# Euroopa Liidu C 125/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.125.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide28. aprill 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.125.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 125

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide28. aprill 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 125/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2012/C 125/02 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2012(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 2 |
| 2012/C 125/03 | Komisjoni teatis millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2012. aasta teisel poolaastal saadaolev kogus liidu avatud teatavate kvootide alusel | 3 |
| | Kontrollikoda |
| 2012/C 125/04 | Eriaruanne nr 3/2012 Struktuurifondid. Kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid? | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 125/01

Euro vahetuskurss

1

2012/C 125/02

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2012(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2

2012/C 125/03

Komisjoni teatis millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2012. aasta teisel poolaastal saadaolev kogus liidu avatud teatavate kvootide alusel

3

Kontrollikoda

2012/C 125/04

Eriaruanne nr 3/2012 Struktuurifondid. Kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?

4

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 125/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 5 |
| 2012/C 125/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 125/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

5

2012/C 125/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

13

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2012/C 125/07 | Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid, ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ) parandus (ELT C 87, 23.3.2012) | 16 |

Parandused

2012/C 125/07

Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid, ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ) parandus (ELT C 87, 23.3.2012)

16

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/1

---

Euro vahetuskurss (1)

27. aprill 2012

2012/C 125/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3229 |
| JPY | Jaapani jeen | 106,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4385 |
| GBP | Inglise nael | 0,81530 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9024 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2014 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5880 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,870 |
| HUF | Ungari forint | 287,25 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6995 |
| PLN | Poola zlott | 4,1788 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3878 |
| TRY | Türgi liir | 2,3280 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2679 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2996 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2652 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6168 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6396 |
| KRW | Korea won | 1 499,22 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,2584 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3200 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5155 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 151,76 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0220 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,923 |
| RUB | Vene rubla | 38,8750 |
| THB | Tai baht | 40,719 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4916 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3961 |
| INR | India ruupia | 69,4650 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3229

JPY

Jaapani jeen

106,75

DKK

Taani kroon

7,4385

GBP

Inglise nael

0,81530

SEK

Rootsi kroon

8,9024

CHF

Šveitsi frank

1,2014

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5880

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,870

HUF

Ungari forint

287,25

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6995

PLN

Poola zlott

4,1788

RON

Rumeenia leu

4,3878

TRY

Türgi liir

2,3280

AUD

Austraalia dollar

1,2679

CAD

Kanada dollar

1,2996

HKD

Hongkongi dollar

10,2652

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6168

SGD

Singapuri dollar

1,6396

KRW

Korea won

1 499,22

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,2584

CNY

Hiina jüaan

8,3200

HRK

Horvaatia kuna

7,5155

IDR

Indoneesia ruupia

12 151,76

MYR

Malaisia ringit

4,0220

PHP

Filipiini peeso

55,923

RUB

Vene rubla

38,8750

THB

Tai baht

40,719

BRL

Brasiilia reaal

2,4916

MXN

Mehhiko peeso

17,3961

INR

India ruupia

69,4650

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/2

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2012

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2012/C 125/02

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel. Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELT C 53, 23.2.2012, lk 11.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5.2012 | ... | 1,67 | 1,67 | 3,66 | 1,67 | 1,72 | 1,67 | 1,85 | 1,67 | 1,67 | 1,67 | 1,67 | 1,67 | 7,48 | 1,67 | 1,67 | 2,57 | 1,67 | 2,78 | 1,67 | 1,67 | 4,91 | 1,67 | 6,85 | 2,76 | 1,67 | 1,67 | 1,74 |
| 1.3.2012 | 30.4.2012 | 2,07 | 2,07 | 3,66 | 2,07 | 1,72 | 2,07 | 1,85 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 7,48 | 2,07 | 2,07 | 2,57 | 2,07 | 2,78 | 2,07 | 2,07 | 4,91 | 2,07 | 6,85 | 2,76 | 2,07 | 2,07 | 1,74 |
| 1.1.2012 | 29.2.2012 | 2,07 | 2,07 | 3,66 | 2,07 | 1,72 | 2,07 | 1,85 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 2,07 | 6,39 | 2,07 | 2,07 | 2,57 | 2,07 | 2,38 | 2,07 | 2,07 | 4,91 | 2,07 | 6,85 | 2,76 | 2,07 | 2,07 | 1,74 |
| 1.8.2011 | 31.12.2011 | 2,05 | 2,05 | 3,97 | 2,05 | 1,79 | 2,05 | 2,07 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 5,61 | 2,05 | 2,05 | 2,56 | 2,05 | 2,20 | 2,05 | 2,05 | 4,26 | 2,05 | 7,18 | 2,65 | 2,05 | 2,05 | 1,48 |
| 1.7.2011 | 31.7.2011 | 2,05 | 2,05 | 3,97 | 2,05 | 1,79 | 2,05 | 1,76 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 2,05 | 5,61 | 2,05 | 2,05 | 2,56 | 2,05 | 2,20 | 2,05 | 2,05 | 4,26 | 2,05 | 7,18 | 2,65 | 2,05 | 2,05 | 1,48 |
| 1.5.2011 | 30.6.2011 | 1,73 | 1,73 | 3,97 | 1,73 | 1,79 | 1,73 | 1,76 | 1,73 | 1,73 | 1,73 | 1,73 | 1,73 | 5,61 | 1,73 | 1,73 | 2,56 | 1,73 | 2,20 | 1,73 | 1,73 | 4,26 | 1,73 | 7,18 | 2,65 | 1,73 | 1,73 | 1,48 |
| 1.3.2011 | 30.4.2011 | 1,49 | 1,49 | 3,97 | 1,49 | 1,79 | 1,49 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 5,61 | 1,49 | 1,49 | 2,56 | 1,49 | 2,20 | 1,49 | 1,49 | 4,26 | 1,49 | 7,18 | 2,23 | 1,49 | 1,49 | 1,48 |
| 1.1.2011 | 28.2.2011 | 1,49 | 1,49 | 3,97 | 1,49 | 1,79 | 1,49 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 5,61 | 1,49 | 1,49 | 2,56 | 1,49 | 2,64 | 1,49 | 1,49 | 4,26 | 1,49 | 7,18 | 1,76 | 1,49 | 1,49 | 1,48 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.5.2012

