksme, pakalpojumu neesamība, neatbilstīgs finansējums, nepieejamība, apspriežu un līdzdalības trūkums, kā arī datu un pierādījumu trūkums par personu ar invaliditāti izslēgšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā PVO un Pasaules Banka ir minējusi tādas problēmas kā neatbilstīga politika un standarti, negatīva attieksme, pakalpojumu neesamība, neatbilstīgs finansējums, nepieejamība, apspriežu un līdzdalības trūkums, kā arī datu un pierādījumu trūkums par personu ar invaliditāti izslēgšanu;

| H. | tā kā personas ar invaliditāti var tikt izslēgtas no visām dzīves jomām, tostarp darba vides, sabiedriskajiem pakalpojumiem, transporta, komunikācijas izglītības un informācijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā personas ar invaliditāti var tikt izslēgtas no visām dzīves jomām, tostarp darba vides, sabiedriskajiem pakalpojumiem, transporta, komunikācijas izglītības un informācijas;

| I. | tā kā valstīs, kurā dzīves ilgums pārsniedz 70 gadus, cilvēki apmēram 8 dzīves gadus sadzīvo ar vienu vai vairākām invaliditātes formām; |
| --- | --- |

I.

tā kā valstīs, kurā dzīves ilgums pārsniedz 70 gadus, cilvēki apmēram 8 dzīves gadus sadzīvo ar vienu vai vairākām invaliditātes formām;

| J. | tā kā daudzas jaunattīstības valstis ir panākušas būtisku, lai gan tikai daļēju, progresu, iekļaujot personas ar invaliditāti attīstības projektos; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzas jaunattīstības valstis ir panākušas būtisku, lai gan tikai daļēju, progresu, iekļaujot personas ar invaliditāti attīstības projektos;

| K. | tā kā ir noteikts, ka pasaulē personu ar invaliditāti nodarbinātības līmenis ir uz pusi zemāks nekā personu bez invaliditātes nodarbinātības līmenis un lielākā daļa personu ar invaliditāti darbspējīgā vecumā jaunattīstības valstīs ir bezdarbnieki un dzīvo nabadzībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir noteikts, ka pasaulē personu ar invaliditāti nodarbinātības līmenis ir uz pusi zemāks nekā personu bez invaliditātes nodarbinātības līmenis un lielākā daļa personu ar invaliditāti darbspējīgā vecumā jaunattīstības valstīs ir bezdarbnieki un dzīvo nabadzībā;

| L. | tā kā personu ar invaliditāti atstumtībai no darba tirgus ir būtiskas ekonomiskas sekas — saskaņā ar SDO aplēsēm 3–7 % no IKP Āfrikas valstīs — un tā kā integrācijas izmaksas ir daudz zemākas par atstumtības radītajām izmaksām, jo, nodrošinot personu ar invaliditāti pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, tās spēj nodrošināt sevi un citus un sniegt ieguldījumu ekonomikā; |
| --- | --- |

L.

tā kā personu ar invaliditāti atstumtībai no darba tirgus ir būtiskas ekonomiskas sekas — saskaņā ar SDO aplēsēm 3–7 % no IKP Āfrikas valstīs — un tā kā integrācijas izmaksas ir daudz zemākas par atstumtības radītajām izmaksām, jo, nodrošinot personu ar invaliditāti pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, tās spēj nodrošināt sevi un citus un sniegt ieguldījumu ekonomikā;

| M. | tā kā personu ar invaliditāti organizācijām ir īpaša nozīme, pārstāvot personas ar invaliditāti un darot zināmas viņu īpašās vajadzības politiķiem un plašākai sabiedrībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā personu ar invaliditāti organizācijām ir īpaša nozīme, pārstāvot personas ar invaliditāti un darot zināmas viņu īpašās vajadzības politiķiem un plašākai sabiedrībai;

| N. | tā kā personu ar invaliditāti atstumtība ir iemesls nevienlīdzīgai attieksmei pret šīm personām, kas izpaužas gan kā diskriminācija tiesību aktos, gan arī kā fiziski un komunikācijas šķēršļi vai sociāli aizspriedumi, vai nepamanāmība politiskajos procesos un budžeta izstrādē, un tā kā divi lielākie šķēršļi personu ar invaliditāti integrācijai sabiedrībā ir nepamanāmība un pret šīm personām vērstā negatīvā attieksme; |
| --- | --- |

N.

tā kā personu ar invaliditāti atstumtība ir iemesls nevienlīdzīgai attieksmei pret šīm personām, kas izpaužas gan kā diskriminācija tiesību aktos, gan arī kā fiziski un komunikācijas šķēršļi vai sociāli aizspriedumi, vai nepamanāmība politiskajos procesos un budžeta izstrādē, un tā kā divi lielākie šķēršļi personu ar invaliditāti integrācijai sabiedrībā ir nepamanāmība un pret šīm personām vērstā negatīvā attieksme;

| O. | tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ir īpaši neaizsargātas un ir pakļautas trīs reizes lielākam riskam ciest no vardarbības dzimuma dēļ nekā sievietes bez invaliditātes; tā kā ir vērojama bīstama tendence, ka par šāda veida vardarbību visbiežāk netiek ziņots (7), |
| --- | --- |

O.

tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ir īpaši neaizsargātas un ir pakļautas trīs reizes lielākam riskam ciest no vardarbības dzimuma dēļ nekā sievietes bez invaliditātes; tā kā ir vērojama bīstama tendence, ka par šāda veida vardarbību visbiežāk netiek ziņots (7),

| 1. | aicina visas ĀKK valstis un ES dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas un ratificējušas CRPD un tās fakultatīvo protokolu, to nevilcinoties darīt un ieviest valsts mehānismus konvencijas un tās protokola īstenošanai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

1.

aicina visas ĀKK valstis un ES dalībvalstis, kuras vēl nav parakstījušas un ratificējušas CRPD un tās fakultatīvo protokolu, to nevilcinoties darīt un ieviest valsts mehānismus konvencijas un tās protokola īstenošanai un uzraudzībai;

| 2. | aicina parlamentāriešus sadarboties, lai nodrošinātu, ka viņu pārstāvētie valstu parlamenti pieņem tiesību aktus un plānus invaliditātes jomā, tostarp veicot budžeta rūpīgu kontroli un pieņemot parlamentāriešu ierosinātos tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

aicina parlamentāriešus sadarboties, lai nodrošinātu, ka viņu pārstāvētie valstu parlamenti pieņem tiesību aktus un plānus invaliditātes jomā, tostarp veicot budžeta rūpīgu kontroli un pieņemot parlamentāriešu ierosinātos tiesību aktus;

| 3. | aicina valstu parlamentus veidot komitejas, lai uzraudzītu tiesību aktu par personu ar invaliditāti vajadzībām īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina valstu parlamentus veidot komitejas, lai uzraudzītu tiesību aktu par personu ar invaliditāti vajadzībām īstenošanu;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmē tika atzīts, ka personu ar invaliditāti tiesību ievērošanai ir izšķiroša nozīme TAM sasniegšanā; tāpēc aicina starptautisko sabiedrību TAM iniciatīvas izstrādāt tā, lai personas ar invaliditāti tiktu iekļautas galvenajās mērķa grupās; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada Tūkstošgades attīstības mērķu augstākā līmeņa sanāksmē tika atzīts, ka personu ar invaliditāti tiesību ievērošanai ir izšķiroša nozīme TAM sasniegšanā; tāpēc aicina starptautisko sabiedrību TAM iniciatīvas izstrādāt tā, lai personas ar invaliditāti tiktu iekļautas galvenajās mērķa grupās;

| 5. | atzīst, ka īpašie pasākumi, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti vienlīdzību, tostarp attiecīgā gadījumā vēlēšanu kvotu noteikšana vietējā līmenī, ir pozitīvi ietekmējuši priekšstatu par personām ar invaliditāti valsts līmenī, un rosina ĀKK un ES turpināt stiprināt personu ar invaliditāti tiesības; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka īpašie pasākumi, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti vienlīdzību, tostarp attiecīgā gadījumā vēlēšanu kvotu noteikšana vietējā līmenī, ir pozitīvi ietekmējuši priekšstatu par personām ar invaliditāti valsts līmenī, un rosina ĀKK un ES turpināt stiprināt personu ar invaliditāti tiesības;

