# Euroopan unionin C 145/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.145.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 145 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta23. toukokuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.145.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 145

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta23. toukokuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 22. istunto pidettiin Loméssa (Togo) 21.–23. marraskuuta 2011. |
| 2012/C 145/01 | Maanantaina 21. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2012/C 145/02 | Tiistaina 22. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2012/C 145/03 | Keskiviikkona 23. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 7 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 22. istunto pidettiin Loméssa (Togo) 21.–23. marraskuuta 2011.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen 22. istunto pidettiin Loméssa (Togo) 21.–23. marraskuuta 2011.

2012/C 145/01

Maanantaina 21. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2012/C 145/02

Tiistaina 22. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2012/C 145/03

Keskiviikkona 23. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

7

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous Edustajakokouksen 22. istunto pidettiin Loméssa (Togo) 21.–23. marraskuuta 2011.

| 23.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 145/1

---

MAANANTAINA 21. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 145/01

Sisältö

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP100.956) |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EYVL C 327, 10. marraskuuta 2011) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 20. marraskuuta 2011 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye-menettely |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Yhteisesittelijät: Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Robert Sturdy |
| --- | --- |

8.

Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Robert Sturdy

MAANANTAINA 21. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Togon kansalliskokouksen puheenjohtaja El-Hadj Bonfoh Abass, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Assarid Ag Imbarcaouane, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Nigerin presidentti Mahamadou Issoufou ja Togon tasavallan presidentti Faure Gnassingbé.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.10.)

PUHETTA JOHTI: Assarid Ag IMBARCAOUANE

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi ja ilmoitti uuden työjärjestyksen voimaantulosta.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että ei-parlamentaaristen edustajien hyväksymiseksi oli esitetty neljä pyyntöä. Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja liitetään pöytäkirjaan.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP100.956)

João Ferreira pahoitteli portugalin tulkkauksen puuttumista. Yhteispuheenjohtaja Assarid kehotti häntä ottamaan yhteyttä Euroopan parlamentin puhemiehistöön, jonka toimivaltaan asia kuuluu.

Puheenvuoron käyttivät: Teshome Toga (Etiopia), Rabindre T. Parmessar (Suriname).

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä pöytäkirjassa.

2.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EYVL C 327, 10. marraskuuta 2011)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 20. marraskuuta 2011 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 20. marraskuuta 2011 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | EU:n ja AKT-ryhmän Somalian poliittisen ja humanitaarisen kriisin ratkaisemiseen liittyvät haasteet. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

EU:n ja AKT-ryhmän Somalian poliittisen ja humanitaarisen kriisin ratkaisemiseen liittyvät haasteet.

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Yrittäjyyteen perustuva tieto- ja viestintätekniikka (TVT) ja sen vaikutus AKT-valtioiden kehitykseen. |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Yrittäjyyteen perustuva tieto- ja viestintätekniikka (TVT) ja sen vaikutus AKT-valtioiden kehitykseen.

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Energian saatavuuden merkitys talouden kestävälle kehitykselle ja vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutus. |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Energian saatavuuden merkitys talouden kestävälle kehitykselle ja vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutus.

| b) | Työvaliokunnan työjärjestystä koskevat tarkistukset toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 23. marraskuuta 2011. |
| --- | --- |

b)

Työvaliokunnan työjärjestystä koskevat tarkistukset toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 23. marraskuuta 2011.

| c) | Somalian turvallisuustilanteesta keskustellaan Afrikan sarven ruokakriisiä erityisesti Somaliassa koskevan keskustelun aikana. Yhteispuheenjohtajat antavat aiheesta lausunnon. |
| --- | --- |

c)

Somalian turvallisuustilanteesta keskustellaan Afrikan sarven ruokakriisiä erityisesti Somaliassa koskevan keskustelun aikana. Yhteispuheenjohtajat antavat aiheesta lausunnon.

| d) | Seuraava alueellinen kokous, joka on alueellisten kokousten toisen jakson ensimmäinen kokous, pidetään Sambiassa 20.–24. helmikuuta 2012 välisellä viikolla. |
| --- | --- |

d)

Seuraava alueellinen kokous, joka on alueellisten kokousten toisen jakson ensimmäinen kokous, pidetään Sambiassa 20.–24. helmikuuta 2012 välisellä viikolla.

| e) | Työvaliokunta järjestää tietojenkeruu- ja tutkimusmatkan Ispraan (Italia) 23.–24. maaliskuuta 2012 ja voi järjestää tietojenkeruumatkan myös Norsunluurannikolle vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

e)

Työvaliokunta järjestää tietojenkeruu- ja tutkimusmatkan Ispraan (Italia) 23.–24. maaliskuuta 2012 ja voi järjestää tietojenkeruumatkan myös Norsunluurannikolle vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että Naisten foorumi oli tavannut lauantaiaamuna. Sen yhteispuheenjohtajina olivat toimineet Zita Gurmai ja Mo-Mamo Karerwa (Burundi), ja keskustelua oli käyty aiheesta naisten rooli konfliktien estämisessä, hallinnassa ja ratkaisussa.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina 22. marraskuuta 2011 klo 12.00 |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina 22. marraskuuta 2011 klo 12.00

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 23. marraskuuta 2011 klo 10.00 kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 23. marraskuuta 2011 klo 10.00 kirjallisesti.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti puheajan rajoitukset.

4.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto

Komission jäsen esitti lausuntonsa.

5.   Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuoron käyttivät: Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Rabindre T. Parmessar (Suriname), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Boniface Yehoue Tome (Benin), Komi Selom Klassou (Togo), Michael Gahler, Ali Soubaneh Attaye (Djibouti), Michèle Rivasi, Job Yustino Ndugai (Tansania), Amadou Ciré Sall (Senegal), João Ferreira, Eunice Kazembe (Malawi), Piet Van Der Walt (Namibia), Moses Y. Kollie (Liberia), Ismael El Hag Musa (Sudan) ja Véronique De Keyser.

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle oli esitetty yhteensä 17 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja komission jäsen Piebalgs antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 1 erittäin pienten kehityshankkeiden rahoituksesta. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 1 erittäin pienten kehityshankkeiden rahoituksesta.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 14 Afrikan luontomatkailusta ja paikallisen luontotietouden kaappaamisesta. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 14 Afrikan luontomatkailusta ja paikallisen luontotietouden kaappaamisesta.

| | Frank Engelin kysymys nro 15 tieto- ja viestintäteknologiasta (TVT) kehitysyhteistyöpolitiikassa AKT-valtioiden kanssa. |
| --- | --- |

Frank Engelin kysymys nro 15 tieto- ja viestintäteknologiasta (TVT) kehitysyhteistyöpolitiikassa AKT-valtioiden kanssa.

| | Ole Christensenin kysymys nro 17 Afrikan sarven tilanteesta. |
| --- | --- |

Ole Christensenin kysymys nro 17 Afrikan sarven tilanteesta.

| | Michael Cashmanin (häntä edustaa Zita Gurmai) kysymys nro 4 tuberkuloosirokotteita koskevasta tuesta vuodesta 2014 lähtien. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (häntä edustaa Zita Gurmai) kysymys nro 4 tuberkuloosirokotteita koskevasta tuesta vuodesta 2014 lähtien.

| | Michèle Rivasin kysymys nro 2 maananastuksesta ja elintarviketurvasta. |
| --- | --- |

Michèle Rivasin kysymys nro 2 maananastuksesta ja elintarviketurvasta.

| | Gabriele Zimmerin kysymys nro 7 talouskumppanuussopimuksista. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmerin kysymys nro 7 talouskumppanuussopimuksista.

| | Jo Leinenin (häntä edustaa Norbert Neuser) kysymys nro 10 energiavarmuudesta AKT-valtioissa. |
| --- | --- |

Jo Leinenin (häntä edustaa Norbert Neuser) kysymys nro 10 energiavarmuudesta AKT-valtioissa.

| | Norbert Neuserin kysymys nro 11 energian yleisestä saatavuudesta. |
| --- | --- |

Norbert Neuserin kysymys nro 11 energian yleisestä saatavuudesta.

Kysymysten nro 9, 12 ja 16 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 3, 5, 6, 8 ja 13 esittäjät eivät olleet paikalla.

Puheenvuoron käyttivät lisäksi: Véronique De Keyser, Piet Van Der Walt (Namibia), Louis Michel ja Glen Bénédict Noël (Grenada).

7.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen Piebalgs viittasi jaettuun asiakirjaan, jossa yksilöidään komission seurantatoimet yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Budapestissä (Unkari) hyväksymien päätöslauselmien johdosta.

8.   Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Robert Sturdy

Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Frank Engel (Robert Sturdyn varajäsen) esittelivät mietinnön velkaantumisen vaikutuksista kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa.

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Louis Michel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Michèle Rivasi, Ali Soubaneh Atteye (Djibouti), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), João Ferreira, Job Yustino Ndugai (Tansania), Hamadaou Sylla (Mali), Sábado Teresa Malendza (Mosambik), Ismael El Hag Musa (Sudan), Musikari N. Kombo (Kenia), Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Frank Engel ja Amadou Ciré Sall (Senegal) päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.25.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 23.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 145/5

---

TIISTAINA 22. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 145/02

Sisältö

| 1. | Lääkkeiden saatavuus
  Keskustelu ilman päätöslauselmaa |
| --- | --- |

1.

Lääkkeiden saatavuus

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

| 2. | Demokraattinen hallinto
  Pääkeskustelu Togon pääministerin Gilbert Fossoun Houngbon sekä Togon hallituksen jäsenten kanssa |
| --- | --- |

2.

Demokraattinen hallinto

Pääkeskustelu Togon pääministerin Gilbert Fossoun Houngbon sekä Togon hallituksen jäsenten kanssa

| 3. | Monenvälisten suhteiden ja kansainvälisen oikeuden kehitys
  Keskustelu ilman päätöslauselmaa |
| --- | --- |

3.

Monenvälisten suhteiden ja kansainvälisen oikeuden kehitys

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

| 4. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 21. marraskuuta 2011 pidetystä istunnosta |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiireellinen asia 1: Afrikan sarven ruokakriisi, erityisesti Somaliassa |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vammaisten osallisuus kehitysmaissa
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Yhteisesittelijät: Musikari Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder |
| --- | --- |

6.

Vammaisten osallisuus kehitysmaissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Musikari Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder

| 7. | Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Yhteisesittelijät: Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva |
| --- | --- |

7.

Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva

TIISTAINA 22. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00.)

PUHETTA JOHTI: Assarid IMBARCAOUANE

Yhteispuheenjohtaja

1.   Lääkkeiden saatavuus

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Eleni Theocharous, Catherine Bearder, Rabindre Parmessar (Suriname), João Ferreira, Hamadaou Sylla (Mali), Patrick Gamedze (Swazimaa), Véronique de Keyser, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudan), Adjedoue Weidou (Tšad), Horst Schnellhardt, Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Helposti saatavien, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus on tärkeää kaikille, myös AKT-valtioiden kansalaisille ja erityisesti heikoimmassa asemassa oleville. Tämä määrittelee ihmisten hyvinvoinnin ja vuosituhattavoitteen toteutumisen.

2.   Demokraattinen hallinto

Pääkeskustelu Togon pääministerin Gilbert Fossoun Houngbon sekä Togon hallituksen jäsenten kanssa.

Togon pääministeri Gilbert Fossoun Houngbo antoi selonteon. Edustajakokous katsoi Togon demokraattista hallintoa käsittelevän elokuvan.

Puheenvuoron käyttivät: Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Patrick Gamedze (Swazimaa), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Catherine Bearder, Alfred Sanou (Burkina Faso), Teshome Toga (Etiopia), Benedict Noel (Grenada), Gabrielle Zimmer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Véronique de Keyser, Rabindre Parmessar (Suriname), Michael Gahler, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Musikari Kombo (Kenia), Ali Soubaneh Atteye (Djibouti), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Hamadaou Sylla (Mali), José Costa Pereira (Euroopan ulkosuhdehallinto), Gilbert Fossoun Houngbo, Pascal Bodjona (Togon aluehallinnosta ja hajauttamisesta vastaava ministeri), Tchitchao Tchalim (Togon oikeusministeri), Beza Marcel Seramila (Madagaskar), Boniface Yehouetome (Benin), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Michèle Rivasi, Louis Michel ja Seléagodi Ahoomey-Zunu (Togon kauppaministeri).

Gilbert Fossoun Houngbo ja Togon hallituksen jäsenet vastasivat kysymyksiin.

Togon hallituksen jäsenet esittelivät tehtyjä toimenpiteitä, joilla edistetään poliittista, taloudellista ja sosiaalista hallintoa Togossa. Erityisesti toimenpiteet koskivat Togon vuoden 2010 presidentinvaalien vaalitarkkailuvaltuuskunnan suositusten toteuttamista sekä poliittista ja yhteiskunnallista vuoropuhelua.

3.   Monenvälisten suhteiden ja kansainvälisen oikeuden kehitys

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuoron käyttivät: Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Maurice Ponga, Véronique de Keyser, Denis Polisi (Ruanda), Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegal), Michèle Rivasi, Hamadaou Sylla (Mali), João Ferreira, Jacek Protasiewicz, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Juan Fernando López Aguilar, Michael Gahler, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuuba), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria), Ismail El Hag Musa (Sudan), Adjedoue Weidou (Tšad) ja José Costa Pereira (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Jäsenet keskustelivat edellisvuosina toteutetusta koordinaatiosta, joka koski monikansallisten suhteiden kehittämistä globalisaation puitteissa. Tällä on seurauksia myös kansainväliseen oikeuteen, mistä on osoituksena kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön voimaantuleminen.