...

1,67

1,67

3,66

1,67

1,72

1,67

1,85

1,67

1,67

1,67

1,67

1,67

7,48

1,67

1,67

2,57

1,67

2,78

1,67

1,67

4,91

1,67

6,85

2,76

1,67

1,67

1,74

1.3.2012

30.4.2012

2,07

2,07

3,66

2,07

1,72

2,07

1,85

2,07

2,07

2,07

2,07

2,07

7,48

2,07

2,07

2,57

2,07

2,78

2,07

2,07

4,91

2,07

6,85

2,76

2,07

2,07

1,74

1.1.2012

29.2.2012

2,07

2,07

3,66

2,07

1,72

2,07

1,85

2,07

2,07

2,07

2,07

2,07

6,39

2,07

2,07

2,57

2,07

2,38

2,07

2,07

4,91

2,07

6,85

2,76

2,07

2,07

1,74

1.8.2011

31.12.2011

2,05

2,05

3,97

2,05

1,79

2,05

2,07

2,05

2,05

2,05

2,05

2,05

5,61

2,05

2,05

2,56

2,05

2,20

2,05

2,05

4,26

2,05

7,18

2,65

2,05

2,05

1,48

1.7.2011

31.7.2011

2,05

2,05

3,97

2,05

1,79

2,05

1,76

2,05

2,05

2,05

2,05

2,05

5,61

2,05

2,05

2,56

2,05

2,20

2,05

2,05

4,26

2,05

7,18

2,65

2,05

2,05

1,48

1.5.2011

30.6.2011

1,73

1,73

3,97

1,73

1,79

1,73

1,76

1,73

1,73

1,73

1,73

1,73

5,61

1,73

1,73

2,56

1,73

2,20

1,73

1,73

4,26

1,73

7,18

2,65

1,73

1,73

1,48

1.3.2011

30.4.2011

1,49

1,49

3,97

1,49

1,79

1,49

1,76

1,49

1,49

1,49

1,49

1,49

5,61

1,49

1,49

2,56

1,49

2,20

1,49

1,49

4,26

1,49

7,18

2,23

1,49

1,49

1,48

1.1.2011

28.2.2011

1,49

1,49

3,97

1,49

1,79

1,49

1,76

1,49

1,49

1,49

1,49

1,49

5,61

1,49

1,49

2,56

1,49

2,64

1,49

1,49

4,26

1,49

7,18

1,76

1,49

1,49

1,48

---

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/3

---

Komisjoni teatis millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2012. aasta teisel poolaastal saadaolev kogus liidu avatud teatavate kvootide alusel

2012/C 125/03

Impordilitsentsid, mis olid eraldatud 2012. aasta esimeseks poolaastaks komisjoni määruses (EÜ) nr 2535/2001 (1) osutatud teatavate kvootide kasutamiseks, ei hõlmanud kõnealuste kvootide alusel saadaolevat kogust täielikult. Ülejäänud kogused on sätestatud käesolevas lisas. Need on kättesaadavad alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2012.

---

(1)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29.

---

LISA

| Moldova Vabariigist pärinevad tooted |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus
  (kg) |
| 09.4210 | 1 500 000 |

Moldova Vabariigist pärinevad tooted

Kvoodi number

Kogus

(kg)

09.4210

1 500 000

| Uus-Meremaalt pärinev või |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus
  (kg) |
| 09.4195 | 27 608 000 |
| 09.4182 | 22 581 800 |

Uus-Meremaalt pärinev või

Kvoodi number

Kogus

(kg)

09.4195

27 608 000

09.4182

22 581 800

| Norrast pärinevad tooted |
| --- |
| Kvoodi number | Kogus
  (kg) |
| 09.4179 | 5 180 000 |

Norrast pärinevad tooted

Kvoodi number

Kogus

(kg)

09.4179

5 180 000

---

Kontrollikoda

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/4

---

Eriaruanne nr 3/2012 „Struktuurifondid. Kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?”