| 6. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļiem būtu aktīvāk jāiesaistās stereotipu izskaušanā un integrācijas veicināšanā; aicina lēmumu pieņēmējus starptautiskā, valsts un vietējā līmenī nodrošināt un veicināt izpratnes veidošanu ar plašsaziņas līdzekļu, izglītības politikas un sabiedrības informēšanas kampaņu palīdzību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka plašsaziņas līdzekļiem būtu aktīvāk jāiesaistās stereotipu izskaušanā un integrācijas veicināšanā; aicina lēmumu pieņēmējus starptautiskā, valsts un vietējā līmenī nodrošināt un veicināt izpratnes veidošanu ar plašsaziņas līdzekļu, izglītības politikas un sabiedrības informēšanas kampaņu palīdzību;

| 7. | pārliecinoši uzsver, ka izpratnes par personu ar invaliditāti integrācijas problēmām veidošanā būtiska nozīme ir personu ar invaliditāti organizācijām; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis atbalstīt personu ar invaliditāti tiesību aizsardzības kustības attīstību ĀKK valstīs un ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

pārliecinoši uzsver, ka izpratnes par personu ar invaliditāti integrācijas problēmām veidošanā būtiska nozīme ir personu ar invaliditāti organizācijām; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis atbalstīt personu ar invaliditāti tiesību aizsardzības kustības attīstību ĀKK valstīs un ES dalībvalstīs;

| 8. | uzsver, ka jānodrošina pieejama vide un mācību materiāli, lai veicinātu visu bērnu un pieaugušo ar invaliditāti līdzdalību izglītībā; norāda, ka jāveicina un jāatbalsta tādas izglītības kultūras attīstība, kurai raksturīga iejūtība un spēja reaģēt uz jauniešu ar invaliditāti vajadzībām, it īpaši nodrošinot specializētu apmācību atbalsta sniedzējiem pedagogiem; uzsver, ka līdzekļu devējām valstīm ir izšķiroša nozīme, atbalstot pieejamu izglītības infrastruktūru un nodrošinot, ka ES savos izglītības nozares dialogos iekļauj pienākumu ņemt vērā invaliditātes aspektu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka jānodrošina pieejama vide un mācību materiāli, lai veicinātu visu bērnu un pieaugušo ar invaliditāti līdzdalību izglītībā; norāda, ka jāveicina un jāatbalsta tādas izglītības kultūras attīstība, kurai raksturīga iejūtība un spēja reaģēt uz jauniešu ar invaliditāti vajadzībām, it īpaši nodrošinot specializētu apmācību atbalsta sniedzējiem pedagogiem; uzsver, ka līdzekļu devējām valstīm ir izšķiroša nozīme, atbalstot pieejamu izglītības infrastruktūru un nodrošinot, ka ES savos izglītības nozares dialogos iekļauj pienākumu ņemt vērā invaliditātes aspektu;

| 9. | uzsver, ka 98 % bērnu ar invaliditāti jaunattīstības valstīs nav pieejama bezmaksas vispārējā pamatizglītība; uzsver, ka šis apstāklis liegs pilnībā sasniegt otro Tūkstošgades attīstības mērķi; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka 98 % bērnu ar invaliditāti jaunattīstības valstīs nav pieejama bezmaksas vispārējā pamatizglītība; uzsver, ka šis apstāklis liegs pilnībā sasniegt otro Tūkstošgades attīstības mērķi;

| 10. | uzsver, ka jāturpina uzlabot izglītības iestādes un jāveicina tādas izglītības kultūras veidošana, kas vērsta uz to, lai efektīvi nodrošinātu jauniešu ar invaliditāti vajadzības; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka jāturpina uzlabot izglītības iestādes un jāveicina tādas izglītības kultūras veidošana, kas vērsta uz to, lai efektīvi nodrošinātu jauniešu ar invaliditāti vajadzības;

| 11. | prasa valstu valdībām un vietējām pašvaldībām visos jaunajos tiesību aktos iekļaut visus pieejamības aspektus un pielāgot spēkā esošos tiesību aktus, lai izpildītu pieejamības nodrošināšanas prasības; aicina līdzekļu devējas valstis attīstības politikas un līgumattiecību ar citām valstīm plānošanā un īstenošanā ņemt vērā visus pieejamības aspektus; |
| --- | --- |

11.

prasa valstu valdībām un vietējām pašvaldībām visos jaunajos tiesību aktos iekļaut visus pieejamības aspektus un pielāgot spēkā esošos tiesību aktus, lai izpildītu pieejamības nodrošināšanas prasības; aicina līdzekļu devējas valstis attīstības politikas un līgumattiecību ar citām valstīm plānošanā un īstenošanā ņemt vērā visus pieejamības aspektus;

| 12. | aicina veikt labākās prakses apmaiņu starp jaunattīstības un attīstītajām valstīm; aicina Eiropas Komisiju izveidot forumu, lai ar citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem apmainītos ar invaliditātes aspekta integrācijas praksi un aicina Komisiju labāk pildīt savas saistības, kas noteiktas CRPD 32. pantā; |
| --- | --- |

12.

aicina veikt labākās prakses apmaiņu starp jaunattīstības un attīstītajām valstīm; aicina Eiropas Komisiju izveidot forumu, lai ar citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem apmainītos ar invaliditātes aspekta integrācijas praksi un aicina Komisiju labāk pildīt savas saistības, kas noteiktas CRPD 32. pantā;

| 13. | uzsver, ka, lai efektīvi īstenotu CRPD, liela nozīme ir datu apkopošanai, un aicina ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdības cieši sadarboties ar valstu statistikas iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota un prioritizēta sīkāk sadalītu datu apkopošana un ka to darba un politikas īstenošanas pamatā ir jaunākie un visaptverošākie dati; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, lai efektīvi īstenotu CRPD, liela nozīme ir datu apkopošanai, un aicina ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdības cieši sadarboties ar valstu statistikas iestādēm, lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota un prioritizēta sīkāk sadalītu datu apkopošana un ka to darba un politikas īstenošanas pamatā ir jaunākie un visaptverošākie dati;

| 14. | rosina ĀKK valstis savās valsts attīstības programmās paredzēt personu ar invaliditāti integrāciju, pieņemt mehānismus, lai palielinātu šo personu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas procesos, paredzēt personām ar invaliditāti īpašu un atbilstīgu finansējumu budžetā un nodrošināt visiem plašāku informāciju par slimībām, kas var izraisīt invaliditāti; |
| --- | --- |

14.

rosina ĀKK valstis savās valsts attīstības programmās paredzēt personu ar invaliditāti integrāciju, pieņemt mehānismus, lai palielinātu šo personu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas procesos, paredzēt personām ar invaliditāti īpašu un atbilstīgu finansējumu budžetā un nodrošināt visiem plašāku informāciju par slimībām, kas var izraisīt invaliditāti;

| 15. | rosina ĀKK valstis veicināt integrējošu attieksmi pret invaliditāti un priekšstatus par to un visos līmeņos sekmēt dialogu starp personām ar invaliditāti un valsti; |
| --- | --- |

15.

rosina ĀKK valstis veicināt integrējošu attieksmi pret invaliditāti un priekšstatus par to un visos līmeņos sekmēt dialogu starp personām ar invaliditāti un valsti;

| 16. | aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības īstenot pasākumus labošanas iestādēs, lai nodrošinātu, ka likumpārkāpējiem ar invaliditāti, gan atrodoties ieslodzījumā, gan sabiedrībā, tiek nodrošinātas iespējas, kas atbilst viņu īpašajai situācijai; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības īstenot pasākumus labošanas iestādēs, lai nodrošinātu, ka likumpārkāpējiem ar invaliditāti, gan atrodoties ieslodzījumā, gan sabiedrībā, tiek nodrošinātas iespējas, kas atbilst viņu īpašajai situācijai;

| 17. | atbalsta ĀKK valstu centienus uzlabot pieeju izglītībai, mikrokreditēšanas shēmām un citām iespējām, kas ļauj gūt ienākumus; |
| --- | --- |