Edustajakokous hyväksyi yhteispuheenjohtaja Louis Michelin ehdotuksen siirtää esityslistan 15 kohta AKT-valtioiden kaupunkikehityksen haasteista seuraavaan istuntoon, joka pidetään Tanskassa. Marraskuun 23. päivänä 2011 pidettävän kokouksen esityslistan kohtien järjestystä muutettiin vastaavasti.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.35.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

4.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 21. marraskuuta 2011 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

5.   Kiireellinen asia 1: Afrikan sarven ruokakriisi, erityisesti Somaliassa

Puheenvuoron käyttivät: José Costa Pereira (Euroopan ulkosuhdehallinto), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Striffler, Musa Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Musikari N. Kombo (Kenia), Teshome Toga (Etiopia), Gabriele Zimmer, Horst Schnellhardt, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Afrikan sarven ruokakriisi on pahin 60 vuoteen, ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenet vetosivat kansainväliseen yhteisöön, jotta se tarjoaisi Afrikan sarvelle ja erityisesti Somalialle kestävää humanitaarista ja kehitysapua.

6.   Vammaisten osallisuus kehitysmaissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Musikari N. Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder

Musikari N. Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder esittelivät mietinnön vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa.

Puheenvuoron käyttivät: Manuel Jímenez (Dominikaaninen tasavalta), Horst Schnellhardt, Ole Christensen, Gabriele Zimmer, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Christa Klass ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Kombo Musikari (Kenia) ja Catherine Bearder päättivät keskustelun.

Jäsenet muistuttivat, että vammaiset kuuluvat maailman köyhimpien ihmisten joukkoon. He vetosivat kaikkiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen allekirjoittaneisiin osapuoliin, jotta nämä panisivat sopimuksen 32 artiklan täysimääräisesti täytäntöön.

7.   Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva

Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva esittelivät mietinnön Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta AKT:n ja EU:n yhteistyöhön.

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Miguel Angel Martínez Martínez, Ali Soubane Ateye (Djibouti), Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Piet Van Der Walt (Namibia), Filip Kaczmarek, João Ferreira, Rabindre T. Parmessar (Suriname), Maurice Ponga, Zuzana Roithova, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana) ja José Costa Pereira (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva päättivät keskustelun.

Vallitsi laaja yksimielisyys siitä, että AKT–EU-kumppanit hyödyntävät Lissabonin sopimuksen voimaantulon tarjoaman mahdollisuuden "institutionaaliseen mullistukseen" kumppanuuden vauhdittamiseksi.

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel pahastui yrityksestä jakaa istuntosalissa panettelevaa viestiä, jonka oli laatinut Togon kansallinen muutosallianssi (Alliance nationale pour le changement, ANC). Edustajakokous ilmaisi varauksettoman tukensa yhteispuheenjohtaja Louis Michelille.

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai ja Evalliere Beauplan (Haiti).

Istunto keskeytettiin klo 18.00.

Assarid Ag IMBARCAOUANE ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 23.5.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 145/7

---

KESKIVIIKKONA 23. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2012/C 145/03

Sisältö

| 1. | Kiireellinen asia 2: Arabikevään vaikutukset Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Työryhmien tiivistelmäraportit ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | AKT-neuvoston puheenjohtajan, Ugandan ulkoasiainministerin ja kansainvälisistä asioista vastaavan apulaisministerin Oryem Henry Okellon lausunto ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan ja Puolan kehitysyhteistyöstä vastaavan valtiosihteerin Krzysztof Stanowskin lausunto ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neuvoston kyselytunti ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 22. marraskuuta 2011 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Äänestykset päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Äänestykset kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Äänestykset parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muut asiat ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 23. täysistunnon aika ja paikka ... |
| --- | --- |

13.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo ... |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Loméssa (Togo) 21.–23. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon läsnäololista ... |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen ... |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit ... |
| --- | --- |

Liite IV

| — | Päätöslauselma Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön (AKT-EU/101.082/11/lop.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma velkaantumisen vaikutuksista kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa (AKT-EU/101.079/11/lop.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa (AKT-EU/100.954/11/lop.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma arabikevään vaikutuksista Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin (AKT-EU/101.111/11/lop.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Afrikan sarven ruokakriisistä, erityisesti Somaliassa (AKT-EU/101.112/11/lop.) ... |
| --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 23. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00.)

PUHETTA JOHTI: Assarid IMBARCAOUANE

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kiireellinen asia 2: Arabikevään vaikutukset Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin

José Costa Pereira (Euroopan ulkosuhdehallinto) esitteli asian.

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Nedelcheva, Teshome Toga (Etiopia), Véronique De Keyser, Olle Schmidt, Gabriele Zimmer, Francesco Enrico Speroni, Edit Bauer, Assarid Imbarcaouane (Mali), Zita Gurmai, Frank Engel, Younoussa Tondy (Niger), Edward Scicluna, Zuzana Roithova, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Sérgio de Sousa Mendes dos Santos (Angola).

Vuoden 2011 tapahtumilla Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä oli poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia AKT-valtioille ja Euroopalle. Alueen käynnissä olevalle demokratiakehitykselle ilmaistiin tukea.

2.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Esittelijät esittelivät raporttinsa kolmesta työryhmästä:

| | Eleni Theocharus: Kehitysmaiden energiahaasteet: tulevaisuudennäkymät |
| --- | --- |

Eleni Theocharus: Kehitysmaiden energiahaasteet: tulevaisuudennäkymät

| | Kehitysmaiden energian saatavuus oli olennainen edellytys vuosituhattavoitteiden saavuttamiselle sekä kehitysstrategioiden täytäntöönpanolle kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

Kehitysmaiden energian saatavuus oli olennainen edellytys vuosituhattavoitteiden saavuttamiselle sekä kehitysstrategioiden täytäntöönpanolle kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

| | Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudan): Kansanterveyden ongelmat: malaria ja sen sosioekonominen vaikutus |
| --- | --- |

Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudan): Kansanterveyden ongelmat: malaria ja sen sosioekonominen vaikutus

| | Malarian torjumiseksi tehtiin suuria ponnisteluita, mutta oli edelleen tarpeen jakaa kyllästettyjä verkkoja entistä laajemmin. Naiset ja lapset olivat edelleen prioriteetti. |
| --- | --- |

Malarian torjumiseksi tehtiin suuria ponnisteluita, mutta oli edelleen tarpeen jakaa kyllästettyjä verkkoja entistä laajemmin. Naiset ja lapset olivat edelleen prioriteetti.

| | Zita Gurmai: Nuorten osallistava lähestymistapa kehitysprosessiin – köyhyyden ja nuorisotyöttömyyden vähentämisen strategia |
| --- | --- |

Zita Gurmai: Nuorten osallistava lähestymistapa kehitysprosessiin – köyhyyden ja nuorisotyöttömyyden vähentämisen strategia

| | Arabikevät oli osoittautunut tärkeäksi keinoksi vastata nuorison oikeutettuihin odotuksiin. |
| --- | --- |

Arabikevät oli osoittautunut tärkeäksi keinoksi vastata nuorison oikeutettuihin odotuksiin.

| | Puheenvuoron käytti: Patrick Gamedze (Swazimaa). |
| --- | --- |

Puheenvuoron käytti: Patrick Gamedze (Swazimaa).

3.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Brenda King esitteli aiheen.

Puheenvuoron käyttivät: Domenico Rosa (Euroopan komissio), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Ali Soubaneh Atteye (Djibouti), Michèle Striffler, Boniface Yehouetome (Benin), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Miguel Angel Martínez Martínez, Véronique De Keyser ja Brenda King.

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, naisten oikeuksien, elintarviketurvan ja energian saatavuuden kehittäminen pitäisi nostaa asialistan kärkeen.

4.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Ugandan ulkoasiainministerin ja kansainvälisistä asioista vastaavan apulaisministerin Oryem Henry Okellon lausunto

Oryem Henry Okello piti kokoukselle puheen, jossa hän käsitteli käynnissä olevia talouskumppanuussopimusneuvotteluita, Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen ratifiointia, Euroopan unionin suunnitelmia poistaa sokerikiintiöt AKT-valtioilta sekä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 17. konferenssia (COP17) Durbanissa.

5.   Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan ja Puolan kehitysyhteistyöstä vastaavan valtiosihteerin Krzysztof Stanowskin lausunto

Krzysztof Stanowski piti kokoukselle puheen, jossa hän käsitteli yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen roolia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisen vuoropuhelun foorumina, Durbanin ilmastokokousta, neljättä korkean tason foorumia avun tuloksellisuudesta Busanissa sekä Euroopan unionin yhteistyösitoumusta AKT-kumppaneiden kanssa talous- ja rahoituskriisistä huolimatta.

6.   Neuvoston kyselytunti

Oryem Henry Okello vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Norbert Neuserin kysymys nro 1 yleisestä energian saatavuudesta. |
| --- | --- |

Norbert Neuserin kysymys nro 1 yleisestä energian saatavuudesta.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 2 kymmenen vuotta vangittuna olleesta Dawik Isaakista. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 2 kymmenen vuotta vangittuna olleesta Dawik Isaakista.

| | Michael Cashmanin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 3 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen ratifioinnista. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 3 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen ratifioinnista.

| | Catherine Bearderin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 4 villieläinten kestämättömästä ja laittomasta metsästyksestä. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 4 villieläinten kestämättömästä ja laittomasta metsästyksestä.

Krzysztof Stanowski vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 13 yleisestä energian saatavuudesta. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 13 yleisestä energian saatavuudesta.

| | Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 5 seuraavan Euroopan kehitysrahaston tai rahoituspöytäkirjan tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 5 seuraavan Euroopan kehitysrahaston tai rahoituspöytäkirjan tulevaisuudesta.

| | Amadou Ciré Sallin (Senegal) kysymys nro 6 joulukuussa 2011 pidettävästä WTO:n ministerikokouksesta ja konkreettisista tuloksista vähiten kehittyneille maille. |
| --- | --- |

Amadou Ciré Sallin (Senegal) kysymys nro 6 joulukuussa 2011 pidettävästä WTO:n ministerikokouksesta ja konkreettisista tuloksista vähiten kehittyneille maille.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 7 Eritrean ihmisoikeustilanteesta. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 7 Eritrean ihmisoikeustilanteesta.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 8 humanitaarisen avun politisoinnista. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 8 humanitaarisen avun politisoinnista.

| | Michael Cashmanin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen ratifioinnista. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen ratifioinnista.

| | Gabriele Zimmerin kysymys nro 10 maanhankinnasta ja -vuokrauksesta kehitysmaissa. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmerin kysymys nro 10 maanhankinnasta ja -vuokrauksesta kehitysmaissa.

| | Kysymykseen nro 11 ei vastattu, sillä esittäjä ei ollut paikalla. |
| --- | --- |

Kysymykseen nro 11 ei vastattu, sillä esittäjä ei ollut paikalla.

| | Catherine Bearderin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 12 laittoman ongelmajätteen siirrosta EU:sta AKT-valtioihin. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 12 laittoman ongelmajätteen siirrosta EU:sta AKT-valtioihin.

| | Fiona Hallin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 14 Durbanin ilmastokokouksesta (COP17). |
| --- | --- |

Fiona Hallin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 14 Durbanin ilmastokokouksesta (COP17).

| | Jo Leinenin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 15 Durbanin ilmastoneuvotteluista. |
| --- | --- |

Jo Leinenin (häntä edustaa Jutta Haug) kysymys nro 15 Durbanin ilmastoneuvotteluista.

7.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuoron käyttivät: Musikari Kombo (Kenia), Alfred Sanou (Burkina Faso), Hamadaou Sylla (Mali), Ismael El Hag Musa (Sudan), Eunice Kazembe (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Charles W. Kakoma (Sambia), Patrick Gamedze (Swazimaa), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeria) ja Michèle Rivasi.

Oryem Henry Okello ja Krzysztof Stanowski vastasivat kysymyksiin, jotka koskivat talouskumppanuussopimuksia, energian saatavuutta, ilmastonmuutosta ja Afrikan sarven hätätilannetta.

(Istunto keskeytettiin klo 12.30 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

8.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 22. marraskuuta 2011 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Pöytäkirja hyväksyttiin.

9.   Äänestykset päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön (AKT-EU/101.082/11/lop.)
  Yhteisesittelijät: Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Hyväksytty tarkistus: 1.
  Hylätyt tarkistukset: 2, 3 ja johdanto-osan O kappale.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Lissabonin sopimuksen vaikutus AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön (AKT-EU/101.082/11/lop.)

Yhteisesittelijät: Raphael Mangouala (Gabon) ja Mariya Nedelcheva

Poliittisten asioiden valiokunta

Hyväksytty tarkistus: 1.

Hylätyt tarkistukset: 2, 3 ja johdanto-osan O kappale.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa (AKT-EU/101.079/11/lop.)
  Yhteisesittelijät: Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Robert Sturdy
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 9 kohta (ensimmäinen osa).
  Hylätty tarkistus: 9 kohta (toinen osa).
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti, yksi jäsen pidättäytyi äänestämästä. |
| --- | --- |

—

Velkaantumisen vaikutukset kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa (AKT-EU/101.079/11/lop.)

Yhteisesittelijät: Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Robert Sturdy

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 9 kohta (ensimmäinen osa).

Hylätty tarkistus: 9 kohta (toinen osa).

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti, yksi jäsen pidättäytyi äänestämästä.

| — | Vammaisten osallisuus kehitysmaissa (AKT-EU/100.954/11/lop.)
  Yhteisesittelijät: Musikari Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 4 kohta (ensimmäinen ja toinen osa), 2 ja 3.
  Hylätty tarkistus: 4 kohta (kolmas osa).
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Vammaisten osallisuus kehitysmaissa (AKT-EU/100.954/11/lop.)

Yhteisesittelijät: Musikari Kombo (Kenia) ja Catherine Bearder

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 4 kohta (ensimmäinen ja toinen osa), 2 ja 3.

Hylätty tarkistus: 4 kohta (kolmas osa).

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

10.   Äänestykset kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Afrikan sarven ruokakriisistä, erityisesti Somaliassa (AKT-EU/101.112/11/lop.)
  Hyväksytty tarkistus: 1.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Afrikan sarven ruokakriisistä, erityisesti Somaliassa (AKT-EU/101.112/11/lop.)