2012/C 125/04

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 3/2012 „Struktuurifondid. Kas komisjon kohaldas liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste korral asjakohaseid meetmeid?”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/5

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 125/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„MELA ALTO ADIGE”/„SÜDTIROLER APPEL”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0207-09.09.2011

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

Image

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

Spetsifikaadi artikli 2 punktis 2.1 on täpsustatud, et õunad „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” võivad pärineda ka osutatud sortide mutant- ja kloonsortidest.

Praegu kehtiva spetsifikaadiga ette nähtud sortidele on lisatud sordid „Pinova” ja „Topaz”. Sorti „Pinova” kasvatatakse Alto Adiges alates aastast 1985 ja sorti „Topaz” alates aastast 1992. Praegu on need kaks sorti Alto Adiges kasvatatavate õunte sortimendi oluline osa.

Spetsifikaadi artikli 2 punktis 2.2 on peetud vajalikuks täpsustada ajavahemikku, mille jooksul tuleb hinnata vilja suhkrusisaldust ja kõvadust. Kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul mõõdetud omaduste näitajad peavad olema muutumatud kogu toote turustamishooaja vältel, tänu kaasaegsete säilitamisviiside kasutamisele ei tohi tootel esineda mingeid kvaliteedi halvenemise märke ei kõvaduses ega suhkrusisaldus.

Spetsifikaati on lisatud ka II kaubaklassi kuuluvad tooted, kuid seda üksnes juhul kui tegemist on mahepõllumajanduslikul meetodil kasvatatud tootega.

Artikli 2 punktis 2.2 on sorti „GALA” käsitlevas lõigus peetud vajalikuks jätta välja sõnad „„Royal Gala” ja sellele sarnased sordid”, kuna tegemist on registreeritud kaubamärgi, mitte sordiga.

Artikli 2 punktis 2.2 on sorti „RED” käsitlevas lõigus peetud vajalikuks jätta välja sõnad „Red Chief”, kuna tegemist on registreeritud kaubamärgi, mitte sordiga.

Artikli 2 punktis 2.2 oli sorti „STAYMAN WINESAP” käsitlevas lõigus osutatud sordi „Staymanred” asemel ekslikult sordile „Stayman”.

3.2.   Tootmismeetod:

Artikli 5 punktis 5.1 on välja jäetud selgesõnaline viide „integreeritud tootmisele või mahepõllumajandusele”. Selliselt muudetud punkt võimaldab kasutada ka muid uuemaid maaharimistehnikaid, mille mõju keskkonnale on väike.

Artikli 5 punkti 5.3 teises lõigus on välja jäetud viide keskmisele pH-le. Leiti, et selline viide ei anna spetsifikaadis väljendatuna mingit erilist teavet. Tuleb jälgida, et pH hindamine kuuluks pinnaseanalüüsi, mille alusel määratakse hiljem kindlaks spetsifikaadiga ette nähtud mullaväetamiskord.

Artikli 5 punkti 5.3 kolmandas lõigus on välja jäetud viide lehestiku analüüsile. Pinnase analüüsist saadavatest andmetest piisab mulla sellise väetamiskorra kindlaksmääramiseks, mis tagab õunapuu jaoks õige toitainekoguse kättesaadavuse. Lehestiku analüüs tehakse tavaliselt üksnes siis, kui on täheldatud selliste oluliste toitainete puudumist nagu lämmastik, tsink ja raud; seega ei ole kõnealust analüüsi väetamiskorra puhul vajalik ette näha.

Artikli 5 punkti 5.5 neljandas lõigus on lisatud võimalus teha täielik umbrohutõrje sellistes piirkondades, kus viljapuuistandus kaetakse lõuna-maipõrnika (Melolontha melolontha) vastaseks kaitseks võrguga. Sel viisil on võimalik peatada mardika vastsete arengut ja piirata istandusele tekitatavaid kahjusid.

Artikli 5 punktis 5.5 on välja jäetud viide kindlaksmääratud niisutusperioodile. Nii on võimalik kavandada niisutustegevust vastavalt tegelikele keskkonna- ja kliimatingimustele. Näitena on alles jäetud lause, et sageli võib osutuda vajalikuks niisutada puid septembri lõpus, kuna see aitab ära hoida võimalikke kahjusid, mida võib külm liigse kuivuse tagajärjel puudele põhjustada.

Artikli 5 punktis 5.7 on artikkel ümber sõnastatud nii, et maksimumtoodang 68 t/ha, mis on arvutatud kui Alto Adige keskmine toodang kõikide sortide kohta kokku, kehtiks kõigile värskelt turustatavatele viljadele.