17.

atbalsta ĀKK valstu centienus uzlabot pieeju izglītībai, mikrokreditēšanas shēmām un citām iespējām, kas ļauj gūt ienākumus;

| 18. | prasa ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm paplašināt ikvienas personas, tostarp personu ar invaliditāti, zināšanas par HIV/AIDS, jo personas ar invaliditāti bieži vien tiek izslēgtas no HIV/AIDS novēršanas pasākumiem un aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

18.

prasa ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm paplašināt ikvienas personas, tostarp personu ar invaliditāti, zināšanas par HIV/AIDS, jo personas ar invaliditāti bieži vien tiek izslēgtas no HIV/AIDS novēršanas pasākumiem un aprūpes pakalpojumiem;

| 19. | aicina, īstenojot attiecīgos ES un kopīgos projektus, pārbaudīt invaliditātes aspekta integrācijas iespējas; |
| --- | --- |

19.

aicina, īstenojot attiecīgos ES un kopīgos projektus, pārbaudīt invaliditātes aspekta integrācijas iespējas;

| 20. | aicina rūpīgi pārbaudīt ES finansētos infrastruktūras projektus, lai nodrošinātu to pieejamību personām ar invaliditāti, un iekārtot vai uzlabot ES delegāciju birojus trešās valstīs tā, lai tie būtu piemēroti personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

20.

aicina rūpīgi pārbaudīt ES finansētos infrastruktūras projektus, lai nodrošinātu to pieejamību personām ar invaliditāti, un iekārtot vai uzlabot ES delegāciju birojus trešās valstīs tā, lai tie būtu piemēroti personām ar invaliditāti;

| 21. | aicina ES savos projektos, tostarp projektos, kas uzlabo pieeju taisnīgumam, ņemt vērā personu ar invaliditāti un invalīdu organizāciju vajadzības; prasa valstu stratēģijas dokumentos ņemt vērā personu ar invaliditāti vajadzības; |
| --- | --- |

21.

aicina ES savos projektos, tostarp projektos, kas uzlabo pieeju taisnīgumam, ņemt vērā personu ar invaliditāti un invalīdu organizāciju vajadzības; prasa valstu stratēģijas dokumentos ņemt vērā personu ar invaliditāti vajadzības;

| 22. | uzsver, ka ES un ĀKK būtu jāveicina integrācijas politika visos attiecīgajos ANO un starptautiskajos forumos, jo daudzās augsta līmeņa starptautiskajās diskusijās (Rio+20, ESAO programma) invaliditātes aspekts patlaban netiek ņemts vērā, taču tas jānosaka par vienu no svarīgākajiem jautājumiem politiskajā darba kārtībā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES un ĀKK būtu jāveicina integrācijas politika visos attiecīgajos ANO un starptautiskajos forumos, jo daudzās augsta līmeņa starptautiskajās diskusijās (Rio+20, ESAO programma) invaliditātes aspekts patlaban netiek ņemts vērā, taču tas jānosaka par vienu no svarīgākajiem jautājumiem politiskajā darba kārtībā;

| 23. | uzsver, ka ir daudz un dažādi invaliditātes iemesli un, lai tos novērstu, jāīsteno dažādi politikas pasākumi; tāpēc aicina ĀKK valstis īstenot pasākumus ceļu satiksmes drošības jomā, cīnīties pret uztura nepietiekamību kā invaliditāti veicinošu riska faktoru, uzlabot pieeju tīram dzeramajam ūdenim, pievērst uzmanību ar invaliditāti saistītajām konfliktu sekām un nodrošināt pieeju sabiedrības veselības aizsardzības pakalpojumiem un pienācīgam darbam, veicinot invaliditātes aspekta iekļaušanu savos valsts attīstības plānos; aicina ES piešķirt prioritāti minētajiem apsvērumiem, īstenojot sadarbību attīstības jomā ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir daudz un dažādi invaliditātes iemesli un, lai tos novērstu, jāīsteno dažādi politikas pasākumi; tāpēc aicina ĀKK valstis īstenot pasākumus ceļu satiksmes drošības jomā, cīnīties pret uztura nepietiekamību kā invaliditāti veicinošu riska faktoru, uzlabot pieeju tīram dzeramajam ūdenim, pievērst uzmanību ar invaliditāti saistītajām konfliktu sekām un nodrošināt pieeju sabiedrības veselības aizsardzības pakalpojumiem un pienācīgam darbam, veicinot invaliditātes aspekta iekļaušanu savos valsts attīstības plānos; aicina ES piešķirt prioritāti minētajiem apsvērumiem, īstenojot sadarbību attīstības jomā ar ĀKK valstīm;

| 24. | aicina ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju vienu reizi divos gados ziņot, pārskatīt un uzsvērt labāko praksi un progresu iekļautības jomā ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

24.

aicina ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju vienu reizi divos gados ziņot, pārskatīt un uzsvērt labāko praksi un progresu iekļautības jomā ĀKK valstīs;

| 25. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

25.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei.

REZOLŪCIJA (8)

par pārtikas krīzi Somālijas pussalā, it īpaši Somālijā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī, |
| --- | --- |

—

kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2011. gada 24. augusta paziņojumu par Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz badu Somālijas pussalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2011. gada 24. augusta paziņojumu par Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz badu Somālijas pussalā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 25. augustā Adisabebā organizēto Starptautisko līdzekļu devēju konferenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 25. augustā Adisabebā organizēto Starptautisko līdzekļu devēju konferenci,

| A. | tā kā ilgstošais sausums, kas posta Somālijas pussalu, kopā ar reģionā notiekošajiem konfliktiem, augstajām pārtikas preču cenām un arvien ierobežotākiem resursiem ir izraisījis pasaulē lielāko humanitāro un pārtikas krīzi, kas pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja datiem patlaban skar 13,3 miljonus cilvēku, tostarp 840 000 bēgļu, un tā dēļ jau ir miruši desmitiem tūkstoši cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse bija bērni; |
| --- | --- |

A.

tā kā ilgstošais sausums, kas posta Somālijas pussalu, kopā ar reģionā notiekošajiem konfliktiem, augstajām pārtikas preču cenām un arvien ierobežotākiem resursiem ir izraisījis pasaulē lielāko humanitāro un pārtikas krīzi, kas pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroja datiem patlaban skar 13,3 miljonus cilvēku, tostarp 840 000 bēgļu, un tā dēļ jau ir miruši desmitiem tūkstoši cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse bija bērni;

| B. | tā kā Somālijas pussalā valda ārkārtas situācija, kas saistīta ar lielāko sausumu pēdējo 60 gadu laikā un iedzīvotāju masveida pārvietošanu — ceturtā daļa no 7,5 miljoniem somāliešu ir vai nu pārvietoti iekšzemē vai arī kā bēgļi devušies uz kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā Somālijas pussalā valda ārkārtas situācija, kas saistīta ar lielāko sausumu pēdējo 60 gadu laikā un iedzīvotāju masveida pārvietošanu — ceturtā daļa no 7,5 miljoniem somāliešu ir vai nu pārvietoti iekšzemē vai arī kā bēgļi devušies uz kaimiņvalstīm;

| C. | tā kā lielākajā daļā sausuma skarto reģionu uztura nepietiekamības rādītāji ir augstāki par 30 %, kas vairāk nekā divreiz pārsniedz starptautiskajā līmenī atzīto ārkārtas robežvērtību; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākajā daļā sausuma skarto reģionu uztura nepietiekamības rādītāji ir augstāki par 30 %, kas vairāk nekā divreiz pārsniedz starptautiskajā līmenī atzīto ārkārtas robežvērtību;

| D. | tā kā šajā humanitārajā katastrofā vissmagāk cietusi Somālija, kurā skarti 4 miljoni iedzīvotāju un sešos reģionos noteikts bada stāvoklis; tā kā šos apstākļus saasina Somālijas ierobežotie dabas resursi un sekas, ko radījis jau divdesmit gadus ilgstošais konflikts šajā teritorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā humanitārajā katastrofā vissmagāk cietusi Somālija, kurā skarti 4 miljoni iedzīvotāju un sešos reģionos noteikts bada stāvoklis; tā kā šos apstākļus saasina Somālijas ierobežotie dabas resursi un sekas, ko radījis jau divdesmit gadus ilgstošais konflikts šajā teritorijā;

| E. | tā kā katru nedēļu bada dēļ bēgļu gaitās dodas tūkstošiem iedzīvotāju, bēgļu nometnēs ar katru dienu pasliktinās humanitārā situācija — 30 % bērnu vecumā līdz pieciem gadiem cieš no uztura nepietiekamības, izceļas tādu slimību epidēmijas kā holera un masalas, un ir ziņas par vairākiem izvarošanas gadījumiem (9); |
| --- | --- |