Hyväksytty tarkistus: 1.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys arabikevään vaikutuksesta Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin (AKT-EU/101.111/11/lop.)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5 (suullisella tarkistuksella), 9 kohta (suullisella tarkistuksella), 7.
  Hylätyt tarkistukset: 4, 13 kohta.
  Peruutettu tarkistus: 6.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys arabikevään vaikutuksesta Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin (AKT-EU/101.111/11/lop.)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5 (suullisella tarkistuksella), 9 kohta (suullisella tarkistuksella), 7.

Hylätyt tarkistukset: 4, 13 kohta.

Peruutettu tarkistus: 6.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

11.   Äänestykset parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista

Yhteispuheenjohtaja Assarid Imbarcaouane pyysi muodollisesti (edustajakokouksen nimissä) siirtämään äänestystä, jotta tarkistusten sisältöä voitaisiin tutkia tarkemmin. Yhteispuheenjohtajien keskustelun jälkeen äänestystä siirrettiin.

12.   Muut asiat

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että Musikari Kombo (Kenia) oli valittu yhteisen edustajakokouksen AKT-valtioiden seuraavaksi yhteispuheenjohtajaksi 24. marraskuuta 2011 lähtien.

Puheenvuoron käytti: Musikari Kombo (Kenia).

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle kahdesta yhteispuheenjohtajien yhteisestä lausunnosta, jotka hyväksyttiin työvaliokunnan päätösten jälkeen. Lausunnot koskivat Somalian tilannetta sekä Eritrean ihmisoikeustilannetta.

Puheenvuoron käyttivät: Mussa Hussein Naib (Eritrea), Zuzana Roithová ja Louis Michel.

Yhteispuheenjohtaja Assarid Imbarcaouane ilmoitti, että edustajakokous hyväksyi Louis Micheliä tukevan lausunnon sen jälkeen, kun salissa yritettiin jakaa Togon kansallisen muutosallianssin (Alliance nationale pour le changement, ANC) laatimaa panettelevaa viestiä.

Puheenvuoron käyttivät: Miguel Angel Martínez Martínez, Jutta Haug ja Louis Michel.

13.   AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 23. täysistunnon aika ja paikka

Yhteispuheenjohtaja kiitti Togon viranomaisia vieraanvaraisuudesta ja erinomaisista järjestelyistä. Togon kansalliskokouksen varapuheenjohtaja Komi Selom Klassou kiitti jäseniä aktiivisesta osallistumisesta.

Edustajakokous piti minuutin hiljaisen hetken 22. marraskuuta 2011 menehtyneen Danielle Mitterrandin kunniaksi.

AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 23. täysistunto pidetään 28.–30. toukokuuta 2012 Horsensissa (Tanska). Tanskan hallituksen edustaja Camilla Sorensen kertoi jäsenille valmistelujen edistymisestä.

Rabindre T. Parmessar (Suriname) ilmoitti edustajakokoukselle, että Karibian alue päättää 24. täysistunnon paikasta joulukuun kolmannella viikolla.

(Istunto päättyi klo 16.00.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), Yhteispuheenjohtaja | MICHEL, Yhteispuheenjohtaja |
| BOTSWANA (varapj.) | ARIF (varapj.) |
| BURUNDI (varapj.) | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| KAMERUN (varapj.) | HOARAU (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | KLAß (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | McAVAN (varapj.) |
| COOKINSAARET (varapj.) | NICHOLSON (varapj.) |
| JAMAIKA (varapj.) | RONZULLI (varapj.) |
| LESOTHO (varapj.) | GOERENS (varapj.) |
| LIBERIA (varapj.) | SPERONI (varapj.) |
| TANSANIA (varapj.) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| TUVALU (varapj.) | OUZKÝ (varapj.) |
| SAMBIA (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| ETELÄ-AFRIKKA | ALFONSI |
| ANGOLA | ALVES |
| ANTIGUA JA BARBUDA | BAUER |
| BAHAMASAARET | BEARDER |
| BARBADOS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| BENIN | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| KAP VERDE | CASA |
| KOMORIT | CASINI |
| KONGON TASAVALTA | CASPARY |
| NORSUNLUURANNIKKO | CASTEX |
| DJIBOUTI | CHRISTENSEN |
| DOMINICA | COELHO |
| ERITREA | DE KEYSER |
| ETIOPIA | DE MITA |
| FIDŽI | DE SARNEZ |
| GABON | DELVAUX |
| GAMBIA | DURANT |
| GHANA | ENGEL |
| GRENADA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA-BISSAU | FERREIRA, João |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | FORD |
| HAITI | GAHLER |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | GRIESBECK |
| SALOMONSAARET | GUERRERO SALOM |
| KENIA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASKAR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MAURITIUS | JENSEN |
| MAURITANIA | JOLY |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | KACZMAREK |
| MOSAMBIK | KIIL-NIELSEN |
| NAMIBIA | KORHOLA |
| NAURUN TASAVALTA | KUHN |
| NIGER | LE PEN |
| NIGERIA | LEGUTKO |
| NIUE | LÓPEZ AGUILAR |
| UGANDA | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | MATO ADROVER |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | MAYER |
| RUANDA | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MITCHELL |
| SAINT LUCIA | MOREIRA |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | NEDELCHEVA |
| SAMOA | NEUSER |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | ROSSI |
| SENEGAL | SCHLYTER |
| SEYCHELLIT | SCHMIDT |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SWAZIMAA | STRIFFLER |
| TŠAD | STURDY |
| ITÄ-TIMOR | TIROLIEN |
| TOGO | TOIA |
| TONGA | VLASÁK |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), Yhteispuheenjohtaja

MICHEL, Yhteispuheenjohtaja

BOTSWANA (varapj.)

ARIF (varapj.)

BURUNDI (varapj.)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

KAMERUN (varapj.)

HOARAU (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

KLAß (varapj.)

GUYANA (varapj.)

McAVAN (varapj.)

COOKINSAARET (varapj.)

NICHOLSON (varapj.)

JAMAIKA (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

LESOTHO (varapj.)

GOERENS (varapj.)

LIBERIA (varapj.)

SPERONI (varapj.)

TANSANIA (varapj.)

ROITHOVÁ (varapj.)

TUVALU (varapj.)

OUZKÝ (varapj.)

SAMBIA (varapj.)

RIVASI (varapj.)

ETELÄ-AFRIKKA

ALFONSI

ANGOLA

ALVES

ANTIGUA JA BARBUDA

BAUER

BAHAMASAARET

BEARDER

BARBADOS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

BENIN

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

KAP VERDE

CASA

KOMORIT

CASINI

KONGON TASAVALTA

CASPARY

NORSUNLUURANNIKKO

CASTEX

DJIBOUTI

CHRISTENSEN

DOMINICA

COELHO

ERITREA

DE KEYSER

ETIOPIA

DE MITA

FIDŽI

DE SARNEZ

GABON

DELVAUX

GAMBIA

DURANT

GHANA

ENGEL

GRENADA

ESTARÀS FERRAGUT

GUINEA

FERREIRA, Elisa

GUINEA-BISSAU

FERREIRA, João

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

FORD

HAITI

GAHLER

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

GRIESBECK

SALOMONSAARET

GUERRERO SALOM

KENIA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASKAR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MAURITIUS

JENSEN

MAURITANIA

JOLY

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

KACZMAREK

MOSAMBIK

KIIL-NIELSEN

NAMIBIA

KORHOLA

NAURUN TASAVALTA

KUHN

NIGER

LE PEN

NIGERIA

LEGUTKO

NIUE

LÓPEZ AGUILAR

UGANDA

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

MATO ADROVER

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

MAYER

RUANDA

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS JA NEVIS

MITCHELL

SAINT LUCIA

MOREIRA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

NEDELCHEVA

SAMOA

NEUSER

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

ROSSI

SENEGAL

SCHLYTER

SEYCHELLIT

SCHMIDT

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SWAZIMAA

STRIFFLER

TŠAD

STURDY

ITÄ-TIMOR

TIROLIEN

TOGO

TOIA

TONGA

VLASÁK

TRINIDAD JA TOBAGO

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| JEAN MARIE (SAINT LUCIA), Yhteispuheenjohtaja | CASA, Yhteispuheenjohtaja |
| TAMAPUA (SAMOA), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| YEHOUETOME (BENIN), varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) | CALLANAN |
| NORSUNLUURANNIKKO | CASINI |
| ATEYE (DJIBOUTI) | DE KEYSER |
| TOGA (ETIOPIA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| GUYANA | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| LEBAJOA (LESOTHO) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBERIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | LÓPEZ AGUILAR |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MANDERS |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MOREIRA |
| NIUE | NEDELCHEVA |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | NICHOLSON |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | ROITHOVÁ |
| MUSA (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

JEAN MARIE (SAINT LUCIA), Yhteispuheenjohtaja

CASA, Yhteispuheenjohtaja

TAMAPUA (SAMOA), varapj.

KORHOLA, varapj.

YEHOUETOME (BENIN), varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

IBOVI (KONGON TASAVALTA)

CALLANAN

NORSUNLUURANNIKKO

CASINI

ATEYE (DJIBOUTI)

DE KEYSER

TOGA (ETIOPIA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

GUYANA

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

LEBAJOA (LESOTHO)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBERIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

LÓPEZ AGUILAR

IMBARCAOUANE (MALI)

MANDERS

VAN DER WALT (NAMIBIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MOREIRA

NIUE

NEDELCHEVA

PAPUA-UUSI-GUINEA

NICHOLSON

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

ROITHOVÁ

MUSA (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA, Yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, Yhteispuheenjohtaja |
| OULANYAH (UGANDA), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| SIERRA LEONE, varapj. | ALVES, varapj. |
| KLOPPER (ETELÄ-AFRIKKA) | ARIF |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | BOVÉ |
| BAHAMA | BULLMANN |
| BELIZE | CASPARY |
| NAIB (ERITREA) | ENGEL |
| BANDUA (GHANA) | FORD |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | GOERENS |
| COOKINSAARET | GUERRERO SALOM |
| JAMAIKA | HOARAU |
| KAZEMBE (MALAWI) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | MARTIN |
| MUKHTAR AHMED (NIGERIA) | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| POLISI (RUANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MICHEL |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT) | MITCHELL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SALL (SENEGAL) | ŠŤASTNÝ |
| POOL (SEYCHELLIT) | SCICLUNA |
| TONGA | STURDY |
| LEVELU (TUVALU) | TIROLIEN |
| KAKOMA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA, Yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, Yhteispuheenjohtaja

OULANYAH (UGANDA), varapj.

LEGUTKO, varapj.

SIERRA LEONE, varapj.

ALVES, varapj.

KLOPPER (ETELÄ-AFRIKKA)

ARIF

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

BOVÉ

BAHAMA

BULLMANN

BELIZE

CASPARY

NAIB (ERITREA)

ENGEL

BANDUA (GHANA)

FORD

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

GOERENS

COOKINSAARET

GUERRERO SALOM

JAMAIKA

HOARAU

KAZEMBE (MALAWI)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

MARTIN

MUKHTAR AHMED (NIGERIA)

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

POLISI (RUANDA)

McMILLAN-SCOTT

SAINT KITTS JA NEVIS

MICHEL

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

MITCHELL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SCHLYTER

SALL (SENEGAL)

ŠŤASTNÝ

POOL (SEYCHELLIT)

SCICLUNA

TONGA

STURDY

LEVELU (TUVALU)

TIROLIEN

KAKOMA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIK), Yhteispuheenjohtaja | RIVASI, Yhteispuheenjohtaja |
| KOMBO (KENIA), varapj. | BAUER, varapj. |
| NOEL (GRENADA), varapj. | SCHNELLARDT, varapj. |
| THOMPSON (BARBADOS) | BEARDER |
| MOTSHOME (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE MITA |
| KAP VERDE | DE SARNEZ |
| KOMORIT | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINICA | FERREIRA, João |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA-BISSAU | HAUG |
| MARSHALLINSAARET | KILL-NIELSEN |
| SALOMONSAARET | JOLY |
| KIRIBATI | KLAß |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | McAVAN |
| TONDYI (NIGER) | NEUSER |
| JÍMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | OUZKÝ |
| SOMALIA | RONZULLI |
| GAMEDZE (SWAZIMAA) | ROSSI |
| NDUGAI (TANSANIA) | SCOTTÀ |
| WEIDOU (TŠAD) | SENYSZYN |
| ITÄ-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| BUTUSOL (VANUATU) | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SITHOLE (MOSAMBIK), Yhteispuheenjohtaja

RIVASI, Yhteispuheenjohtaja

KOMBO (KENIA), varapj.

BAUER, varapj.

NOEL (GRENADA), varapj.

SCHNELLARDT, varapj.