Artikli 5 punkti 5.8 teises lõigus on välja jäetud säilitamisega seotud näitajad, kuna säilitustehnoloogiad arenevad pidevalt edasi ja seetõttu muutuvad pidevalt ka sellised säilitusprotsessi jaoks olulised näitajad nagu temperatuur ja niiskus.

Artikli 5 punktis 5.9 on täpsustatud õunte „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” turustamisperioodi lähtuvalt eri õunasortide jaoks spetsifikaadis kehtestatud korjamisperioodist. Turustamisperioodi pikendatakse eelkõige nende sügissortide puhul, mille korjamisperiood algab septembri teisest poolest. Lisaks sellele on rõhutatud, et viljade kõrget kvaliteeti on võimalik tagada pika aja jooksul tänu sellele, et Alto Adiges kasutatavad säilitamistehnikad (AC-ULO ja DCA) on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud, et kohapeal kasutatakse häid põllumajandustavasid ning et viljelejad pööravad palju tähelepanu sellele, et viljad oleks korjatud õiges valmimisstaadiumis.

Pakendamisega seoses on spetsifikaati ajakohastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 4.

Artikli 5 punkt 5.10 on ümber sõnastatud. Lubatud pakendamisviiside loetelu on välja jäetud, kuna see on sätestatud juba kehtivate õigusaktidega.

3.3.   Märgistus:

Artikkel 8 on sisutihedamalt ja selgemalt ümber sõnastatud. Spetsifikaadiga on ette nähtud, et märgisel, mis pannakse pakenditele, igale müügipakendile või kleebitakse igale viljale, peab olema kas nimetus „Mela Alto Adige” ja tähis „Indicazione geografica protetta” (itaalia keeles) või nimetus „Südtiroler Apfel” ja tähis „geschützte geografische Angabe” (saksa keeles). Kindlaks on määratud, milline on nimetuse „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” miinimumkõrgus märgisel, mis pannakse pakenditele, igale müügipakendile või kleebitakse igale viljale.

Lisaks sellele on lubatud nimetuse juures kasutada ühiseid kaubamärke, tingimusel et need ei ole kiitvad või ostjat eksitavad.

Välja on jäetud viide kleebisega viljade protsendile, sest nii saavad tootjad reageerida paindlikumalt puu- ja köögiviljaturu pidevalt muutuvatele nõudmistele.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MELA ALTO ADIGE”/„SÜDTIROLER APPEL”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0207-09.09.2011

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus:

„Mela Alto Adige”/„Südtiroler Apfel”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafiline tähis „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” on reserveeritud kasutamiseks järgmiste punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna viljapuuaedadest pärit õunasortide, mutant- ja/või kloonsortide puhul: „Braeburn”, „Elstar”, „Fuji”, „Gala”, „Golden Delicious”, „Granny Smith”, „Idared”, „Jonagold”, „Morgenduft”, „Red Delicious”, „Stayman Winesap”, „Pinova”, „Topaz”.

Kaitstud geograafilist tähist „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” tohib kasutada ainult õunte puhul, mille kvaliteet vastab allpool esitatud parameetritele välimuse, kaubaklassi, suuruse ning keemiliste ja füüsikaliste omaduste kohta. Ülejäänud miinimumkvaliteedinõuded, mida eri sortidele ja kaubaklassidele esitatakse, on sätestatud liidu kehtivate õigusaktidega.

Vilja suhkrusisalduse näitaja ja kõvaduse näitaja (kg/cm2), mida hinnatakse kaks kuud kestva korjamisperioodi jooksul, peavad olema kooskõlas vastava sordi puhul kehtestatud nõuetega.

„Braeburn”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: rohelisest heleroheliseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: rohelisest heleroheliseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: oranžikaspunased või sügavpunased triibud vähemalt 33 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: oranžikaspunased või sügavpunased triibud vähemalt 33 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5,5 kg/cm2.

„Elstar”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: kollane; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: kollane;

| — | välise viljakesta kattevärvus: erkpunane vähemalt 20 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: erkpunane vähemalt 20 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Fuji”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: helepunasest sügavpunaseni vähemalt 50 % ulatuses pinnast (vähemalt 30 % punasest pinnast peab olema sügavpunane); |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: helepunasest sügavpunaseni vähemalt 50 % ulatuses pinnast (vähemalt 30 % punasest pinnast peab olema sügavpunane);

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 12,5 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 12,5 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Gala”:

| — | välise viljakesta värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: punane vähemalt 20 % ulatuses pinnast („Gala” standardsort) või vähemalt 50 % ulatuses pinnast punaste kloonide puhul; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: punane vähemalt 20 % ulatuses pinnast („Gala” standardsort) või vähemalt 50 % ulatuses pinnast punaste kloonide puhul;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 60 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 60 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Golden Delicious”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: roosade laikudega; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: roosade laikudega;

| — | korgistumine: kuni 20 % õuna pinnast on kaetud õhukese võrgutaolise korgistunud kihiga, kuid korgistumist ei esine rohkem kui 20 %-il viljadest; mahetootel võib olla korgistunud vastavalt II klassi puhul kehtestatud korgistumistingimustele; |
| --- | --- |