E.

tā kā katru nedēļu bada dēļ bēgļu gaitās dodas tūkstošiem iedzīvotāju, bēgļu nometnēs ar katru dienu pasliktinās humanitārā situācija — 30 % bērnu vecumā līdz pieciem gadiem cieš no uztura nepietiekamības, izceļas tādu slimību epidēmijas kā holera un masalas, un ir ziņas par vairākiem izvarošanas gadījumiem (9);

| F. | tā kā 80 % no bēgļiem ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem, atrodoties vai nu ceļā, vai nu bēgļu nometnēs, cieš no seksuālas vardarbības un draudiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 80 % no bēgļiem ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem, atrodoties vai nu ceļā, vai nu bēgļu nometnēs, cieš no seksuālas vardarbības un draudiem;

| G. | tā kā Dadāba Kenijā pašlaik ir pasaulē lielākā bēgļu nometne, un tajā paredzēto 90 000 bēgļu vietā dzīvo 463 710 personas (10); tā kā kādā brīdī vairāk nekā 3 000 somāliešu šķērsoja valsts robežas, lai pārtikas un drošības meklējumos dotos uz Etiopiju un Keniju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Dadāba Kenijā pašlaik ir pasaulē lielākā bēgļu nometne, un tajā paredzēto 90 000 bēgļu vietā dzīvo 463 710 personas (10); tā kā kādā brīdī vairāk nekā 3 000 somāliešu šķērsoja valsts robežas, lai pārtikas un drošības meklējumos dotos uz Etiopiju un Keniju;

| H. | tā kā pašlaik sausuma apkarošanai reģionā piešķirti tikai 62 % no Apvienoto Nāciju Organizācijas lūgtajiem 2,4 miljardiem USD un vēl ir vajadzīgi 940 miljoni USD, lai šim reģionam varētu sniegt būtiski nepieciešamo palīdzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašlaik sausuma apkarošanai reģionā piešķirti tikai 62 % no Apvienoto Nāciju Organizācijas lūgtajiem 2,4 miljardiem USD un vēl ir vajadzīgi 940 miljoni USD, lai šim reģionam varētu sniegt būtiski nepieciešamo palīdzību;

| I. | tā kā galvenais šķērslis pārtika trūkumu atvieglošanai šajā reģionā joprojām ir piekļuve iedzīvotājiem; tā kā Somālija joprojām ir humānās palīdzības sniedzējiem viena no bīstamākajām valstīm pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā galvenais šķērslis pārtika trūkumu atvieglošanai šajā reģionā joprojām ir piekļuve iedzīvotājiem; tā kā Somālija joprojām ir humānās palīdzības sniedzējiem viena no bīstamākajām valstīm pasaulē;

| J. | tā kā Pasaules pārtikas programmai ir vajadzīgi vēl 250 miljoni EUR, lai varētu nodrošināt palīdzību turpmākajiem sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Pasaules pārtikas programmai ir vajadzīgi vēl 250 miljoni EUR, lai varētu nodrošināt palīdzību turpmākajiem sešiem mēnešiem;

| K. | tā kā, lai reaģētu uz šo ārkārtas situāciju Somālijas pussalā, Komisija šim reģionam ir piešķīrusi 97,47 miljonus EUR un gatavojas palielināt savu atbalstu, kas nozīmē, ka šogad tā no sausuma cietušajām kopienām piešķirs humāno palīdzību 158 miljonu EUR apmērā; tā kā Āfrikas Savienības vadošās dalībvalstis Adisabebā notikušajā Starptautiskajā Līdzekļu devēju konferencē ir apsolījušas piešķirt gandrīz 350 miljonus USD sausuma skartajām valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai reaģētu uz šo ārkārtas situāciju Somālijas pussalā, Komisija šim reģionam ir piešķīrusi 97,47 miljonus EUR un gatavojas palielināt savu atbalstu, kas nozīmē, ka šogad tā no sausuma cietušajām kopienām piešķirs humāno palīdzību 158 miljonu EUR apmērā; tā kā Āfrikas Savienības vadošās dalībvalstis Adisabebā notikušajā Starptautiskajā Līdzekļu devēju konferencē ir apsolījušas piešķirt gandrīz 350 miljonus USD sausuma skartajām valstīm;

| L. | tā kā Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) galvenokārt finansē Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, ko savukārt finansē no devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) ilgtermiņa attīstībai paredzētās budžeta iedaļas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) galvenokārt finansē Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, ko savukārt finansē no devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) ilgtermiņa attīstībai paredzētās budžeta iedaļas;

| M. | tā kā klimata pārmaiņas ir būtiski ietekmējušas ražību, kas kopā ar pieaugošajām pārtikas preču cenām kavē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā klimata pārmaiņas ir būtiski ietekmējušas ražību, kas kopā ar pieaugošajām pārtikas preču cenām kavē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;

| N. | tā kā jāatbalsta ganību lopkopība, lopkopība un nodrošinātība ar ūdeni (tostarp aizsprostu un cauruļvadu sistēmu izveide); tā kā nopietnas bažas rada ganu kopienu pašreizējā situācija Somālijas pussalā; tā kā valstu valdībām jābalstās uz jau paveikto labo darbu un attiecīgajos reģionos jāveic sausuma pārvaldības institucionalizācija; |
| --- | --- |

N.

tā kā jāatbalsta ganību lopkopība, lopkopība un nodrošinātība ar ūdeni (tostarp aizsprostu un cauruļvadu sistēmu izveide); tā kā nopietnas bažas rada ganu kopienu pašreizējā situācija Somālijas pussalā; tā kā valstu valdībām jābalstās uz jau paveikto labo darbu un attiecīgajos reģionos jāveic sausuma pārvaldības institucionalizācija;

| 1. | pauž lielas bažas par vēl nepieredzēto humanitāro stāvokli Somālijas pussalā, kas turpina pasliktināties, un pauž nožēlu par nepieņemami lielo bada upuru skaitu; |
| --- | --- |

1.

pauž lielas bažas par vēl nepieredzēto humanitāro stāvokli Somālijas pussalā, kas turpina pasliktināties, un pauž nožēlu par nepieņemami lielo bada upuru skaitu;

| 2. | uzsver, ka situācija varētu uzlaboties ne agrāk par nākamo gadu, jo raža ienāksies vēlāk un tā būs mazāka nekā parasti, ir sarukušas ganību platības un ūdens ieguves vietas un paaugstinājušās pamatlabību, piemēram, kukurūzas, cenas, ūdens cenas un degvielas cenas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka situācija varētu uzlaboties ne agrāk par nākamo gadu, jo raža ienāksies vēlāk un tā būs mazāka nekā parasti, ir sarukušas ganību platības un ūdens ieguves vietas un paaugstinājušās pamatlabību, piemēram, kukurūzas, cenas, ūdens cenas un degvielas cenas;

| 3. | aicina starptautisko sabiedrību vairāk mobilizēties — tai ir divkāršiem spēkiem jārisina šis ārkārtas stāvoklis, lai nodrošinātu arvien pieaugošās vajadzības pēc humānās palīdzības un neļautu situācijai pasliktināties vēl vairāk; |
| --- | --- |

3.