THOMPSON (BARBADOS)

BEARDER

MOTSHOME (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE MITA

KAP VERDE

DE SARNEZ

KOMORIT

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINICA

FERREIRA, João

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA-BISSAU

HAUG

MARSHALLINSAARET

KILL-NIELSEN

SALOMONSAARET

JOLY

KIRIBATI

KLAß

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

McAVAN

TONDYI (NIGER)

NEUSER

JÍMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

OUZKÝ

SOMALIA

RONZULLI

GAMEDZE (SWAZIMAA)

ROSSI

NDUGAI (TANSANIA)

SCOTTÀ

WEIDOU (TŠAD)

SENYSZYN

ITÄ-TIMOR

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

BUTUSOL (VANUATU)

ZIMMER

---

LIITE II

LOMÉSSA (TOGO) 21.–23. MARRASKUUTA PIDETYN ISTUNNON

LÄSNÄOLOLISTA

| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), Yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| KLOPPER (Etelä-Afrikka) (1)

  DOS SANTOS (Angola)
  THOMSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  MOTSHOME (Botswana) (varapj.) (1)

  SANOU (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (varapj.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)
  MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasavalta)
  IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiopia)
  VOCEA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada)
  BEAUPLAN (Haiti)
  KOMBO (Kenia)
  LEBAJOA (Lesotho) (varapj.)
  KOLLIE (Liberia) (varapj.)
  KAZEMBE (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)
  DEERPALSING (Mauritius)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  SITHOLE (Mosambik)
  VAN DER WALT (Namibia)
  AHMED (Nigeria)
  OULANYAH (Uganda)
  JÍMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)
  POLISI (Ruanda) (varapj.)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)
  TAMAPUA (Samoa)
  SALL (Senegal)
  POOL (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Suriname)
  GAMEDZE (Swazimaa)
  NDUGAI (Tansania) (varapj.)
  WEIDOU (Tšad)
  SANTOS (Itä-Timor)
  KLASSOU (Togo)
  BAKER (Trininad ja Tobago)
  LEUELU (Tuvalu) (varapj.) (1)

  BUTUSOL (Vanuatu)
  KAKOMA (Sambia) (varapj.)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD-MONTALTO (2) (MARTINin varajäsen)
  BAUER
  BEARDER (2), (3)

  BINEV (LE PENin varajäsen)
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GURMAI (E. FERREIRAn varajäsen)
  HAUG
  KACZMAREK
  KIIL-NIELSEN (3), (4)

  KLAß (varapj.)
  LEGUTKO
  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

  MORGANTI (3), (4) (ROSSIn varajäsen)
  NEDELCHEVA (3), (4)

  NEUSER
  PONGA (CARVALHOn varajäsen)
  PROTASIEWICZ (KORHOLAn varajäsen)
  RIVASI (varapj.)
  ROITHOVA (varapj.)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SPERONI (varapj.) (3), (4)

  STRIFFLER
  THEOCHARUS (CASINIn varajäsen)
  WŁOSOWICZ (NICHOLSONin varajäsen)
  ZIMMER |
| TARKKAILIJAT: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  TONDYI |
| KUTSUTTUNA: |
| ETELÄ-SUDAN

  GARANG DEG
  ABYEI
  AJONGO
  BAYEH
  DERE
  VUGA |

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), Yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

KLOPPER (Etelä-Afrikka) (1)

DOS SANTOS (Angola)

THOMSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

MOTSHOME (Botswana) (varapj.) (1)

SANOU (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (varapj.)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)

MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasavalta)

IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiopia)

VOCEA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada)

BEAUPLAN (Haiti)

KOMBO (Kenia)

LEBAJOA (Lesotho) (varapj.)

KOLLIE (Liberia) (varapj.)

KAZEMBE (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)

DEERPALSING (Mauritius)

OULD GUELAYE (Mauritania)

SITHOLE (Mosambik)

VAN DER WALT (Namibia)

AHMED (Nigeria)

OULANYAH (Uganda)

JÍMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegal)

POOL (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Suriname)

GAMEDZE (Swazimaa)

NDUGAI (Tansania) (varapj.)

WEIDOU (Tšad)

SANTOS (Itä-Timor)

KLASSOU (Togo)

BAKER (Trininad ja Tobago)

LEUELU (Tuvalu) (varapj.) (1)

BUTUSOL (Vanuatu)

KAKOMA (Sambia) (varapj.)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD-MONTALTO (2) (MARTINin varajäsen)

BAUER

BEARDER (2), (3)

BINEV (LE PENin varajäsen)

CHRISTENSEN

DE KEYSER

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GURMAI (E. FERREIRAn varajäsen)

HAUG

KACZMAREK

KIIL-NIELSEN (3), (4)

KLAß (varapj.)

LEGUTKO

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

MORGANTI (3), (4) (ROSSIn varajäsen)

NEDELCHEVA (3), (4)

NEUSER

PONGA (CARVALHOn varajäsen)

PROTASIEWICZ (KORHOLAn varajäsen)

RIVASI (varapj.)

ROITHOVA (varapj.)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SPERONI (varapj.) (3), (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (CASINIn varajäsen)

WŁOSOWICZ (NICHOLSONin varajäsen)

ZIMMER

TARKKAILIJAT:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

TONDYI

KUTSUTTUNA:

ETELÄ-SUDAN

GARANG DEG

ABYEI

AJONGO

BAYEH

DERE

VUGA

Läsnä myös:

ETELÄ-AFRIKKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

ANGOLA

DA SILVA

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AKPOE

FIODENDJI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BURUNDI

NIYUNGEKO

KAMERUN

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

DJIBOUTI

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIOPIA

DABA

SEID

FIDŽI

VOCEA

GABON

MILEBOU

MABEDI

MANGOUALA

GHANA

ANTWI

HAITI

RICHE

LOUIS-JEUNE

DOLE

DENIUS

CHERY

DOREUS

KENIA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LIBERIA

DUNAH

MALAWI

CITEYEYE

MALI

BA

SYLLA

MAURITIUS

KOONJUL

MAURITANIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOSAMBIK

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIA

NAHOLO

NIGERIA

BARAYA

IBRAHIM

MADWATTE

OKORIE

HAMZA

ESEDEME

BUKUOLA

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

MUJUNGU

KATENTA-APULI

RUANDA

MUKANKUSI

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

SOW

SEYCHELLIT

FOCK TAVE

SIERRA LEONE

KAMARA

TORTO

SUDAN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

OMER

OSMAN

SURINAME

CASTELEN

WANGSABESARI

ASABINA

SOMOHADJO

TANSANIA

MWANJELWA

TŠAD

ADJI

TEKILIO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

TOGO

AHOLOU

KPOYI

PENN

MENSAH

TSIMESSE

SOMENU

DRAMANI

AMEGNONAN

ANANI

GBONE

SAGBO

BEDABA

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKT-NEUVOSTO

AKT-neuvoston puheenjohtaja, Ugandan ulkoasiainministeri ja kansainvälisistä asioista vastaava apulaisministeri Oryem Henry Okello.

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja ja Puolan kehitysyhteistyöstä vastaava valtiosihteeri Krzysztof Stanowski.

AKT:N SUURLÄHETTILÄSKOMITEA

KATENTA-APULI

EUROOPAN KOMISSIO

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

COSTA PEREIRA

ETSK

KING

FORNEA

COMESA

NKANAGU

AKT-SIHTEERISTÖ

CHAMBAS, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 21. marraskuuta 2011.

(3)  Läsnä 22. marraskuuta 2011.

(4)  Läsnä 23. marraskuuta 2011.

---

LIITE III

MAANANTAINA 21. MARRASKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

1.   Botswana

Tebogo Lily MOTSHOME

Varalähettiläs

Botswanan suurlähetystö

Valtuuskunnan päällikkö

2.   Fidži

Peceli V. VOCEA

Suurlähettiläs

Fidžin suurlähetystö

Valtuuskunnan päällikkö

3.   Etelä-Afrikka

Lorenci KLOPPER

Neuvonantaja – Politiikka

Etelä-Afrikan suurlähetystö

Valtuuskunnan päällikkö

4.   Tuvalu

Tine LEUELU

Suurlähettiläs

Tuvalun suurlähetystö

Valtuuskunnan päällikkö

---

LIITE IV

| — | Päätöslauselma Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön (AKT-EU/101.082/11/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta AKT-maiden ja EU:n yhteistyöhön (AKT-EU/101.082/11/lop.)

| — | Päätöslauselma velkaantumisen vaikutuksista kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa (AKT-EU/101.079/11/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma velkaantumisen vaikutuksista kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa (AKT-EU/101.079/11/lop.)

| — | Päätöslauselma vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa (AKT-EU/100.954/11/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa (AKT-EU/100.954/11/lop.)

| — | Päätöslauselma Afrikan sarven ruokakriisistä, erityisesti Somaliassa (AKT-EU/101.112/11/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma Afrikan sarven ruokakriisistä, erityisesti Somaliassa (AKT-EU/101.112/11/lop.)

| — | Päätöslauselma arabikevään vaikutuksista Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin (AKT-EU/101.111/11/lop.) |
| --- | --- |

—

Päätöslauselma arabikevään vaikutuksista Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin (AKT-EU/101.111/11/lop.)

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Lissabonin sopimuksen vaikutuksista AKT–EU-kumppanuuteen

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun kumppanuussopimus"), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun kumppanuussopimus"),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon Georgetownin sopimuksen, jolla virallisesti perustettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgetownin sopimuksen, jolla virallisesti perustettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmä,

| — | ottaa huomioon SEUT:n 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.082/11/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.082/11/lopullinen),

| A. | katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välinen Cotounoun kumppanuussopimus on yhä paras esimerkki kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta yhteistyöhön, jonka lisäarvo on taattava, ja että tätä kumppanuutta on heikentämisen sijaan vahvistettava lisäämällä sen arvoa molemminpuolisena poliittisena sitoumuksena, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välinen Cotounoun kumppanuussopimus on yhä paras esimerkki kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta yhteistyöhön, jonka lisäarvo on taattava, ja että tätä kumppanuutta on heikentämisen sijaan vahvistettava lisäämällä sen arvoa molemminpuolisena poliittisena sitoumuksena,

| B. | katsoo, että AKT:n kumppanit ovat pitkään olleet Euroopan unionin etuoikeutettuja kumppaneita ja että Lissabonin sopimuksessa etelän maille osoitettavaa solidaarisuutta ja tukea pidetään ensimmäistä kertaa Euroopan unionin identiteetin olennaisena aspektina, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että AKT:n kumppanit ovat pitkään olleet Euroopan unionin etuoikeutettuja kumppaneita ja että Lissabonin sopimuksessa etelän maille osoitettavaa solidaarisuutta ja tukea pidetään ensimmäistä kertaa Euroopan unionin identiteetin olennaisena aspektina,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on saanut Lissabonin sopimuksen voimaantulon yhteydessä lisää toimivaltuuksia, ja se jakaa nyt vastuun Euroopan unionin neuvoston kanssa 40 uudella olennaisen tärkeällä Euroopan unionin politiikan ja toiminnan alalla, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on saanut Lissabonin sopimuksen voimaantulon yhteydessä lisää toimivaltuuksia, ja se jakaa nyt vastuun Euroopan unionin neuvoston kanssa 40 uudella olennaisen tärkeällä Euroopan unionin politiikan ja toiminnan alalla,

| D. | katsoo, että AKT-maita koskevan nimenomaisen viittauksen poistaminen Lissabonin sopimuksesta merkitsee, että kummankin osapuolen on määritettävä uudelleen yhteiset etunsa, jotta vuodesta 1975 voimassa olleen kumppanuuden arvoa voitaisiin vahvistaa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että AKT-maita koskevan nimenomaisen viittauksen poistaminen Lissabonin sopimuksesta merkitsee, että kummankin osapuolen on määritettävä uudelleen yhteiset etunsa, jotta vuodesta 1975 voimassa olleen kumppanuuden arvoa voitaisiin vahvistaa,

| E. | katsoo, että Lissabonin sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ulkoisten toimien koordinoinnin parantamisesta, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Lissabonin sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ulkoisten toimien koordinoinnin parantamisesta,

| F. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus on tuonut muutoksia toimintatapaan, jolla EU on nyt Euroopan ulkosuhdehallintonsa (EEAS) kautta yhteydessä AKT-ryhmään, katsoo, että kyseiset muutokset, erityisesti AKT-yksikön puuttuminen Euroopan ulkosuhdehallinnosta ja komission uuden EuropeAid-kehitys- ja yhteistyöpääosaston sisäinen rakenne, vaikuttavat erityiseen kumppanuuteen AKT-maiden kanssa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus on tuonut muutoksia toimintatapaan, jolla EU on nyt Euroopan ulkosuhdehallintonsa (EEAS) kautta yhteydessä AKT-ryhmään, katsoo, että kyseiset muutokset, erityisesti AKT-yksikön puuttuminen Euroopan ulkosuhdehallinnosta ja komission uuden EuropeAid-kehitys- ja yhteistyöpääosaston sisäinen rakenne, vaikuttavat erityiseen kumppanuuteen AKT-maiden kanssa,

| G. | katsoo, että AKT:n ja EU:n suhteet pohjautuvat kokonaisuuteen, joka ulottuu kehityksestä ja konfliktien ennaltaehkäisystä aina turvallisuuteen, vakauteen ja ihmisoikeuksien puolustamiseen asti, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että AKT:n ja EU:n suhteet pohjautuvat kokonaisuuteen, joka ulottuu kehityksestä ja konfliktien ennaltaehkäisystä aina turvallisuuteen, vakauteen ja ihmisoikeuksien puolustamiseen asti,

| H. | katsoo, että kehittyvien talouksien nousu, valtatasapainon muutos kansainvälisessä järjestelmässä ja poliittisten kehysten, kuten G77 tai G24, lisääntyminen ovat tuoneet esille tarpeen tutkia, miten AKT-ryhmä voisi parhaiten saavuttaa poliittiset ja taloudelliset tavoitteensa EU:n ja AKT-maiden välisten suhteiden tarjoaman poliittisen kehyksen ohella, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kehittyvien talouksien nousu, valtatasapainon muutos kansainvälisessä järjestelmässä ja poliittisten kehysten, kuten G77 tai G24, lisääntyminen ovat tuoneet esille tarpeen tutkia, miten AKT-ryhmä voisi parhaiten saavuttaa poliittiset ja taloudelliset tavoitteensa EU:n ja AKT-maiden välisten suhteiden tarjoaman poliittisen kehyksen ohella,

| I. | katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaikutus poliittisiin päätöksiin ja kehitystä koskeviin strategisiin valintoihin niin kansallisella, alueellisella kuin kansainväliselläkin tasolla on edelleen hyvin vähäinen, vaikka sillä on ainutlaatuinen asema pohjoisen ja etelän välisessä vuoropuhelussa, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vaikutus poliittisiin päätöksiin ja kehitystä koskeviin strategisiin valintoihin niin kansallisella, alueellisella kuin kansainväliselläkin tasolla on edelleen hyvin vähäinen, vaikka sillä on ainutlaatuinen asema pohjoisen ja etelän välisessä vuoropuhelussa,