—

korgistumine: kuni 20 % õuna pinnast on kaetud õhukese võrgutaolise korgistunud kihiga, kuid korgistumist ei esine rohkem kui 20 %-il viljadest; mahetootel võib olla korgistunud vastavalt II klassi puhul kehtestatud korgistumistingimustele;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Granny Smith”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: sügavroheline; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: sügavroheline;

| — | välise viljakesta kattevärvus: kohati heleroosade laikudega; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: kohati heleroosade laikudega;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5,5 kg/cm2.

„Idared”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline;

| — | välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt sügavpunane vähemalt 33 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt sügavpunane vähemalt 33 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Jonagold”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline;

| — | välise viljakesta kattevärvus: erkpunane (punasetriibuline „Jonagold” – vähemalt 20 % ulatuses pinnast; punane „Jonagored” – vähemalt 50 % ulatuses pinnast); |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: erkpunane (punasetriibuline „Jonagold” – vähemalt 20 % ulatuses pinnast; punane „Jonagored” – vähemalt 50 % ulatuses pinnast);

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Morgenduft”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt erkpunane vähemalt 33 % ulatuses pinnast; „Dallago” puhul sügav säravpunane vähemalt 50 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt erkpunane vähemalt 33 % ulatuses pinnast; „Dallago” puhul sügav säravpunane vähemalt 50 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Red Delicious”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline;

| — | välise viljakesta kattevärvus: säravad sügavpunased triibud vähemalt 75 % ulatuses pinnast; punaste kloonide puhul vähemalt 90 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: säravad sügavpunased triibud vähemalt 75 % ulatuses pinnast; punaste kloonide puhul vähemalt 90 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Stayman Winesap”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: kollakasroheline;

| — | välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt punane õrnade triipudega vähemalt 33 % ulatuses pinnast; sordi „Red Stayman” („Staymanred”) puhul vähemalt 50 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: ühtlaselt punane õrnade triipudega vähemalt 33 % ulatuses pinnast; sordi „Red Stayman” („Staymanred”) puhul vähemalt 50 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Pinova”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: punasetriibuline vähemalt 10 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: punasetriibuline vähemalt 10 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 65 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 65 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 11 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

„Topaz”:

| — | välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta põhivärvus: helerohelisest kollaseni;

| — | välise viljakesta kattevärvus: punasetriibuline vähemalt 33 % ulatuses pinnast; |
| --- | --- |

—

välise viljakesta kattevärvus: punasetriibuline vähemalt 33 % ulatuses pinnast;

| — | kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass; |
| --- | --- |

—

kaubaklass: ekstraklass ja I klass; mahetoodete puhul ka II klass;

| — | suurus: miinimumläbimõõt 60 mm; |
| --- | --- |

—

suurus: miinimumläbimõõt 60 mm;

| — | suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi; |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: suurem kui 10,5 Brixi kraadi;

| — | kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

kõvadus: vähemalt 5 kg/cm2.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Õunte „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” kasvatus- ja korjamisetapid peavad toimuma punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Selleks et vilja mitte kahjustada, et selle koorele ei tekiks lõhesid, pruune laike viljalihal põhjustavaid muljutisi või muid muudatusi, peavad kõik pakendamisetapid ja pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Selleks nõudeks annavad alust Alto Adige määratletud geograafilises piirkonna juba üle 40 aasta tegutsenud viljelejate rohked kogemused õunte korjamisjärgsel töötlemisel.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Märgisel, mis pannakse pakenditele, igale müügipakendile või kleebitakse igale viljale, peab olema nimetus „Mela Alto Adige” ja tähis „Indicazione geografica protetta” (itaalia keeles) või nimetus „Südtiroler Apfel” ja tähis „geschützte geografische Angabe” (saksa keeles). Pakenditele või igale müügipakendile kinnitataval märgisel oleva nimetuse „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” miinimumkõrguseks on kehtestatud 2mm. Õuntele kleebitaval kleebisel oleva nimetuse „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” miinimumkõrguseks on kehtestatud 0,8 mm.