aicina starptautisko sabiedrību vairāk mobilizēties — tai ir divkāršiem spēkiem jārisina šis ārkārtas stāvoklis, lai nodrošinātu arvien pieaugošās vajadzības pēc humānās palīdzības un neļautu situācijai pasliktināties vēl vairāk;

| 4. | prasa pilnveidot palīdzības sniegšanu, izvēloties uzticamus vietējos partnerus, uzlabojot koordināciju un labāk organizējot palīdzības izplatīšanu, tādējādi izvairoties no tās novirzīšanas un izlaupīšanas; |
| --- | --- |

4.

prasa pilnveidot palīdzības sniegšanu, izvēloties uzticamus vietējos partnerus, uzlabojot koordināciju un labāk organizējot palīdzības izplatīšanu, tādējādi izvairoties no tās novirzīšanas un izlaupīšanas;

| 5. | pauž atzinību par ES (Eiropas Komisijas un dalībvalstu) mobilizēšanos un aicina palielināt piešķiramo palīdzības apjomu; pauž gandarījumu par Āfrikas Savienības centieniem mazināt šo krīzi un prasa papildus pārtikas palīdzībai teritorijā steidzami uzlabot veselības aprūpes un sanitāros apstākļus; |
| --- | --- |

5.

pauž atzinību par ES (Eiropas Komisijas un dalībvalstu) mobilizēšanos un aicina palielināt piešķiramo palīdzības apjomu; pauž gandarījumu par Āfrikas Savienības centieniem mazināt šo krīzi un prasa papildus pārtikas palīdzībai teritorijā steidzami uzlabot veselības aprūpes un sanitāros apstākļus;

| 6. | asi nosoda islāmistu militāro grupējumu al–Shabab par to, ka tas kavē humānās palīdzības organizācijām un Pasaules pārtikas programmai sniegt pārtikas palīdzību, cik vien iespējams, lielākam skaitam cilvēku; |
| --- | --- |

6.

asi nosoda islāmistu militāro grupējumu al–Shabab par to, ka tas kavē humānās palīdzības organizācijām un Pasaules pārtikas programmai sniegt pārtikas palīdzību, cik vien iespējams, lielākam skaitam cilvēku;

| 7. | atkārto, ka cīņai pret terorismu jābūt prioritātei, taču aicina uz solidaritāti kaimiņvalstu starpā, lai izvairītos no kara, kura sekas būtu patiesi postošas; |
| --- | --- |

7.

atkārto, ka cīņai pret terorismu jābūt prioritātei, taču aicina uz solidaritāti kaimiņvalstu starpā, lai izvairītos no kara, kura sekas būtu patiesi postošas;

| 8. | uzsver, ka Somālijas iedzīvotājiem, it īpaši valsts centrālajā un dienvidu daļā un kaujinieku grupējuma al-Shabab kontrolētajās zonās, ir ārkārtīgi grūti piekļūt pārtikas palīdzībai; prasa iesaistīt visas ar Somālijas konfliktu saistītās personas visos līmeņos; mudina izveidot nacionālās samierināšanas sistēmu, lai liktu pamatus valsts atjaunošanai; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Somālijas iedzīvotājiem, it īpaši valsts centrālajā un dienvidu daļā un kaujinieku grupējuma al-Shabab kontrolētajās zonās, ir ārkārtīgi grūti piekļūt pārtikas palīdzībai; prasa iesaistīt visas ar Somālijas konfliktu saistītās personas visos līmeņos; mudina izveidot nacionālās samierināšanas sistēmu, lai liktu pamatus valsts atjaunošanai;

| 9. | aicina atbildīgās varas iestādes saskaņā ar starptautiskajiem humanitāro tiesību aktiem humānās palīdzības organizācijām piešķirt brīvu piekļuvi un jebkuros apstākļos nodrošināt civiliedzīvotāju, īpaši sieviešu un bērnu, aizsardzību; stingri nosoda arī vardarbības pastiprināšanos, tostarp pašnāvnieku uzbrukumus un cilvēku nolaupīšanu; |
| --- | --- |

9.

aicina atbildīgās varas iestādes saskaņā ar starptautiskajiem humanitāro tiesību aktiem humānās palīdzības organizācijām piešķirt brīvu piekļuvi un jebkuros apstākļos nodrošināt civiliedzīvotāju, īpaši sieviešu un bērnu, aizsardzību; stingri nosoda arī vardarbības pastiprināšanos, tostarp pašnāvnieku uzbrukumus un cilvēku nolaupīšanu;

| 10. | aicina Eiropas Savienību un reģiona valstu valdības steidzami uzlabot pāreju no humānās palīdzības uz attīstības palīdzību; aicina Komisiju atbalstīt Austrumāfrikas valstu projektus bada novēršanas spēju uzlabošanai un sausuma agrās brīdināšanas sistēmas ieviešanai; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienību un reģiona valstu valdības steidzami uzlabot pāreju no humānās palīdzības uz attīstības palīdzību; aicina Komisiju atbalstīt Austrumāfrikas valstu projektus bada novēršanas spēju uzlabošanai un sausuma agrās brīdināšanas sistēmas ieviešanai;

| 11. | uzsver, ka arī Āfrikas valstīm ir jāveic ilgtermiņa pasākumi ar starptautiskās sabiedrības atbalstu, lai nodrošinātu, ka sausums automātiski neizraisa badu; uzsver, ka neatliekamie pasākumi ir jāpieņem, vienlaikus sniedzot ilgtermiņa atbalstu, lai garantētu stabilus iztikas līdzekļus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka arī Āfrikas valstīm ir jāveic ilgtermiņa pasākumi ar starptautiskās sabiedrības atbalstu, lai nodrošinātu, ka sausums automātiski neizraisa badu; uzsver, ka neatliekamie pasākumi ir jāpieņem, vienlaikus sniedzot ilgtermiņa atbalstu, lai garantētu stabilus iztikas līdzekļus;

| 12. | aicina Āfrikas valstu valdības pildīt savas saistības atvēlēt vismaz 10 % no sava valsts budžeta lauksaimniecībai, lai panāktu 6 % gada pieauguma rādītāju lauksaimniecības nozarē, lai garantētu mazo lauksaimnieku pieeju zemei un investīcijas lauksaimniecībā un tirdzniecībā, nodrošinot saviem pilsoņiem ikdienas uztura vajadzības; |
| --- | --- |

12.

aicina Āfrikas valstu valdības pildīt savas saistības atvēlēt vismaz 10 % no sava valsts budžeta lauksaimniecībai, lai panāktu 6 % gada pieauguma rādītāju lauksaimniecības nozarē, lai garantētu mazo lauksaimnieku pieeju zemei un investīcijas lauksaimniecībā un tirdzniecībā, nodrošinot saviem pilsoņiem ikdienas uztura vajadzības;

| 13. | šai sakarībā pauž atzinību par Komisijas lēmumu attiecīgajam reģionam līdz 2013. gadam piešķirt vairāk nekā 680 miljonus EUR, kas izpaužas kā ilgtermiņa atbalsts lauksaimniecībai, lauku attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku un tā lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana; aicina palielināt lauksaimniecībai sniegtās oficiālās attīstības palīdzības daļu; |
| --- | --- |

13.