| J. | ottaa huomioon, että AKT-ryhmä edustaa lähes puolta maailman valtioista, mutta sillä ei ole edustusta G20-ryhmän kaltaisissa globaalin hallinnan foorumeissa, joiden ulkopuolelle jätetään kaikkein köyhimmät valtiot, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että AKT-ryhmä edustaa lähes puolta maailman valtioista, mutta sillä ei ole edustusta G20-ryhmän kaltaisissa globaalin hallinnan foorumeissa, joiden ulkopuolelle jätetään kaikkein köyhimmät valtiot,

| K. | katsoo, että vaikka EU:lta saatu tuki on ollut ratkaisevaa, AKT-maiden on myös tartuttava etelä-etelä-yhteistyön ja kehittyvien talouksien, kuten Kiinan, Intian ja Brasilian, kanssa solmittujen kumppanuuksien tarjoamiin mahdollisuuksiin käyttääkseen näiden maiden suuret markkinat hyödykseen ja päästäkseen kaupankäynnin avulla irti köyhyydestä, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vaikka EU:lta saatu tuki on ollut ratkaisevaa, AKT-maiden on myös tartuttava etelä-etelä-yhteistyön ja kehittyvien talouksien, kuten Kiinan, Intian ja Brasilian, kanssa solmittujen kumppanuuksien tarjoamiin mahdollisuuksiin käyttääkseen näiden maiden suuret markkinat hyödykseen ja päästäkseen kaupankäynnin avulla irti köyhyydestä,

| L. | katsoo, että monipuoliset kumppanuudet ovat AKT-maille peruuttamattomia ja yleisesti ottaen hyödyllisiä, mutta raaka-aineiden vienti, jopa monille kumppaneille, ilman lisäarvoa, hidastaa monipuolistumista ja AKT-maiden talouksien todellista kehitystä, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että monipuoliset kumppanuudet ovat AKT-maille peruuttamattomia ja yleisesti ottaen hyödyllisiä, mutta raaka-aineiden vienti, jopa monille kumppaneille, ilman lisäarvoa, hidastaa monipuolistumista ja AKT-maiden talouksien todellista kehitystä,

| M. | toteaa, että EU on kehittänyt yksittäisten, eri kehitysvaiheissa olevien AKT-ryhmän alueiden kanssa aluekohtaisia strategioita, joista kahdesta on Cotonoun perinnettä jatkaen muodostunut yhteinen strategia, katsoo, että näistä strategioista voi tulla kolme erikseen hallittavaa suhdetta, kun Cotonoun kumppanuussopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2020, |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU on kehittänyt yksittäisten, eri kehitysvaiheissa olevien AKT-ryhmän alueiden kanssa aluekohtaisia strategioita, joista kahdesta on Cotonoun perinnettä jatkaen muodostunut yhteinen strategia, katsoo, että näistä strategioista voi tulla kolme erikseen hallittavaa suhdetta, kun Cotonoun kumppanuussopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2020,

| N. | ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksen tulevaisuutta määrittävät myös neuvottelut seuraavasta vuodet 2014–2020 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jonka kautta Euroopan unionin on varmistettava ulkopolitiikkansa rahoitus; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksen tulevaisuutta määrittävät myös neuvottelut seuraavasta vuodet 2014–2020 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jonka kautta Euroopan unionin on varmistettava ulkopolitiikkansa rahoitus;

| 1. | muistuttaa, että äskettäin toisen kerran tarkistetun Cotonoun kumppanuussopimuksen tärkeimmät tavoitteet ovat köyhyyden poistaminen, kestävän kehityksen tukeminen ja AKT-maiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että äskettäin toisen kerran tarkistetun Cotonoun kumppanuussopimuksen tärkeimmät tavoitteet ovat köyhyyden poistaminen, kestävän kehityksen tukeminen ja AKT-maiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen;

| 2. | kehottaa AKT-ryhmää ja Euroopan unionia tarttumaan mahdollisuuteen poistaa Lissabonin sopimuksesta nimenomainen viittaus AKT-maihin, jotta ne elvyttäisivät kumppanuuttaan; kehottaa tätä varten määrittämään aloja, joilla niillä on yhteisiä etuja, kuten energia, ilmastonmuutos ja muuttoliike; |
| --- | --- |

2.

kehottaa AKT-ryhmää ja Euroopan unionia tarttumaan mahdollisuuteen poistaa Lissabonin sopimuksesta nimenomainen viittaus AKT-maihin, jotta ne elvyttäisivät kumppanuuttaan; kehottaa tätä varten määrittämään aloja, joilla niillä on yhteisiä etuja, kuten energia, ilmastonmuutos ja muuttoliike;

| 3. | tunnustaa, että Lissabonin sopimus on myönteinen askel demokratiaprosessissa, ja sen avulla AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous voi tehokkaammin vaikuttaa kummankin osapuolen myönteisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa, että Lissabonin sopimus on myönteinen askel demokratiaprosessissa, ja sen avulla AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous voi tehokkaammin vaikuttaa kummankin osapuolen myönteisiin muutoksiin;

| 4. | toivoo, että Euroopan unionin ulkopolitiikassa, johon köyhyyden poistaminen ja näin ollen kehityspolitiikka erottamattomana osana kuuluvat, yhdistetään kaikki käytettävissä olevat välineet rauhaa edistävän politiikan hyväksi; |
| --- | --- |

4.

toivoo, että Euroopan unionin ulkopolitiikassa, johon köyhyyden poistaminen ja näin ollen kehityspolitiikka erottamattomana osana kuuluvat, yhdistetään kaikki käytettävissä olevat välineet rauhaa edistävän politiikan hyväksi;

| 5. | katsoo, että AKT-ryhmän on vahvistettava itseään poliittisesti ja että EU:n on oltava valmis tarkistamaan ja uudistamaan sen ja AKT-maiden välistä kumppanuutta siten, että se olisi enemmän kuin tuen antajan ja vastaanottajan välinen suhde ja ennemminkin samanvertaisten kumppanien suhde; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että AKT-ryhmän on vahvistettava itseään poliittisesti ja että EU:n on oltava valmis tarkistamaan ja uudistamaan sen ja AKT-maiden välistä kumppanuutta siten, että se olisi enemmän kuin tuen antajan ja vastaanottajan välinen suhde ja ennemminkin samanvertaisten kumppanien suhde;

| 6. | suhtautuu myönteisesti "Ambassadorial Working Group on the Future Perspectives of the ACP Group after 2020" -työryhmän nimittämiseen, |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti "Ambassadorial Working Group on the Future Perspectives of the ACP Group after 2020" -työryhmän nimittämiseen,

| 7. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kehitys- ja yhteistyöpääosaston välisen epävirallisen työryhmän perustamisen AKT:n ja EU:n kumppanuuden vahvistamiseksi; pyytää kyseistä ryhmää tiedottamaan työstään säännöllisesti yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajille; |
| --- | --- |

7.

panee tyytyväisenä merkille Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission kehitys- ja yhteistyöpääosaston välisen epävirallisen työryhmän perustamisen AKT:n ja EU:n kumppanuuden vahvistamiseksi; pyytää kyseistä ryhmää tiedottamaan työstään säännöllisesti yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen edustajille;

| 8. | kehottaa EU:ta lujittamaan AKT-maiden eri alueiden välistä sisäistä yhteistyötä esimerkiksi elintarviketurvan, teknologian siirron, infrastruktuurin, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen, kaupan, tieteen, rauhan, turvallisuuden ja demokratisoitumisen alalla; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:ta lujittamaan AKT-maiden eri alueiden välistä sisäistä yhteistyötä esimerkiksi elintarviketurvan, teknologian siirron, infrastruktuurin, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen, kaupan, tieteen, rauhan, turvallisuuden ja demokratisoitumisen alalla;

| 9. | arvelee, että hyväksyttyjen mietintöjen seuranta on merkittävä työskentelyväline yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vahvistamisessa, kun on kyse päätösten täytäntöönpanosta; ehdottaa tässä yhteydessä, että molemmat yhteisesittelijät varmistavat päätöslauselmien seurannan ja tiedottavat säännöllisesti vastaavalle valiokunnalleen työssä saavutetusta edistyksestä tai siinä ilmaantuneista vaikeuksista; |
| --- | --- |

9.

arvelee, että hyväksyttyjen mietintöjen seuranta on merkittävä työskentelyväline yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vahvistamisessa, kun on kyse päätösten täytäntöönpanosta; ehdottaa tässä yhteydessä, että molemmat yhteisesittelijät varmistavat päätöslauselmien seurannan ja tiedottavat säännöllisesti vastaavalle valiokunnalleen työssä saavutetusta edistyksestä tai siinä ilmaantuneista vaikeuksista;

| 10. | uskoo, että AKT-maiden on viime kädessä solmittava kansainvälisiä kumppanuuksia, jotka ovat johdonmukaisia niiden kehityspyrkimysten ja -valmiuksien kanssa; |
| --- | --- |

10.

uskoo, että AKT-maiden on viime kädessä solmittava kansainvälisiä kumppanuuksia, jotka ovat johdonmukaisia niiden kehityspyrkimysten ja -valmiuksien kanssa;

| 11. | muistuttaa, että AKT-maiden ryhmän osuus on 40 prosenttia Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen jäsenistä; korostaa näin ollen, että AKT-maiden ryhmän on vahvistettava identiteettiään, jotta se voisi vaikuttaa kansainvälisissä asioissa; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että AKT-maiden ryhmän osuus on 40 prosenttia Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen jäsenistä; korostaa näin ollen, että AKT-maiden ryhmän on vahvistettava identiteettiään, jotta se voisi vaikuttaa kansainvälisissä asioissa;

| 12. | yhtyy näkemykseen, että sekä AKT-maat että EU ovat kaukana siitä, että ne saavuttaisivat etuoikeutetun kumppanuutensa tarjoamat mahdollisuudet vaikuttaa erilaisiin kysymyksiin kuten YK:n, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston uudistamiseen, G20-ryhmään ja ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta koskeviin neuvotteluihin, ja niiden on ponnisteltava edistyäkseen asioissa; |
| --- | --- |

12.

yhtyy näkemykseen, että sekä AKT-maat että EU ovat kaukana siitä, että ne saavuttaisivat etuoikeutetun kumppanuutensa tarjoamat mahdollisuudet vaikuttaa erilaisiin kysymyksiin kuten YK:n, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston uudistamiseen, G20-ryhmään ja ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta koskeviin neuvotteluihin, ja niiden on ponnisteltava edistyäkseen asioissa;

| 13. | kehottaa AKT-ryhmän maita hyödyntämään laajasti Cotonoun sopimuksen 12 artiklaa, jotta se hyötyisi kaikilta osin mahdollisuudestaan vaikuttaa yhteisön politiikkaan niillä aloilla, joilla on vaikutusta AKT-maiden kehitykseen; kehottaa AKT-maiden parlamenttien jäseniä tämän vuoksi luomaan nykyistä enemmän suhteita Euroopan parlamentin jäseniin; |
| --- | --- |

13.

kehottaa AKT-ryhmän maita hyödyntämään laajasti Cotonoun sopimuksen 12 artiklaa, jotta se hyötyisi kaikilta osin mahdollisuudestaan vaikuttaa yhteisön politiikkaan niillä aloilla, joilla on vaikutusta AKT-maiden kehitykseen; kehottaa AKT-maiden parlamenttien jäseniä tämän vuoksi luomaan nykyistä enemmän suhteita Euroopan parlamentin jäseniin;

| 14. | kehottaa myöntämään keskeisen ja strategisen aseman maakohtaisille strategia-asiakirjoille ja aluekohtaisille strategia-asiakirjoille yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valiokuntien työssä, jotta nämä voisivat osallistua asiakirjojen sisältämien tavoitteiden valmisteluun ja saavuttamiseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa myöntämään keskeisen ja strategisen aseman maakohtaisille strategia-asiakirjoille ja aluekohtaisille strategia-asiakirjoille yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valiokuntien työssä, jotta nämä voisivat osallistua asiakirjojen sisältämien tavoitteiden valmisteluun ja saavuttamiseen;

| 15. | katsoo, että koska Lissabonin sopimus sallii Euroopan unionin jäsenvaltioiden parlamenttien aseman vahvistamisen, myös AKT-maiden ryhmän kansallisten parlamenttien olisi vahvistuttava, jotta ne voisivat lisätä painoarvoaan kansallisissa päätöksentekoprosesseissa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että koska Lissabonin sopimus sallii Euroopan unionin jäsenvaltioiden parlamenttien aseman vahvistamisen, myös AKT-maiden ryhmän kansallisten parlamenttien olisi vahvistuttava, jotta ne voisivat lisätä painoarvoaan kansallisissa päätöksentekoprosesseissa;

| 16. | uskoo, että AKT olisi ryhmänä vahvempi edistämällä jäsentensä yhteisiä etuja Maailman kauppajärjestössä, sillä vahvempi ryhmä voisi vaikuttaa hyödyke- ja elintarvikehintoihin, varmistaa tärkeiden markkinoiden turvaamisen ja vaatia toimenpiteitä EU:n ja Yhdysvaltain tukia vastaan; |
| --- | --- |

16.