Koos kaitstud geograafilise tähisega „Indicazione Geografica Protetta” on lubatud kasutada graafilisi tähiseid ja/või sümboleid, mis viitavad nimedele või ärinimedele või ühistele kaubamärkidele või individuaalsetele firmamärkidele, tingimusel et need ei ole kiitvad või ostjat eksitavad.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Õunte „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” tootmispiirkonna moodustavad 72 haldusüksust Bolzano autonoomses provintsis (Alto Adige/Südtirol).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Alto Adige kliima on õunakasvatuseks äärmiselt soodne, kuna päikselisi päevi on aastas üle kolmesaja. Hilissuvel ja sügisel on päevaste ja öiste temperatuuride vaheline erinevus väga suur: päeval võib temperatuur ulatuda kuni 30 kraadini, langedes öösel koguni 8–10 kraadini. Enamik toodangust tuleb talumajapidamistest, mis asuvad merepinnast rohkem kui 500 meetri kõrgusel. Sealne erakordselt viljas muld on kerge, vett hästi läbilaskev ja hapnikurikas. Puu juured saavad sellises pinnases väga hästi areneda. Muld on keskmise või kõrge huumusesisaldusega.

5.2.   Toote eripära:

Õun „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” on äratuntav oma eriti jõulise värvi ja maitse, tiheda viljaliha ning hea säilivuse pooles; sellised kvaliteediomadused tagab mulla ja ilmastikutingimuste soodne ühismõju koos viljelejate kutseoskustega.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja kaitstud päritolunimetusega (KPN) toote kvaliteedi või omaduste vahel või kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Tänu sobivate kasvatus ja tootmisvõtete kasutamisele on Alto Adige õunakasvatajate viljelusviiside tulemuseks kõrgekvaliteedilised õunad. Õunte „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” kasvatamisel kasutatavate tehnikate ja meetodite mõju keskkonnale on väike. Õunte „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” viljelemisel püütakse täielikult ära kasutada tootmispiirkonna mulla- ja ilmastikutingimusi. Päikseliste tundide suur osakaal päevas, külmad ööd ja väike sademetehulk annavad õuntele eriti jõulise maitse ja värvi. Viljapuuaiad asuvad 200 kuni 1 100 meetri kõrgusel merepinnast ning sealsete kergete ja õhurikaste muldade tõttu on õunad tugeva lõhna ja tiheda viljalihaga ning säilivad kaua. Muldade analüüsi tulemusel lisatakse mullale toitaineid tasakaalustatud väetamisega, mis aitab parandada viljade kvaliteeti ja piirab samal ajal füsioloogiliste haiguste levikut.

Tänu soodsatele mulla- ja ilmastikutingimustele hakati aja jooksul Alto Adiges kasvatama kohalike sortide kõrval ka muudest maadest pärit sorte, mis mitmete allikate andmete kohaselt kohaliku mikrokliimaga hästi kohastusid. Juba keskajal kasvatati Alto Adige mägitaludes paljusid õuna- ja pirnisorte, mida taludes elavad pered kasutasid oma tarbeks. Alates 19. sajandist muutus puuviljakasvatus tulutoovaks kaubandustegevuseks ning ärisuhted hõlmasid Viini, Innsbrucki, Müncheni, Varssavit ja Peterburi. Sel ajajärgul algas Alto Adiges puuviljakasvatuse moderniseerimine. 1831. aastal avaldas kooliõpetaja Johann Jakob Pöll esimese puuviljakasvatuse käsiraamatu ning 1872. aastal võeti see eraldi õppeainena äsjaavatud San Michele põllumajandusinstituudi õppekavva. Bolzano põllumajandusühingu 1856. aastal avaldatud puukoolinimekirjas oli juba 193 erinevat viljeletavat õunasorti. Karl Maderi ajaloolise tähtsusega teoses puu- ja juurviljakasvatusest Alto Adiges (1. trk 1894, 2. trk 1904) nimetatakse peaaegu 40 sorti, mida viljeldi laialdaselt kogu Alto Adige piirkonnas.

Õuna „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” tuntusele nii sise- kui ka rahvusvahelisel turul on aidanud kaasa kõigi keskkonnatingimuste ühismõju koos inimtegevusega, mille puhul on lähtutud kohalikule tootmisele iseloomuliku õunakasvatuse seotusest piirkonna ja keskkonna kaitsega.

Praeguse seisuga hõlmab tootmisahel 8 000 peamiselt ühistuteks liitunud õunakasvatajat, 2 500 töötajat pakenduskeskustes ning 12 000 puuviljakorjajat.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Mela Alto Adige” ehk „Südtiroler Apfel” tunnustamise ettepaneku 16. juuli 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 164.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 125/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SPARGEL AUS FRANKEN”/„FRÄNKISCHER SPARGEL”/„FRANKEN-SPARGEL”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0804-17.03.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Spargel aus Franken”/„Fränkischer Spargel”/„Franken-Spargel”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Spargel aus Franken” tähistatakse sparglipüsiku (Asparagus officinalis L.) söödavaid võrseid, mis on kasvatatud ja koristatud eranditult Frangimaa geograafilises piirkonnas valge sparglina (alaliik: violetne spargel) ja rohelise sparglina (alaliik: rohe-violetne spargel).

Valget sparglit kasvatakse vagudes mulla all. Mulla sees päikesevalguse eest kaitstuna jäävad sparglitaimed valgeks. Olenevalt sordist ja mulla valgusläbilaskevõimest võib valge spargli tipuosa omandada ka roosa kuni purpurvioletse värvuse. Valget ja violetset sparglit nimetatakse ka pleekinud spargliks.