šai sakarībā pauž atzinību par Komisijas lēmumu attiecīgajam reģionam līdz 2013. gadam piešķirt vairāk nekā 680 miljonus EUR, kas izpaužas kā ilgtermiņa atbalsts lauksaimniecībai, lauku attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku un tā lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana; aicina palielināt lauksaimniecībai sniegtās oficiālās attīstības palīdzības daļu;

| 14. | prasa nodrošināt lielāku pārredzamību, augstāku kvalitāti un savlaicīgumu informācijā par pārtikas rezervēm un krājumiem, kā arī par cenu veidošanos starptautiskā līmenī, kā prasīts Komisijas nesenajā paziņojumā par aktuālo jautājumu risināšanu preču tirgu un izejvielu jomā; prasa finanšu iestādēm, kas nodarbojas ar spekulāciju pārtikas preču un lauksaimniecības preču tirgos, pārtraukt spekulatīvās darbības, kas rada augstas un nepastāvīgas pārtikas preču cenas, un par mērķi izvirzīt nevis peļņu, bet gan cīņu pret nabadzību un cilvēku ciešanām; |
| --- | --- |

14.

prasa nodrošināt lielāku pārredzamību, augstāku kvalitāti un savlaicīgumu informācijā par pārtikas rezervēm un krājumiem, kā arī par cenu veidošanos starptautiskā līmenī, kā prasīts Komisijas nesenajā paziņojumā par aktuālo jautājumu risināšanu preču tirgu un izejvielu jomā; prasa finanšu iestādēm, kas nodarbojas ar spekulāciju pārtikas preču un lauksaimniecības preču tirgos, pārtraukt spekulatīvās darbības, kas rada augstas un nepastāvīgas pārtikas preču cenas, un par mērķi izvirzīt nevis peļņu, bet gan cīņu pret nabadzību un cilvēku ciešanām;

| 15. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei un ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības iestādēm, Starpvaldību attīstības iestādes valstu valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un ES dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

15.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei un ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības iestādēm, Starpvaldību attīstības iestādes valstu valdībām un parlamentiem, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un ES dalībvalstu valdībām.

REZOLŪCIJA (11)

par Arābu valstu atmodas ietekmi uz Subsahāras reģiona kaimiņvalstīm

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī, |
| --- | --- |

—

kuras sanāksme notika Lomē (Togo) 2011. gada 21.–23. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija Rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos — sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (ACP-EU/100.958/11/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija Rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos — sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (ACP-EU/100.958/11/galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. un 7. februāra, 7. aprīļa un 7. jūlija rezolūcijas attiecīgi par situāciju Tunisijā un Ēģiptē, par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi, par situāciju Sīrijā, Bahreinā un Jemenā un par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 3. un 7. februāra, 7. aprīļa un 7. jūlija rezolūcijas attiecīgi par situāciju Tunisijā un Ēģiptē, par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi, par situāciju Sīrijā, Bahreinā un Jemenā un par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam,

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas izstrādi kopš 2004. gada un it īpaši Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011) 3030) un 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011) 200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas izstrādi kopš 2004. gada un it īpaši Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011) 3030) un 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011) 200),

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. gadā un 2010. gadā grozīto ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. gadā un 2010. gadā grozīto ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 4.–5. septembra Kairas deklarāciju „Politikas pārvaldības stiprināšana mieram, drošībai un stabilitātei Āfrikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 4.–5. septembra Kairas deklarāciju „Politikas pārvaldības stiprināšana mieram, drošībai un stabilitātei Āfrikā”,

| — | ņemot vērā 2007. gada 30. janvāra Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 30. janvāra Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā ANO 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvenciju par bēgļa statusu un tās 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvenciju par bēgļa statusu un tās 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļa statusu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| A. | tā kā Tunisijas, Ēģiptes un Lībijas tautu uzvara atspoguļo jaunas cerību, brīvības, solidaritātes, demokrātijas un patiesu pārmaiņu vēsmas, ko vēlējušās gan trīs šīs tautas, gan visas apspiestās tautas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Tunisijas, Ēģiptes un Lībijas tautu uzvara atspoguļo jaunas cerību, brīvības, solidaritātes, demokrātijas un patiesu pārmaiņu vēsmas, ko vēlējušās gan trīs šīs tautas, gan visas apspiestās tautas;

| B. | tā kā šo apvērsumu rezultātā ir zaudētas cilvēku dzīvības, bet miljoniem cilvēku tikuši pārvietoti vai kļuvuši par bēgļiem gan attiecīgajās valstīs, gan ārpus tām; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo apvērsumu rezultātā ir zaudētas cilvēku dzīvības, bet miljoniem cilvēku tikuši pārvietoti vai kļuvuši par bēgļiem gan attiecīgajās valstīs, gan ārpus tām;

| C. | tā kā vairākas problēmas, kas uzsvērtas Arābu valstu atmodas laikā, ir līdzīgas tām, ar kurām saskaras valstis Subsahāras reģionā, proti, augsts jauniešu bezdarbs, arvien pieaugošas pārtikas un degvielas cenas, pastāvīga korupcija, pamattiesību pārkāpumi un ierobežota līdzdalība lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākas problēmas, kas uzsvērtas Arābu valstu atmodas laikā, ir līdzīgas tām, ar kurām saskaras valstis Subsahāras reģionā, proti, augsts jauniešu bezdarbs, arvien pieaugošas pārtikas un degvielas cenas, pastāvīga korupcija, pamattiesību pārkāpumi un ierobežota līdzdalība lēmumu pieņemšanā;

| D. | tā kā Lībijā šo apvērsumu laikā ir nolinčoti vairāki tumšādainie Subsahāras afrikāņi, kas kļūdaini tika uzskatīti par Gaddafi algotņiem un tā kā bandīti un citi noziedznieki ir piesavinājušies lielu daudzumu vieglo un smago ieroču; tā kā šāda situācija rada apdraudējumu Lībijas kaimiņvalstīm (Alžīrijai, Mauritānijai, Mali, Nigērijai, Čadai, Burkinafaso); |
| --- | --- |

D.

tā kā Lībijā šo apvērsumu laikā ir nolinčoti vairāki tumšādainie Subsahāras afrikāņi, kas kļūdaini tika uzskatīti par Gaddafi algotņiem un tā kā bandīti un citi noziedznieki ir piesavinājušies lielu daudzumu vieglo un smago ieroču; tā kā šāda situācija rada apdraudējumu Lībijas kaimiņvalstīm (Alžīrijai, Mauritānijai, Mali, Nigērijai, Čadai, Burkinafaso);

| E. | tā kā vairākās Subsahāras valstīs notikušos politiskos nemierus var uzskatīt par Arābu valstu atmodas atbalsi, taču tiem bijusi ierobežota ietekme attiecībā uz pārmaiņām; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākās Subsahāras valstīs notikušos politiskos nemierus var uzskatīt par Arābu valstu atmodas atbalsi, taču tiem bijusi ierobežota ietekme attiecībā uz pārmaiņām;

| F. | tā kā šajā kontekstā ir jāņem vērā iespējamība, ka militāros ieročus var ievest Sāhelas un Sahāras valstīs un ka var tikt apdraudēta drošība pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

F.

tā kā šajā kontekstā ir jāņem vērā iespējamība, ka militāros ieročus var ievest Sāhelas un Sahāras valstīs un ka var tikt apdraudēta drošība pierobežas reģionos;

| G. | tā kā Kairas aicinājums panākt mieru atspoguļoja Āfrikas Savienības kopīgo lēmumu nodrošināt, ka miers Āfrikā kļūst par realitāti, un paredzēja vairākus konkrētus pasākumus, kas jāveic šai sakarībā, liekot uzsvaru uz miera kultūru, it īpaši izglītībā, lai nākamās paaudzes paglābtu no kara un vardarbības posta; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kairas aicinājums panākt mieru atspoguļoja Āfrikas Savienības kopīgo lēmumu nodrošināt, ka miers Āfrikā kļūst par realitāti, un paredzēja vairākus konkrētus pasākumus, kas jāveic šai sakarībā, liekot uzsvaru uz miera kultūru, it īpaši izglītībā, lai nākamās paaudzes paglābtu no kara un vardarbības posta;

| H. | tā kā, neskatoties uz to, ka Āfrikas kontinentā ir lieli naftas, minerālu un lauksaimniecības, kā arī citi dabas resursi, lielākā daļa iedzīvotāju joprojām ir ļoti nabadzīgi, un tas ir cilvēka cieņas pārkāpums, |
| --- | --- |

H.

tā kā, neskatoties uz to, ka Āfrikas kontinentā ir lieli naftas, minerālu un lauksaimniecības, kā arī citi dabas resursi, lielākā daļa iedzīvotāju joprojām ir ļoti nabadzīgi, un tas ir cilvēka cieņas pārkāpums,

| 1. | pauž pilnīgu un absolūtu atbalstu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas tautu likumīgajiem centieniem demokrātijas jomā, kas var būt iedvesmas avots demokrātiskām pārmaiņām Subsahāras Āfrikas valstīs un, iespējams, veicināt demokrātisku konsolidāciju visā Āfrikas kontinentā; |
| --- | --- |