uskoo, että AKT olisi ryhmänä vahvempi edistämällä jäsentensä yhteisiä etuja Maailman kauppajärjestössä, sillä vahvempi ryhmä voisi vaikuttaa hyödyke- ja elintarvikehintoihin, varmistaa tärkeiden markkinoiden turvaamisen ja vaatia toimenpiteitä EU:n ja Yhdysvaltain tukia vastaan;

| 17. | muistuttaa, että EU:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueita koskevan kolmen aluekohtaisen strategian sekä erillisen Etelä-Afrikkaa koskevan strategian pitäisi pyrkiä vahvistamaan AKT–EU-kumppanuuden kulmakiviä Cotounoun kumppanuussopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että EU:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueita koskevan kolmen aluekohtaisen strategian sekä erillisen Etelä-Afrikkaa koskevan strategian pitäisi pyrkiä vahvistamaan AKT–EU-kumppanuuden kulmakiviä Cotounoun kumppanuussopimuksen mukaisesti;

| 18. | kehottaa Euroopan unionia antamaan AKT-maissa oleville valtuuskunnilleen tarvittavat henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit uusiin toimivaltuuksiin kuuluvien tehtäviensä hoitamiseksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan unionia antamaan AKT-maissa oleville valtuuskunnilleen tarvittavat henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit uusiin toimivaltuuksiin kuuluvien tehtäviensä hoitamiseksi;

| 19. | muistuttaa, että kauppasopimusten tekemisessä edellytetään vastedes Euroopan parlamentin hyväksyntää; ehdottaa näin ollen vakavasti harkitsemaan mahdollisuutta kirjata yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten esityslistalle keskustelut, joissa käsitellään neuvotteluvaiheessa olevia kauppasopimuksia; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että kauppasopimusten tekemisessä edellytetään vastedes Euroopan parlamentin hyväksyntää; ehdottaa näin ollen vakavasti harkitsemaan mahdollisuutta kirjata yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten esityslistalle keskustelut, joissa käsitellään neuvotteluvaiheessa olevia kauppasopimuksia;

| 20. | muistuttaa, että AKT-ryhmän pitäisi vakiinnuttaa asemansa globaalina toimijana, mikä perustuu sen yhteisiin henkilöresursseihin ja luonnon voimavaroihin, historiallisiin yhteyksiin Euroopan unioniin sekä sen läheisyyteen kehittyvien talouksien kanssa; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että AKT-ryhmän pitäisi vakiinnuttaa asemansa globaalina toimijana, mikä perustuu sen yhteisiin henkilöresursseihin ja luonnon voimavaroihin, historiallisiin yhteyksiin Euroopan unioniin sekä sen läheisyyteen kehittyvien talouksien kanssa;

| 21. | vaatii, että Lissabonin sopimuksessa Euroopan parlamentille annettuja uusia toimivaltuuksia käytetään AKT:n ja EU:n suhteiden parlamentaarisen ulottuvuuden vahvistamiseen, missä yhteydessä yhteinen edustajakokous muodostaa kulmakiven; toivoo, että tämä ulottuvuus ilmenee Euroopan kehitysrahaston budjetoinnissa ja että Euroopan unionin täytäntöönpanemista kansallisista ja alueellisista strategioista sekä Euroopan unionin muiden rahoitusvälineiden käytöstä tiedotetaan nykyistä paremmin AKT-maiden edustajille; |
| --- | --- |

21.

vaatii, että Lissabonin sopimuksessa Euroopan parlamentille annettuja uusia toimivaltuuksia käytetään AKT:n ja EU:n suhteiden parlamentaarisen ulottuvuuden vahvistamiseen, missä yhteydessä yhteinen edustajakokous muodostaa kulmakiven; toivoo, että tämä ulottuvuus ilmenee Euroopan kehitysrahaston budjetoinnissa ja että Euroopan unionin täytäntöönpanemista kansallisista ja alueellisista strategioista sekä Euroopan unionin muiden rahoitusvälineiden käytöstä tiedotetaan nykyistä paremmin AKT-maiden edustajille;

| 22. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja yleisafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja yleisafrikkalaiselle parlamentille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (2)

velkaantumisen vaikutuksista kehitysrahoitukseen AKT-valtioissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 66 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 66 artiklan,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen, jossa on yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa määritelty vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden ja nälän poistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen, jossa on yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa määritelty vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden ja nälän poistamiseksi,

| — | ottaa huomioon Meksikon Monterreyssä 18.–22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kansainvälisessä kehitysrahoituskokouksessa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Meksikon Monterreyssä 18.–22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kansainvälisessä kehitysrahoituskokouksessa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen,

| — | ottaa huomioon Pariisissa 28. ja 29. toukokuuta 2009 pidetyn uusia rahoituslähteitä käsitelleen konferenssin sekä Dohassa 28. marraskuuta–2. joulukuuta 2008 pidetyn kansainvälisen kehitysrahoituskonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 28. ja 29. toukokuuta 2009 pidetyn uusia rahoituslähteitä käsitelleen konferenssin sekä Dohassa 28. marraskuuta–2. joulukuuta 2008 pidetyn kansainvälisen kehitysrahoituskonferenssin,

| — | ottaa huomioon voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen (HIPC), jonka IMF ja Maailmanpankki panivat alulle vuonna 1996 ja jonka tavoitteena on varmistaa, ettei yksikään köyhä maa joudu kärsimään liian suuresta velkataakasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen (HIPC), jonka IMF ja Maailmanpankki panivat alulle vuonna 1996 ja jonka tavoitteena on varmistaa, ettei yksikään köyhä maa joudu kärsimään liian suuresta velkataakasta,

| — | ottaa huomioon G8-maiden kesäkuussa 2005 aloittaman monenvälisen velkahelpotusaloitteen (Multilateral Debt Relief Initiative, MDRI), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G8-maiden kesäkuussa 2005 aloittaman monenvälisen velkahelpotusaloitteen (Multilateral Debt Relief Initiative, MDRI),

| — | ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) 26. huhtikuuta 2011 ilmaisemat periaatteet vastuuntuntoisen lainanannon ja lainanoton edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) 26. huhtikuuta 2011 ilmaisemat periaatteet vastuuntuntoisen lainanannon ja lainanoton edistämisestä,

| — | ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (3),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2009 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Supporting developing countries in coping with the crisis – Where does the EU go from Doha? What prospects for meeting the EU targets of 2010 and 2015?", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2009 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Supporting developing countries in coping with the crisis – Where does the EU go from Doha? What prospects for meeting the EU targets of 2010 and 2015?",

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman verotuksesta ja kehityksestä – yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla (2010/2102 (INI)) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman verotuksesta ja kehityksestä – yhteistyö kehitysmaiden kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi verotusalalla (2010/2102 (INI)) (4),

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.079/11/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.079/11/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen kriisi on lisännyt monien maiden valtionvelkaa eri puolilla maailmaa ja että joka kolmas AKT-maa on joko joutunut maksuvaikeuksiin tai joka kolmannella maalla on suuri riski joutua maksuvaikeuksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen kriisi on lisännyt monien maiden valtionvelkaa eri puolilla maailmaa ja että joka kolmas AKT-maa on joko joutunut maksuvaikeuksiin tai joka kolmannella maalla on suuri riski joutua maksuvaikeuksiin;

| B. | ottaa huomioon, että suurien velkojen korkojen maksamisesta saattaa tulla kehityksen este, kun merkittäviä budjettiresursseja ohjautuu muualle ja/tai investoinnit julkisiin sosiaalipalveluihin ja köyhyyden torjumiseen vähenevät; ottaa huomioon, että velkojen hoitaminen saattaa myös vähentää talouskasvun vauhdittamiseen tarvittavia investointeja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suurien velkojen korkojen maksamisesta saattaa tulla kehityksen este, kun merkittäviä budjettiresursseja ohjautuu muualle ja/tai investoinnit julkisiin sosiaalipalveluihin ja köyhyyden torjumiseen vähenevät; ottaa huomioon, että velkojen hoitaminen saattaa myös vähentää talouskasvun vauhdittamiseen tarvittavia investointeja;

| C. | ottaa huomioon, että yhden prosentin talouskasvu kaupassa on suuruudeltaan kolminkertainen julkiseen kehitysapuun verrattuna; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yhden prosentin talouskasvu kaupassa on suuruudeltaan kolminkertainen julkiseen kehitysapuun verrattuna;

| D. | ottaa huomioon, että avunantajien olisi autettava AKT-maita saavuttamaan kestävä velkataso ja säilyttämään se pitkällä aikavälillä ja näin vahvistamaan niiden ponnisteluja köyhyyden vähentämisessä ja kasvun edistämisessä; katsoo, että näin ollen on suositeltavaa, että velkojamaista koostuva Pariisin klubi perui heinäkuussa 2010 Seychellien lainan toisen osan, jotta se voisi auttaa kyseistä maata saamaan velkansa kestävälle pohjalle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että avunantajien olisi autettava AKT-maita saavuttamaan kestävä velkataso ja säilyttämään se pitkällä aikavälillä ja näin vahvistamaan niiden ponnisteluja köyhyyden vähentämisessä ja kasvun edistämisessä; katsoo, että näin ollen on suositeltavaa, että velkojamaista koostuva Pariisin klubi perui heinäkuussa 2010 Seychellien lainan toisen osan, jotta se voisi auttaa kyseistä maata saamaan velkansa kestävälle pohjalle;

| E. | ottaa huomioon, että velkahelpotus on yksi vuosituhannen kehitystavoitteen nro 8 päämääristä, ja sen avulla pyritään nimenomaan käsittelemään kehitysmaiden velkaongelmia kokonaisvaltaisesti kansallisten ja kansainvälisten toimien kautta, jotta velasta tehtäisiin kestävä pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että velkahelpotus on yksi vuosituhannen kehitystavoitteen nro 8 päämääristä, ja sen avulla pyritään nimenomaan käsittelemään kehitysmaiden velkaongelmia kokonaisvaltaisesti kansallisten ja kansainvälisten toimien kautta, jotta velasta tehtäisiin kestävä pitkällä aikavälillä;

| F. | ottaa huomioon, että voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskeva aloite (HIPC) ja monenvälinen velkahelpotusaloite (MDRI) ovat tällä hetkellä kehitysmaiden merkittävimmät velkahelpotusvälineet; ottaa huomioon, että HIPC-aloitteeseen kuuluvia velanlieventämispaketteja on hyväksytty joulukuuhun 2010 mennessä 36 maalle, joista 32 on Afrikassa; nämä paketit tarjoavat ajan mittaan velkahelpotusta 72 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta; ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Euroopan unionin jäsenvaltiot vastaavat suurimmaksi osaksi HIPC:n ja MDRI:n kustannuksista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskeva aloite (HIPC) ja monenvälinen velkahelpotusaloite (MDRI) ovat tällä hetkellä kehitysmaiden merkittävimmät velkahelpotusvälineet; ottaa huomioon, että HIPC-aloitteeseen kuuluvia velanlieventämispaketteja on hyväksytty joulukuuhun 2010 mennessä 36 maalle, joista 32 on Afrikassa; nämä paketit tarjoavat ajan mittaan velkahelpotusta 72 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta; ottaa huomioon, että Euroopan komissio ja Euroopan unionin jäsenvaltiot vastaavat suurimmaksi osaksi HIPC:n ja MDRI:n kustannuksista;

| G. | ottaa huomioon, että HIPC- ja MDRI-aloite ovat päättymässä, ja tästä syystä tarvitaan menettelytapojen uudistuksia ja lainojen pienentämistä sekä lainojen hallintaa ja ratkaisemista käsitteleviä uusia kansainvälisiä mekanismeja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että HIPC- ja MDRI-aloite ovat päättymässä, ja tästä syystä tarvitaan menettelytapojen uudistuksia ja lainojen pienentämistä sekä lainojen hallintaa ja ratkaisemista käsitteleviä uusia kansainvälisiä mekanismeja;

| H. | ottaa huomioon, että velkojen hallinta- ja kestävyysmekanismien ei pitäisi pelkästään perustua taloudellisiin seikkoihin, vaan niissä olisi otettava lukuun velkaantuneiden kehitysmaiden kulutustarpeet vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että velkojen hallinta- ja kestävyysmekanismien ei pitäisi pelkästään perustua taloudellisiin seikkoihin, vaan niissä olisi otettava lukuun velkaantuneiden kehitysmaiden kulutustarpeet vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että AKT-maiden valvontaelimillä, kuten ylimmillä tilintarkastuslaitoksilla, parlamenteilla ja kansalaisjärjestöillä olisi oltava keskeinen asema hallitusten valtiovarojen käytön valvonnassa, jotta vähennettäisiin julkisten varojen väärinkäyttöä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että AKT-maiden valvontaelimillä, kuten ylimmillä tilintarkastuslaitoksilla, parlamenteilla ja kansalaisjärjestöillä olisi oltava keskeinen asema hallitusten valtiovarojen käytön valvonnassa, jotta vähennettäisiin julkisten varojen väärinkäyttöä;

| J. | katsoo, että hyvä hallintotapa, oikeusvaltioperiaate ja avoimuus ovat välttämättömiä julkisten varojen ja velanhoidon asianmukaisessa hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että hyvä hallintotapa, oikeusvaltioperiaate ja avoimuus ovat välttämättömiä julkisten varojen ja velanhoidon asianmukaisessa hallinnoinnissa;

| K. | katsoo, että kaikkien luotonantajien vastuullinen toiminta on olennaisen tärkeää kestävän ja laadukkaan rahoituksen edistämisessä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että kaikkien luotonantajien vastuullinen toiminta on olennaisen tärkeää kestävän ja laadukkaan rahoituksen edistämisessä;

| L. | katsoo, että globaalin talouskriisin jälkiseurauksena AKT-maiden olisi yhä enemmän kiinnitettävä huomiota kotimaisten resurssien käyttöönottoon lieventävänä tekijänä sille, että köyhyyden vähentämisstrategioiden täytäntöönpanoon tarkoitettu ulkomainen apu ja ulkomaiset rahoituslähteet mahdollisesti vähenevät; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että globaalin talouskriisin jälkiseurauksena AKT-maiden olisi yhä enemmän kiinnitettävä huomiota kotimaisten resurssien käyttöönottoon lieventävänä tekijänä sille, että köyhyyden vähentämisstrategioiden täytäntöönpanoon tarkoitettu ulkomainen apu ja ulkomaiset rahoituslähteet mahdollisesti vähenevät;

| 1. | kehottaa Euroopan unionia ja muita avunantajia antamaan suuntaviivoja vastuuntuntoisesta rahoituksesta, erityisesti globaalin rahoituskriisin vallitessa, sillä rahoituskriisi pahentaa kehitysmaiden velkatilannetta heijastusvaikutustensa myötä, supistaa varsinkin maailmanlaajuista kauppaa ja romahduttaa hyödykkeiden viennin; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Euroopan unionia ja muita avunantajia antamaan suuntaviivoja vastuuntuntoisesta rahoituksesta, erityisesti globaalin rahoituskriisin vallitessa, sillä rahoituskriisi pahentaa kehitysmaiden velkatilannetta heijastusvaikutustensa myötä, supistaa varsinkin maailmanlaajuista kauppaa ja romahduttaa hyödykkeiden viennin;