Rohelise spargli võrsed kasvavad mullapinnast välja. Päikesevalgusest tingitud fotosünteesiga moodustub klorofüll, mis põhjustab sparglivarte rohelise värvuse. Sortide erinevuse tõttu võib roheline spargel olla ka osaliselt violetse värvusega.

Toote „Fränkischer Spargel” kvaliteedi ja eriliste omaduste tagamiseks toodetakse Frangimaa sparglit hea põllumajandustava eeskirjade kohaselt. Pärast puhastamist ja pakendamist müüakse sparglit kehtivate ELi turustamisstandardite kohaselt.

Lisaks välistele omadustele (turustamisstandardid) erineb „Fränkischer Spargel” muu päritoluga sparglist ka oma kvaliteedi poolest (peenekiulisus, mahedalt aromaatne maitse, mõruainete vähene määr) ja selle poolest, et seda kasvatatakse ja koristatakse üksnes Frangimaa geograafilises piirkonnas.

Kõnealusele sparglile iseloomuliku kvaliteedi tagamiseks lähtuvad tootjad käesolevale spetsifikaadile erilisel viisil vastavate sortide valikul Baieri liidumaal tehtud sordikatsetest. Igal aastal teavitatakse sparglikasvatajaid sordisoovitustest. Ilmastikupõhine koristus ning sellele järgnev hoolikas ja tootekohane käsitlemine tagavad tarbija jaoks värske toote turustusteekonna valikust sõltumata.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Spargli tootmine alates kasvatamisest kuni saagikoristuseni peab toimuma Frangimaa määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Frangimaa geograafiline piirkond hõlmab kõiki Saksamaa Liitvabariigi Baieri liidumaa Alam-, Kesk- ja Ülem-Frangimaa halduspiirkonna sparglikasvatusalasid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Sparglit „Fränkischer Spargel” kasvatatakse Frangimaa tüüpilistel triiase ajastu savimuldadel ning Põhja-Baieri küngastiku, Frangimaa platoo ning Spessarti ja Rhöni piirkonna juura ja triiase ajastu liivmuldadel keskmiselt 200–300 m kõrgusel asuvates kasvukohtades. Spargli kasvatustingimusi kujundavad nii keskmiselt 1 500 päikesepaistelist tundi aastas, aasta keskmine temperatuur 10 °C kui ka keskmine sademete hulk 600 mm aastas. Päikesepaiste ja temperatuurid soodustavad mulla varajast soojenemist. Ühtlaselt jaotunud sademete hulk 40–60 mm kuus tagab taimede korrapärase kasvamise. Frangimaa sparglikasvatuse tingimusi on võimalik jälgida spargli temperatuuri käsitleva teenistuse projekti raames teostatud mullatemperatuuri mõõtmistulemuste abil.

Eespool nimetatud geograafilise eripära tõttu on Alam-, Kesk- ja Ülem-Frangimaa halduspiirkonnad olnud traditsiooniliselt tuntud kõrgelt arenenud sparglikasvatusaladena. Valge spargli koristamisel kasutatakse traditsiooniliselt nn pimetorget. Selle koristusmeetodi puhul lõigatakse sparglivõrse pika lõikenoaga taime küljest lahti, ilma et võrse ümbert kogu mulda eemaldataks.

Tõendeid traditsioonilise sparglikasvatuse kohta võib leida juba autor Florinuse 1702.–1722. aasta väljaannetes (Baieri riiklik raamatukogu). Frangimaa sparglikasvatuse algust käsitlevad täiendavad ajaloolised allikad on teada ajavahemikust 1799–1858 Bambergi (Ülem-Frangimaa) ümbrusest. Neist ürikutest nähtub, et sparglikasvatus algas umbes 1860. aastal Kitzingeni maakonnas (Alam-Frangimaa). 1876. aasta Markt Eggolsheimi (Ülem-Frangimaa) ajaloolises ülevaates on juttu piirkonna sparglikasvatusest 1670. aastal.

Sajandite jooksul on Frangimaa sparglikasvatus arenenud tänase päevani oluliseks kulinaarse ja kultuurilise tähtsusega majandusharuks. 2000. aastal kasvatati Frangimaal sparglit 670 hektaril (Ülem-Frangimaa: 77,18 ha, Kesk-Frangimaa 264,62 ha, Alam-Frangimaa 327,61 ha), mis moodustab 41 % Baieri liidumaa sparglikasvatusalast.

5.2.   Toote eripära:

Spargli „Fränkischer Spargel” puhul hinnatakse eelkõige toote peenekiulisust, mahedalt aromaatset maitset ja mõruainete vähest määra. Juba 1858. aasta ajakirjas „Die Gartenlaube” (koopia trükitud Elayne Werneri raamatus „Fränkisches Leben — fränkischer Brauch”, W. Ludwig Verlag, 1992) nimetatakse traditsiooniliseks tähistamiseks kasutatud spargleid.