1.

pauž pilnīgu un absolūtu atbalstu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas tautu likumīgajiem centieniem demokrātijas jomā, kas var būt iedvesmas avots demokrātiskām pārmaiņām Subsahāras Āfrikas valstīs un, iespējams, veicināt demokrātisku konsolidāciju visā Āfrikas kontinentā;

| 2. | aicina iestādes atturēties no vardarbīgas vēršanās pret demonstrantiem, ievērot viņu pulcēšanās un vārda brīvību un garantēt drošību; aicina veikt neatkarīgas izmeklēšanas par incidentiem, kuru rezultātā nogalināti, ievainoti vai apcietināti miermīlīgie demonstranti šajās valstīs, un pieprasa saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

2.

aicina iestādes atturēties no vardarbīgas vēršanās pret demonstrantiem, ievērot viņu pulcēšanās un vārda brīvību un garantēt drošību; aicina veikt neatkarīgas izmeklēšanas par incidentiem, kuru rezultātā nogalināti, ievainoti vai apcietināti miermīlīgie demonstranti šajās valstīs, un pieprasa saukt pie atbildības vainīgos;

| 3. | aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus arestētos demonstrantus un visus politieslodzītos, cilvēktiesību aktīvistus un žurnālistus; |
| --- | --- |

3.

aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus arestētos demonstrantus un visus politieslodzītos, cilvēktiesību aktīvistus un žurnālistus;

| 4. | pauž solidaritāti ar Ēģiptes tautu un solidarizējas ar tās atbalstu demokrātiskiem centieniem; pauž nopietnas bažas par nesenajām vardarbīgajām sadursmēm, kuru laikā drošības spēki nogalināja daudzus un ievainoja vairākus simtus civiliedzīvotāju; aicina veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu un saukt pie atbildības vainīgos; aicina pārtraukt ārkārtas stāvokli un pret civiliedzīvotājiem vērstās militāristu veiktās pārbaudes; |
| --- | --- |

4.

pauž solidaritāti ar Ēģiptes tautu un solidarizējas ar tās atbalstu demokrātiskiem centieniem; pauž nopietnas bažas par nesenajām vardarbīgajām sadursmēm, kuru laikā drošības spēki nogalināja daudzus un ievainoja vairākus simtus civiliedzīvotāju; aicina veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu un saukt pie atbildības vainīgos; aicina pārtraukt ārkārtas stāvokli un pret civiliedzīvotājiem vērstās militāristu veiktās pārbaudes;

| 5. | stingri nosoda Sīrijas režīma pastāvīgās brutālās represijas un vardarbīgos soda līdzekļus un cilvēktiesību pārkāpumus, ko drošības spēki pieļauj attiecībā pret iedzīvotājiem; izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas tautu; aicina Sīrijā īstenot ātru pāreju uz demokrātiju; |
| --- | --- |

5.

stingri nosoda Sīrijas režīma pastāvīgās brutālās represijas un vardarbīgos soda līdzekļus un cilvēktiesību pārkāpumus, ko drošības spēki pieļauj attiecībā pret iedzīvotājiem; izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm un atkārtoti pauž solidaritāti ar Sīrijas tautu; aicina Sīrijā īstenot ātru pāreju uz demokrātiju;

| 6. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes panākto progresu un aicina turpināt centienus īstenot demokrātijas stabilizācijas procesu un garantēt brīvību, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī mieru un taisnīgumu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes panākto progresu un aicina turpināt centienus īstenot demokrātijas stabilizācijas procesu un garantēt brīvību, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī mieru un taisnīgumu;

| 7. | atzīmē, ka nesenie notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos radījuši politisko, ekonomisko un sociālo rezonansi ne tikai pašās valstīs, bet arī ĀKK valstīs un Eiropā; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka nesenie notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos radījuši politisko, ekonomisko un sociālo rezonansi ne tikai pašās valstīs, bet arī ĀKK valstīs un Eiropā;

| 8. | aicina Eiropas Savienību stingri atbalstīt patlaban īstenotās politiskās un ekonomiskās reformas šajā reģionā; uzsver, ka, lai atbalstītu pāreju uz demokrātiju, jāmobilizē visi pieejamie Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un attīstības politikas instrumenti; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Savienību stingri atbalstīt patlaban īstenotās politiskās un ekonomiskās reformas šajā reģionā; uzsver, ka, lai atbalstītu pāreju uz demokrātiju, jāmobilizē visi pieejamie Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un attīstības politikas instrumenti;

| 9. | aicina Marokas iestādes pilnībā ievērot Rietumsahāras tautu tiesības uz pašnoteikšanos kā vienīgo iespējamo, taisnīgo un ilglaicīgo konflikta risinājumu; uzsver, ka pilnībā jāievēro un jāturpina sarunu process saistībā ar ANO ietvaros: |
| --- | --- |

9.

aicina Marokas iestādes pilnībā ievērot Rietumsahāras tautu tiesības uz pašnoteikšanos kā vienīgo iespējamo, taisnīgo un ilglaicīgo konflikta risinājumu; uzsver, ka pilnībā jāievēro un jāturpina sarunu process saistībā ar ANO ietvaros:

| 10. | aicina Eiropas Savienību, tās dalībvalstis un Āfrikas Savienību (ĀS) turpināt paust solidaritāti, risinot humanitāro ārkārtas situāciju, kas skar simtiem tūkstošu cilvēku, kas kā bēgļi no Lībijas devušies uz kaimiņos esošo Tunisiju, Ēģipti, Nigēru, Mali, Čadu, kā arī uz Eiropu; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienību, tās dalībvalstis un Āfrikas Savienību (ĀS) turpināt paust solidaritāti, risinot humanitāro ārkārtas situāciju, kas skar simtiem tūkstošu cilvēku, kas kā bēgļi no Lībijas devušies uz kaimiņos esošo Tunisiju, Ēģipti, Nigēru, Mali, Čadu, kā arī uz Eiropu;

| 11. | uzstāj, ka ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ekspertu organizācijām jāiesaistās Lībijas kaimiņvalstu valstspiederīgo, kas ierodas lielā skaitā, uzņemšanas, aprūpes un reintegrācijas procesā un nelikumīgu arestu upuru atbrīvošanā; |
| --- | --- |

11.

uzstāj, ka ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ekspertu organizācijām jāiesaistās Lībijas kaimiņvalstu valstspiederīgo, kas ierodas lielā skaitā, uzņemšanas, aprūpes un reintegrācijas procesā un nelikumīgu arestu upuru atbrīvošanā;

| 12. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Kairas deklarāciju „Politikas pārvaldības stiprināšana mieram, drošībai un stabilitātei Āfrikā”, |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Kairas deklarāciju „Politikas pārvaldības stiprināšana mieram, drošībai un stabilitātei Āfrikā”,

| 13. | atgādina, ka ĀS ir pieņēmusi vairākus instrumentus cilvēktiesību, demokrātijas un labas pārvaldības jomā; aicina visas ĀS dalībvalstis pieņemt un īstenot šos instrumentus, it īpaši Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu un Āfrikas Savienības Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, un rosina Āfrikas valstu iestādes ratificēt šo pēdējo minēto hartu; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ĀS ir pieņēmusi vairākus instrumentus cilvēktiesību, demokrātijas un labas pārvaldības jomā; aicina visas ĀS dalībvalstis pieņemt un īstenot šos instrumentus, it īpaši Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu un Āfrikas Savienības Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, un rosina Āfrikas valstu iestādes ratificēt šo pēdējo minēto hartu;

| 14. | aicina stingri ievērot Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, tostarp nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz ieroču tirdzniecību starp ES un Āfriku; |
| --- | --- |

14.