| 2. | kehottaa Euroopan unionia, AKT-maiden ryhmää ja AKT:n aluejärjestöjä laatimaan yhteistyössä asiaankuuluvien kansainvälisten elinten kanssa velallisia maita varten mallin asianmukaisesta velanhyvitysmekanismista, joka perustuu niiden sosioekonomista tilannetta käsittelevään riippumattomaan vaikutusten arviointiin ja vähentää näin ollen velkahelpotukseen ja avunantajien puolella tapahtuvaan mahdolliseen korruptioon (jälkikäteen maksettavat komissiot, retro-commission) liittyvän päätöksenteon ylipolitisoitumisen laajuutta; katsoo, että tämä antaa avunantajille mahdollisuuden ottaa tapauskohtaisesti huomioon AKT-kumppanimaan erityistilanteen ja sen kokonaiskehityksen tason; katsoo, että velanhyvitysmekanismi voitaisiin toteuttaa velkojen peruuttamisena, takaisinmaksun uudelleenjärjestelynä, velkojen takaisinmaksuna tai näiden vaihtoehtojen yhdistelmänä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan unionia, AKT-maiden ryhmää ja AKT:n aluejärjestöjä laatimaan yhteistyössä asiaankuuluvien kansainvälisten elinten kanssa velallisia maita varten mallin asianmukaisesta velanhyvitysmekanismista, joka perustuu niiden sosioekonomista tilannetta käsittelevään riippumattomaan vaikutusten arviointiin ja vähentää näin ollen velkahelpotukseen ja avunantajien puolella tapahtuvaan mahdolliseen korruptioon (jälkikäteen maksettavat komissiot, retro-commission) liittyvän päätöksenteon ylipolitisoitumisen laajuutta; katsoo, että tämä antaa avunantajille mahdollisuuden ottaa tapauskohtaisesti huomioon AKT-kumppanimaan erityistilanteen ja sen kokonaiskehityksen tason; katsoo, että velanhyvitysmekanismi voitaisiin toteuttaa velkojen peruuttamisena, takaisinmaksun uudelleenjärjestelynä, velkojen takaisinmaksuna tai näiden vaihtoehtojen yhdistelmänä;

| 3. | kehottaa avunantajia määrittämään yhteisesti AKT-kumppanimaan kanssa velanhyvityssuunnitelmaan liitettävät erityisehdot, jotta voitaisiin löytää oikea tasapaino velanhoitovelvoitteen ja kansan tarpeisiin varautumisen velvoitteen kanssa, koska vakaa velanhoito on kestävän kehityksen ennakkoehto; |
| --- | --- |

3.

kehottaa avunantajia määrittämään yhteisesti AKT-kumppanimaan kanssa velanhyvityssuunnitelmaan liitettävät erityisehdot, jotta voitaisiin löytää oikea tasapaino velanhoitovelvoitteen ja kansan tarpeisiin varautumisen velvoitteen kanssa, koska vakaa velanhoito on kestävän kehityksen ennakkoehto;

| 4. | on sitä mieltä, että kaikki AKT-maiden hallitusten velkojen peruuttamisen kautta saamat lisävarat olisi kohdennettava kasvaviin sosiaalikuluihin esimerkiksi peruskoulutuksen, perusterveydenhuollon ja hiv:n/aidsin torjunnan alalla, minkä myötä edistettäisiin vuosituhattavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota tästä syystä tutkimaan AKT-kumppanimaiden kanssa mahdollisuutta muuntaa velkoja julkisiksi investoinneiksi sosiaalipalveluihin ja julkisiin hyödykkeisiin osana niiden erityistä velkahelpotussuunnitelmaa tai yhdessä muiden suunnitelmien kanssa; |
| --- | --- |

4.

on sitä mieltä, että kaikki AKT-maiden hallitusten velkojen peruuttamisen kautta saamat lisävarat olisi kohdennettava kasvaviin sosiaalikuluihin esimerkiksi peruskoulutuksen, perusterveydenhuollon ja hiv:n/aidsin torjunnan alalla, minkä myötä edistettäisiin vuosituhattavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota tästä syystä tutkimaan AKT-kumppanimaiden kanssa mahdollisuutta muuntaa velkoja julkisiksi investoinneiksi sosiaalipalveluihin ja julkisiin hyödykkeisiin osana niiden erityistä velkahelpotussuunnitelmaa tai yhdessä muiden suunnitelmien kanssa;

| 5. | katsoo, että kun jossakin AKT-maassa harkitaan velan peruuttamista, tähän voitaisiin liittää myös pyrkimys kohdentaa velan peruuttamisesta saatavat edut pk-yritysten perustamisen rahoittamiseen, sillä näiden perustaminen ja kasvu ovat AKT-maiden keskiluokan nousun ja kehityksen välttämättömiä ennakkoehtoja; kehottaa komissiota tästä syytä tutkimaan yhteistyössä AKT-kumppanimaiden kanssa mahdollisuutta muuntaa ja keskittää AKT-maiden velkojenhyvitysstrategiat tarvittaessa uudelleen pk-yrityksiin kohdennettaviin julkisiin investointeihin ja ottamaan huomioon, että tämäntyyppiset paikallisyritykset voivat merkittävästi edistää työpaikkojen luomista ja lisätä kotimaista kasvua ja tämän myötä huojentaa AKT-maiden velkoja; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kun jossakin AKT-maassa harkitaan velan peruuttamista, tähän voitaisiin liittää myös pyrkimys kohdentaa velan peruuttamisesta saatavat edut pk-yritysten perustamisen rahoittamiseen, sillä näiden perustaminen ja kasvu ovat AKT-maiden keskiluokan nousun ja kehityksen välttämättömiä ennakkoehtoja; kehottaa komissiota tästä syytä tutkimaan yhteistyössä AKT-kumppanimaiden kanssa mahdollisuutta muuntaa ja keskittää AKT-maiden velkojenhyvitysstrategiat tarvittaessa uudelleen pk-yrityksiin kohdennettaviin julkisiin investointeihin ja ottamaan huomioon, että tämäntyyppiset paikallisyritykset voivat merkittävästi edistää työpaikkojen luomista ja lisätä kotimaista kasvua ja tämän myötä huojentaa AKT-maiden velkoja;

| 6. | katsoo, että on välttämätöntä edistää lainansaantia elinvoimaisen toimintaympäristön takaamiseksi yrityksille; kehottaa AKT-maita ja yksityisiä kumppaneita tämän vuoksi ryhtymään toimenpiteisiin vastatakseen tähän vaatimukseen; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että on välttämätöntä edistää lainansaantia elinvoimaisen toimintaympäristön takaamiseksi yrityksille; kehottaa AKT-maita ja yksityisiä kumppaneita tämän vuoksi ryhtymään toimenpiteisiin vastatakseen tähän vaatimukseen;

| 7. | kehottaa komissiota ja avunantajamaita auttamaan AKT-maita kansallisten velkastrategioiden laadinnassa niiden kansallisten kehitysstrategioiden puitteissa kansalaisyhteiskunnan kanssa ja edistämään erityisesti maiden talouden tervettä rakenneuudistusta sekä pääoman ja säästöjen sisäistä rakennetta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota ja avunantajamaita auttamaan AKT-maita kansallisten velkastrategioiden laadinnassa niiden kansallisten kehitysstrategioiden puitteissa kansalaisyhteiskunnan kanssa ja edistämään erityisesti maiden talouden tervettä rakenneuudistusta sekä pääoman ja säästöjen sisäistä rakennetta;

| 8. | kehottaa EU:ta ja OECD:tä olemaan laajentamatta julkisen kehitysavun määritelmää ja lopettamaan käytännön, jossa velkahelpotukset lasketaan kehitysapumenoiksi; kehottaa Euroopan unionia kuitenkin harkitsemaan velkahelpotusta yhdessä muiden velanhyvityssuunnitelmien kanssa osana kattavaa ponnistelua tarttua kehitysmaiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:ta ja OECD:tä olemaan laajentamatta julkisen kehitysavun määritelmää ja lopettamaan käytännön, jossa velkahelpotukset lasketaan kehitysapumenoiksi; kehottaa Euroopan unionia kuitenkin harkitsemaan velkahelpotusta yhdessä muiden velanhyvityssuunnitelmien kanssa osana kattavaa ponnistelua tarttua kehitysmaiden tarpeisiin;

| 9. | kehottaa komissiota valvomaan tiiviisti (keskeisten kansainvälisten elinten, kuten YK:n järjestöjen, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston sekä eurooppalaisten kehitysapurahoituslaitosten järjestön avustuksella) AKT-maiden velkaantumistahdin muutoksia ja kehityksen vaikutuksia keskittyen erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten saarikehitysvaltioiden tilanteeseen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota valvomaan tiiviisti (keskeisten kansainvälisten elinten, kuten YK:n järjestöjen, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston sekä eurooppalaisten kehitysapurahoituslaitosten järjestön avustuksella) AKT-maiden velkaantumistahdin muutoksia ja kehityksen vaikutuksia keskittyen erityisesti vähiten kehittyneiden maiden ja pienten saarikehitysvaltioiden tilanteeseen;

| 10. | kehottaa komissiota säännöllisesti tiedottamaan AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle kertomuksen avulla AKT-kumppanimaiden kanssa käytössä olevista velanhyvityssuunnitelmista ja niiden vaikutuksesta maiden valmiuksiin saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet erityisesti nälän ja aliravitsemuksen torjunnan ja terveyspalvelujen tarjonnan osalta; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota säännöllisesti tiedottamaan AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle kertomuksen avulla AKT-kumppanimaiden kanssa käytössä olevista velanhyvityssuunnitelmista ja niiden vaikutuksesta maiden valmiuksiin saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet erityisesti nälän ja aliravitsemuksen torjunnan ja terveyspalvelujen tarjonnan osalta;

| 11. | kehottaa AKT-kumppanimaita ottamaan vakavasti sekä ulkomaisten ja kotimaisten velkojensa korkojen maksamisen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa AKT-kumppanimaita ottamaan vakavasti sekä ulkomaisten ja kotimaisten velkojensa korkojen maksamisen;

| 12. | katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden, erityisesti kauppaa, kehitystä ja rahoituksen avoimuutta koskevissa asioissa, olisi oltava Euroopan unionin kehitysyhteistyön johtava periaate, ja tämän avulla olisi kehitettävä vastuullisen lainanannon ja lainanoton standardeja; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden, erityisesti kauppaa, kehitystä ja rahoituksen avoimuutta koskevissa asioissa, olisi oltava Euroopan unionin kehitysyhteistyön johtava periaate, ja tämän avulla olisi kehitettävä vastuullisen lainanannon ja lainanoton standardeja;

| 13. | kehottaa AKT-kumppanimaita lisäämään ponnistelujaan kotimaassaan moitteettoman varainhoidon, varainhoidon valvonnan ja korruption torjunnan sekä petosten ja veronkierron osalta ja pitämään kiinni pitkän aikavälin ponnisteluista luoda vaadittava vakaa taloudellinen ympäristö, jotta ne voisivat paremmin kehittää kotimaisia rahoitusmarkkinoitaan ja pankkisektoreitaan; |
| --- | --- |

13.

kehottaa AKT-kumppanimaita lisäämään ponnistelujaan kotimaassaan moitteettoman varainhoidon, varainhoidon valvonnan ja korruption torjunnan sekä petosten ja veronkierron osalta ja pitämään kiinni pitkän aikavälin ponnisteluista luoda vaadittava vakaa taloudellinen ympäristö, jotta ne voisivat paremmin kehittää kotimaisia rahoitusmarkkinoitaan ja pankkisektoreitaan;

| 14. | katsoo, että AKT-maiden pitäisi keskittyä kestävien verojärjestelmien luomiseen ja toteuttamiseen ja että tähän pitäisi kuulua sellaisen vakaan veronkantoelimen perustaminen, jolla on valtuudet puolustaa valtion olennaisia etuja käytettäessä valtion myöntämän rahoituksen ensisijaista lähdettä; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että AKT-maiden pitäisi keskittyä kestävien verojärjestelmien luomiseen ja toteuttamiseen ja että tähän pitäisi kuulua sellaisen vakaan veronkantoelimen perustaminen, jolla on valtuudet puolustaa valtion olennaisia etuja käytettäessä valtion myöntämän rahoituksen ensisijaista lähdettä;

| 15. | tunnustaa kansainvälisen yhteistyön tärkeän roolin torjuttaessa laittomia rahavirtoja ja laadittaessa perusteltuja rahoitus- ja investointisääntöjä globaalilla tasolla; muistuttaa kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuutta koskevista Euroopan unionin sitoumuksista ja kehottaa Euroopan unionia tukemaan AKT-maita laittomien rahavirtojen ja pääomapaon torjumisessa, sillä ne on todettu merkittäväksi esteeksi omien tulojen käyttöönotolle kehitystarkoituksiin; |
| --- | --- |

15.