Hea mainega Frangimaa sparglid on saavutanud üldise tuntuse nii kasvatuspiirkonnas kui ka sellest kaugemal. Sellest annab muu hulgas tunnistust ka meedias Frangimaa sparglite kajastamine delikatessidena. Frangimaa sparglikuninganna valitakse ametisse alates 1998. aastast iga kahe aasta järel. Frangimaa sparglikuninganna ja Frangimaa piirkondlikud spargliprintsessid saavad suure tähelepanu osaliseks. Frangimaa arvukatest sparglipidudest on kõige tuntum Nürnbergi sparglilaat. Igal aastal on Frangimaa sparglihooaja (mille esimese spargli sümboolse lõike teeb sageli Baieri põllumajandusminister) avamisest juttu nii piirkonna ajalehtedes kui ka Baieri liidumaa ülejäänud osade meedias. Spargli saagikoristus lõpeb traditsiooniliselt jaanipäeval, 24. juunil.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Spargli „Fränkischer Spargel” eriline kvaliteet ja maitse on tingitud Frangimaa mullastiku, kliima ja sparglikasvatajate aja jooksul kujunenud tootmise oskusteabe ainulaadsest kombinatsioonist.

Frangimaa sparglikasvatajate teadmisi on põlvest põlve edasi antud. Sparglikasvatuse ainulaadset oskusteavet täiendavad kaasaegsed uurimistööd (Bayerische Landesanstalt für Weinbau und Gartenbau und Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft), piirkonna põldkatsed (Albertshofen ja Eckental), tootjate koolitused (sparglipäevad) ning teave sparglikasvatajatele (sparglikasvatajate ühingu Spargel-Erzeugerverbandes Franken e.V. spargliteemalised ringkirjad ning Kitzingeni ja Fürthi põllumajandusametite jagatav teave). Need kogemused ja oskusteave kajastuvad Frangimaa spargli kõrges kvaliteedis.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

20. märtsi 2009. aasta väljaanne Markenblatt, 12. köide, 7a-aa osa, lk 4.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/1200

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 28.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 125/16

---

Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid, ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 87, 23. märts 2012
  )

2012/C 125/07

| 1) | Leheküljel 3 |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 3

asendatakse

| „CEN | EN 474-4:2006+A2:2012
  Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 4: Ületõstelaaduritele esitatavad nõuded | Esmakordne avaldamine | EN 474-4:2006+A1:2009
  Märkus 2.1 | 31.7.2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 474-5:2006+A2:2012
  Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 5: Hüdraulilistele ekskavaatoritele esitatavad nõuded | Esmakordne avaldamine | EN 474-5:2006+A1:2009
  Märkus 2.1 | 31.7.2012” |

„CEN

EN 474-4:2006+A2:2012

Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 4: Ületõstelaaduritele esitatavad nõuded

Esmakordne avaldamine

EN 474-4:2006+A1:2009

Märkus 2.1

31.7.2012

CEN

EN 474-5:2006+A2:2012

Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 5: Hüdraulilistele ekskavaatoritele esitatavad nõuded

Esmakordne avaldamine

EN 474-5:2006+A1:2009

Märkus 2.1

31.7.2012”

järgmisega:

| „CEN | EN 474-4:2006+A2:2012
  Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 4: Ületõstelaaduritele esitatavad nõuded | Esmakordne avaldamine | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 474-5:2006+A2:2012
  Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 5: Hüdraulilistele ekskavaatoritele esitatavad nõuded | Esmakordne avaldamine” | | |

„CEN

EN 474-4:2006+A2:2012

Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 4: Ületõstelaaduritele esitatavad nõuded

Esmakordne avaldamine

CEN

EN 474-5:2006+A2:2012

Mullatöömasinad. Ohutus. Osa 5: Hüdraulilistele ekskavaatoritele esitatavad nõuded

Esmakordne avaldamine”

| 2) | Leheküljel 13 |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 13

asendatakse

| „CEN | EN 1459:1998+A3:2012
  Tööstuslike mootorkärude ohutus. Erineva töötsooniga liikurkärud | Esmakordne avaldamine | EN 1459:1998+A2:2010
  Märkus 2.1 | 1.2.2013” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„CEN

EN 1459:1998+A3:2012

Tööstuslike mootorkärude ohutus. Erineva töötsooniga liikurkärud

Esmakordne avaldamine

EN 1459:1998+A2:2010

Märkus 2.1

1.2.2013”

järgmisega:

| „CEN | EN 1459:1998+A3:2012
  Tööstuslike mootorkärude ohutus. Erineva töötsooniga liikurkärud | Esmakordne avaldamine” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„CEN

EN 1459:1998+A3:2012

Tööstuslike mootorkärude ohutus. Erineva töötsooniga liikurkärud

Esmakordne avaldamine”

---