aicina stingri ievērot Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, tostarp nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz ieroču tirdzniecību starp ES un Āfriku;

| 15. | uzskata, ka vēlēšanas ir nepieciešams, taču nepietiekams nosacījums, lai radītu apstākļus demokratizācijas procesam, kas aptver plašāku jomu nekā vēlēšanu rīkošana; uzskata, ka, lai sekmīgi īstenotu demokratizāciju, ir īpaši svarīgi panākt valsts sociālo un ekonomisko attīstību, nodrošinot iedzīvotāju pamattiesības, proti, tiesības uz izglītību, veselību un nodarbinātību, un liekot īpašu uzsvaru uz jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka vēlēšanas ir nepieciešams, taču nepietiekams nosacījums, lai radītu apstākļus demokratizācijas procesam, kas aptver plašāku jomu nekā vēlēšanu rīkošana; uzskata, ka, lai sekmīgi īstenotu demokratizāciju, ir īpaši svarīgi panākt valsts sociālo un ekonomisko attīstību, nodrošinot iedzīvotāju pamattiesības, proti, tiesības uz izglītību, veselību un nodarbinātību, un liekot īpašu uzsvaru uz jauniešu nodarbinātību;

| 16. | uzsver, ka izšķirīga nozīme ir pārvaldībai, tiesiskuma ievērošanai, resursu taisnīgai sadalei visām iedzīvotāju grupām un valsts spējai uzņemties vadību konfliktu novēršanā un ilgtspējīga miera veicināšanā; aicina ĀKK valstis un ES pievērst īpašu uzmanību pilsoniskās sabiedrības organizāciju attīstībai un atbalstam, administratīvo spēju stiprināšanai, cīņai pret korupciju un institucionālo spēju veidošanai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka izšķirīga nozīme ir pārvaldībai, tiesiskuma ievērošanai, resursu taisnīgai sadalei visām iedzīvotāju grupām un valsts spējai uzņemties vadību konfliktu novēršanā un ilgtspējīga miera veicināšanā; aicina ĀKK valstis un ES pievērst īpašu uzmanību pilsoniskās sabiedrības organizāciju attīstībai un atbalstam, administratīvo spēju stiprināšanai, cīņai pret korupciju un institucionālo spēju veidošanai;

| 17. | aicina Arābu valstis, kurās notikušas atmodas revolūcijas, atbalstīt vīriešu un sieviešu vienlīdzību un rosināt sievietes iesaistīties sabiedrībā un lēmumu pieņēmēju iestāžu un politisko iestāžu darbā; |
| --- | --- |

17.

aicina Arābu valstis, kurās notikušas atmodas revolūcijas, atbalstīt vīriešu un sieviešu vienlīdzību un rosināt sievietes iesaistīties sabiedrībā un lēmumu pieņēmēju iestāžu un politisko iestāžu darbā;

| 18. | uzskata, ka neatkarīgai tiesu varai un plašsaziņas līdzekļiem ir ļoti būtiska nozīme demokrātiskas prakses veidošanā un regulēšanā, lai stiprinātu tiesiskumu un veidotu demokrātiskas iestādes, tostarp funkcionējošus, plurālistiskus parlamentus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka neatkarīgai tiesu varai un plašsaziņas līdzekļiem ir ļoti būtiska nozīme demokrātiskas prakses veidošanā un regulēšanā, lai stiprinātu tiesiskumu un veidotu demokrātiskas iestādes, tostarp funkcionējošus, plurālistiskus parlamentus;

| 19. | uzsver, cik liela nozīme sabiedriskās domas mobilizācijā saistībā ar Arābu valstu atmodu bija modernajām tehnoloģijām un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, un norāda, ka šo notikumu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos aizēnoja vairākas sacelšanās Subsahāras Āfrikā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik liela nozīme sabiedriskās domas mobilizācijā saistībā ar Arābu valstu atmodu bija modernajām tehnoloģijām un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, un norāda, ka šo notikumu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos aizēnoja vairākas sacelšanās Subsahāras Āfrikā;

| 20. | atzīst, ka dažām Subsahāras Āfrikas valstīm ir grūtības integrēt konkrētas etniskās grupas un ciltis savās demokrātiskajās pārvaldības struktūrās; rosina šīs valstis mācīties no citu Āfrikas valstu pieredzes, kas piešķīrušas dažādas reģionālās un kultūras autonomijas formas, lai izvairītos no dažu sabiedrības grupu izolācijas; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka dažām Subsahāras Āfrikas valstīm ir grūtības integrēt konkrētas etniskās grupas un ciltis savās demokrātiskajās pārvaldības struktūrās; rosina šīs valstis mācīties no citu Āfrikas valstu pieredzes, kas piešķīrušas dažādas reģionālās un kultūras autonomijas formas, lai izvairītos no dažu sabiedrības grupu izolācijas;

| 21. | aicina Eiropas Savienību īstenot iniciatīvas tirdzniecības attiecību ar Subahāras valstīm stiprināšanai, lai mazinātu Arābu valstu atmodas ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropas Savienību īstenot iniciatīvas tirdzniecības attiecību ar Subahāras valstīm stiprināšanai, lai mazinātu Arābu valstu atmodas ekonomiskās sekas;

| 22. | aicina Eiropas Savienību apsvērt iespēju uz laiku apturēt to valstu parādu atmaksu, kurās notiek pāreja uz demokrātiju; aicina iesaldēt korumpēto vadītāju aktīvus un atgriezt tos attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Savienību apsvērt iespēju uz laiku apturēt to valstu parādu atmaksu, kurās notiek pāreja uz demokrātiju; aicina iesaldēt korumpēto vadītāju aktīvus un atgriezt tos attiecīgajās valstīs;

| 23. | pauž bažas par loģistikas resursiem un ieročiem, ko izdevies paglābt slepenās organizācijas AQMI (Al-Qaeda organizācija Islama Magrebas valstīs) biedriem, kas strauji veicina nedrošību Sāhelas un Sahāras valstīs; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas par loģistikas resursiem un ieročiem, ko izdevies paglābt slepenās organizācijas AQMI (Al-Qaeda organizācija Islama Magrebas valstīs) biedriem, kas strauji veicina nedrošību Sāhelas un Sahāras valstīs;

| 24. | uzstāj, ka ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ekspertu organizācijām jāiesaistās ieroču atsavināšanā no bijušajiem kaujiniekiem un civiliedzīvotājiem un Lībijas kaimiņvalstu, ko apdraud nestabilitāte, drošības garantēšanā; |
| --- | --- |

24.

uzstāj, ka ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ekspertu organizācijām jāiesaistās ieroču atsavināšanā no bijušajiem kaujiniekiem un civiliedzīvotājiem un Lībijas kaimiņvalstu, ko apdraud nestabilitāte, drošības garantēšanā;

| 25. | norāda, ka lielie ieroču krājumi, kas atrodas AQMI rīcībā, rada apdraudējumu ne tikai kaimiņvalstīm, bet visai pasaulei; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka lielie ieroču krājumi, kas atrodas AQMI rīcībā, rada apdraudējumu ne tikai kaimiņvalstīm, bet visai pasaulei;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, Tuvo Austrumu valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikas aptverto valstu valdībām un parlamentiem un Savienības Vidusjūras reģionam ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, Tuvo Austrumu valstu un Eiropas kaimiņattiecību politikas aptverto valstu valdībām un parlamentiem un Savienības Vidusjūras reģionam ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemta ĀKK-ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 23. novembrī Lomē (Togo).

1

(2)  Pieņemta ĀKK-ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 23. novembrī Lomē (Togo).

2

(3)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0082+0+DOC+XML+V0//FR

4

(5)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2011. gada 23. novembrī Lomē (Togo).

5

(6)  Pasaules ziņojums par invaliditāti (WRD), Pasaules Veselības organizācija un Pasaules Banka, 2011. gada jūnijs.

6

(7)  Amnesty International 2011. gada pārskats.

7

Amnesty International

(8)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2011. gada 23. novembrī Lomē (Togo).

8

(9)  OCHA ziņojumi par situāciju Somālijā un Somālijas pussalā laikposmā no 2011. gada augusta līdz novembrim.

9

(10)  ECHO, ziņojums par krīzi Somālijas pussalā, Nr. 6, 2011. gada 1. oktobris.

10

(11)  Pieņemta ĀKK-ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 23. novembrī Lomē (Togo).

11

---