tunnustaa kansainvälisen yhteistyön tärkeän roolin torjuttaessa laittomia rahavirtoja ja laadittaessa perusteltuja rahoitus- ja investointisääntöjä globaalilla tasolla; muistuttaa kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuutta koskevista Euroopan unionin sitoumuksista ja kehottaa Euroopan unionia tukemaan AKT-maita laittomien rahavirtojen ja pääomapaon torjumisessa, sillä ne on todettu merkittäväksi esteeksi omien tulojen käyttöönotolle kehitystarkoituksiin;

| 16. | katsoo, että AKT-maiden on yritettävä luoda ilmasto, joka on suotuisa investoinneille laatimalla lakeja, joiden avulla taataan, että sijoittajilla on investointeja varten tarvittava oikeusvarmuus; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että AKT-maiden on yritettävä luoda ilmasto, joka on suotuisa investoinneille laatimalla lakeja, joiden avulla taataan, että sijoittajilla on investointeja varten tarvittava oikeusvarmuus;

| 17. | vaatii vahvistettua rajat ylittävää yhteistyötä AKT-maiden välillä vaihtamalla parhaita käytäntöjä, jotka koskevat niiden valtion talousarviota ja sen käytön valvontaa yleisen hyvinvoinnin hyväksi; kehottaa komissiota varaamaan 11. EKR:stä AKT-maiden tekniseen apuun ja valmiuksien kehittämiseen enemmän rahoitusta, jota käytettäisiin talousarvion laatimiseen ja valvontaan sekä velkojen hallintaan; |
| --- | --- |

17.

vaatii vahvistettua rajat ylittävää yhteistyötä AKT-maiden välillä vaihtamalla parhaita käytäntöjä, jotka koskevat niiden valtion talousarviota ja sen käytön valvontaa yleisen hyvinvoinnin hyväksi; kehottaa komissiota varaamaan 11. EKR:stä AKT-maiden tekniseen apuun ja valmiuksien kehittämiseen enemmän rahoitusta, jota käytettäisiin talousarvion laatimiseen ja valvontaan sekä velkojen hallintaan;

| 18. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä Euroopan unionin jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle sekä Euroopan unionin jäsenvaltioille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (5)

vammaisten osallisuudesta kehitysmaissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimuksen") ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimuksen") ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2006 hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja erityisesti sen 32 artiklan, jossa todetaan, että kaikkien osapuolten on sisällytettävä vammaisuus ja vammaiset henkilöt kansainvälisiin yhteistyöponnisteluihinsa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2006 hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja erityisesti sen 32 artiklan, jossa todetaan, että kaikkien osapuolten on sisällytettävä vammaisuus ja vammaiset henkilöt kansainvälisiin yhteistyöponnisteluihinsa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat 7/9 (27. maaliskuuta 2008), 10/7 (26. maaliskuuta 2009), 13/11 (25. maaliskuuta 2010) ja 16/15 (24. maaliskuuta 2011) vammaisten ihmisoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmat 7/9 (27. maaliskuuta 2008), 10/7 (26. maaliskuuta 2009), 13/11 (25. maaliskuuta 2010) ja 16/15 (24. maaliskuuta 2011) vammaisten ihmisoikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 14 artiklan, joissa kielletään kaikki syrjinnän muodot, sekä 21 ja 26 artiklan, joissa esitetään vammaisten oikeudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 14 artiklan, joissa kielletään kaikki syrjinnän muodot, sekä 21 ja 26 artiklan, joissa esitetään vammaisten oikeudet,

| — | ottaa huomioon vajaakuntoisten ja ikääntyneiden oikeuksista AKT-maissa 1. marraskuuta 2001 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman ja terveyteen liittyvistä kysymyksistä, nuorista, ikääntyneistä ja vajaakuntoisista 21. maaliskuuta 2002 Kapkaupungissa annetun päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vajaakuntoisten ja ikääntyneiden oikeuksista AKT-maissa 1. marraskuuta 2001 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman ja terveyteen liittyvistä kysymyksistä, nuorista, ikääntyneistä ja vajaakuntoisista 21. maaliskuuta 2002 Kapkaupungissa annetun päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon vammaisuudesta ja kehityksestä 19. tammikuuta 2006 Euroopan parlamentin antaman päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisuudesta ja kehityksestä 19. tammikuuta 2006 Euroopan parlamentin antaman päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) ja Maailmanpankin kesäkuussa 2011 julkaiseman maailmanraportin vammaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) ja Maailmanpankin kesäkuussa 2011 julkaiseman maailmanraportin vammaisuudesta,

| — | ottaa huomioon YK:n vuosituhannen kehitystavoitteet ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa vuoden 2010 huippukokouksessa hyväksytyn päätösasiakirjan "Keeping the promise: United to Achieve the Millennium Development Goals" (Pidämme lupauksemme: yhdessä kohti vuosituhannen kehitystavoitteita) (päätöslauselma 65/1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuosituhannen kehitystavoitteet ja vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa vuoden 2010 huippukokouksessa hyväksytyn päätösasiakirjan "Keeping the promise: United to Achieve the Millennium Development Goals" (Pidämme lupauksemme: yhdessä kohti vuosituhannen kehitystavoitteita) (päätöslauselma 65/1),

| — | ottaa huomioon vammaisten oikeuksia koskevan Pekingin julistuksen, jossa vaaditaan parempaa elintasoa, tasavertaista osallistumista ja syrjivien asenteiden ja käytäntöjen poistamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten oikeuksia koskevan Pekingin julistuksen, jossa vaaditaan parempaa elintasoa, tasavertaista osallistumista ja syrjivien asenteiden ja käytäntöjen poistamista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat 65/186 ja 64/131 vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisesta vammaisia varten vuoteen 2015 mennessä ja sen jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat 65/186 ja 64/131 vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisesta vammaisia varten vuoteen 2015 mennessä ja sen jälkeen,

| — | ottaa huomioon Euroopan vammaisstrategian 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan (KOM(2010)0636 lopull.) ja sen alkuperäisen täytäntöönpanosuunnitelman 2010–2015 (SEC(2010)1324 lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vammaisstrategian 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan (KOM(2010)0636 lopull.) ja sen alkuperäisen täytäntöönpanosuunnitelman 2010–2015 (SEC(2010)1324 lopull.),

| — | ottaa huomioon vammaisuutta ja kehitystä koskevat EU:n ohjeet, jotka on laadittu EU:n edustustoille ja yksiköille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisuutta ja kehitystä koskevat EU:n ohjeet, jotka on laadittu EU:n edustustoille ja yksiköille,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työtoimiston vuonna 2009 julkaiseman kertomuksen aiheesta Syrjinnän hinta: vammaisten jättämisestä työelämän ulkopuolelle aiheutuvat taloudelliset seuraukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työtoimiston vuonna 2009 julkaiseman kertomuksen aiheesta Syrjinnän hinta: vammaisten jättämisestä työelämän ulkopuolelle aiheutuvat taloudelliset seuraukset,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan 18 artiklan 4 kohdan (1981), jossa todetaan, että vammaisilla on oikeus erityisiin suojatoimenpiteisiin, ja 16 artiklan 1 kohdan, jossa säädetään, että jokaisella yksilöllä on oltava oikeus nauttia parhaasta mahdollisesta fyysisen ja psyykkisen terveyden tasosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan 18 artiklan 4 kohdan (1981), jossa todetaan, että vammaisilla on oikeus erityisiin suojatoimenpiteisiin, ja 16 artiklan 1 kohdan, jossa säädetään, että jokaisella yksilöllä on oltava oikeus nauttia parhaasta mahdollisesta fyysisen ja psyykkisen terveyden tasosta,

| — | ottaa huomioon Afrikan vammaisten vuosikymmenen (2000–2009), Aasian ja Tyynenmeren alueen vammaisten vuosikymmenen (2003–2012) sekä Euroopan vammaisten teemavuoden (2003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan vammaisten vuosikymmenen (2000–2009), Aasian ja Tyynenmeren alueen vammaisten vuosikymmenen (2003–2012) sekä Euroopan vammaisten teemavuoden (2003),

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.954/11/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.954/11/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että yli miljardilla ihmisellä maailmassa – 15 prosentilla väestöstä – on jonkinlainen vamma (6); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yli miljardilla ihmisellä maailmassa – 15 prosentilla väestöstä – on jonkinlainen vamma (6);

| B. | ottaa huomioon, että vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaan vammaisiin henkilöihin kuuluvat ne, joilla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, jonka vuorovaikutus erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaan vammaisiin henkilöihin kuuluvat ne, joilla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, jonka vuorovaikutus erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa;

| C. | ottaa huomioon, että vammaisuudella on taipumusta heikentää suhteettomasti haavoittuvassa asemassa olevia väestöjä, jolloin vammaisuuden todennäköisyys lisää köyhyyttä (maailmanraportti vammaisuudesta 2011); katsoo, että vammaisuus on tästä syystä kehitykseen kuuluva kysymys; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vammaisuudella on taipumusta heikentää suhteettomasti haavoittuvassa asemassa olevia väestöjä, jolloin vammaisuuden todennäköisyys lisää köyhyyttä (maailmanraportti vammaisuudesta 2011); katsoo, että vammaisuus on tästä syystä kehitykseen kuuluva kysymys;

| D. | katsoo, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen "tarkoituksena on edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille henkilöille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet, sekä edistää vammaisten synnynnäisen arvon kunnioittamista"; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen "tarkoituksena on edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille henkilöille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet, sekä edistää vammaisten synnynnäisen arvon kunnioittamista";

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni, 19 jäsenvaltiota ja 48 AKT-valtiota ovat ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksista annetun YK:n yleissopimuksen, ja monet muut maat ovat allekirjoittaneet sen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni, 19 jäsenvaltiota ja 48 AKT-valtiota ovat ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksista annetun YK:n yleissopimuksen, ja monet muut maat ovat allekirjoittaneet sen;

| F. | ottaa huomioon, että kansainvälisistä oikeudellisista sitoumuksista tulee todellisia vasta, kun kansallinen lainsäädäntö ja politiikka tukevat niitä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansainvälisistä oikeudellisista sitoumuksista tulee todellisia vasta, kun kansallinen lainsäädäntö ja politiikka tukevat niitä;

| G. | ottaa huomioon, että WHO ja Maailmanpankki ovat luetelleet epäasialliset menettelytavat ja standardit, kielteiset asenteet, palvelujen puutteen, riittämättömän rahoituksen, vaikean pääsyn, kuulemisen ja osallistumisen puutteen sekä tietojen ja todisteiden puutteen vammaisten henkilöiden syrjinnän syiksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että WHO ja Maailmanpankki ovat luetelleet epäasialliset menettelytavat ja standardit, kielteiset asenteet, palvelujen puutteen, riittämättömän rahoituksen, vaikean pääsyn, kuulemisen ja osallistumisen puutteen sekä tietojen ja todisteiden puutteen vammaisten henkilöiden syrjinnän syiksi;

| H. | ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt saattavat kokea syrjintää kaikilla elämänalueilla, esimerkiksi työssä, julkisissa palveluissa, liikenteessä, viestinnässä, koulutuksessa ja tiedonsaannissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt saattavat kokea syrjintää kaikilla elämänalueilla, esimerkiksi työssä, julkisissa palveluissa, liikenteessä, viestinnässä, koulutuksessa ja tiedonsaannissa;

| I. | ottaa huomioon, että maissa, joissa elinajanodote on yli 70 vuotta, ihmisillä on noin 8 vuoden ajan elämästään yksi tai useampi vamma; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maissa, joissa elinajanodote on yli 70 vuotta, ihmisillä on noin 8 vuoden ajan elämästään yksi tai useampi vamma;

| J. | ottaa huomioon, että monet kehitysmaat ovat edistyneet merkittävästi, vaikkakin osittain, vammaisten henkilöiden ottamisessa mukaan kehityshankkeisiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet kehitysmaat ovat edistyneet merkittävästi, vaikkakin osittain, vammaisten henkilöiden ottamisessa mukaan kehityshankkeisiin;

| K. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vammaisten työllisyys on maailmanlaajuisesti vain puolet ei-vammaisten henkilöiden työllisyydestä ja että suurin osa kehitysmaiden työikäisistä vammaisista on työttömiä ja elää köyhyydessä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vammaisten työllisyys on maailmanlaajuisesti vain puolet ei-vammaisten henkilöiden työllisyydestä ja että suurin osa kehitysmaiden työikäisistä vammaisista on työttömiä ja elää köyhyydessä;

| L. | ottaa huomioon, että vammaisten syrjäytymisellä työelämästä on merkittäviä taloudellisia seurauksia, joiden Kansainvälinen työjärjestö ILO arvioi olevan 3–7 prosenttia Afrikan maiden BKT:sta, ja että ihmisten osallistamisesta aiheutuvat kustannukset ovat paljon alhaisemmat kuin syrjäytymisestä aiheutuvat kustannukset, sillä jos vammaiset henkilöt pystyvät osallistumaan kaikilta osin yhteiskuntaan, he voivat elättää itsensä ja muita ja he voivat osaltaan edistää taloutta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vammaisten syrjäytymisellä työelämästä on merkittäviä taloudellisia seurauksia, joiden Kansainvälinen työjärjestö ILO arvioi olevan 3–7 prosenttia Afrikan maiden BKT:sta, ja että ihmisten osallistamisesta aiheutuvat kustannukset ovat paljon alhaisemmat kuin syrjäytymisestä aiheutuvat kustannukset, sillä jos vammaiset henkilöt pystyvät osallistumaan kaikilta osin yhteiskuntaan, he voivat elättää itsensä ja muita ja he voivat osaltaan edistää taloutta;

| M. | ottaa huomioon, että vammaisjärjestöillä on erityisasema niiden edustaessa vammaisia ja välittäessä vammaisten erityisintressejä poliitikoille ja yleisölle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vammaisjärjestöillä on erityisasema niiden edustaessa vammaisia ja välittäessä vammaisten erityisintressejä poliitikoille ja yleisölle;

| N. | ottaa huomioon, että vammaisten epätasa-arvon taustalla on syrjintä, joka ilmenee niin lainsäädännöllisenä syrjintänä, fyysisinä ja viestinnällisinä esteinä tai sosiaalisena leimautumisena taikka näkymättömyytenä poliittisissa prosesseissa ja talousarvioissa, ja että näkymättömyys ja kielteiset asenteet muodostavat kaksi merkittävintä estettä vammaisten integroimiselle yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vammaisten epätasa-arvon taustalla on syrjintä, joka ilmenee niin lainsäädännöllisenä syrjintänä, fyysisinä ja viestinnällisinä esteinä tai sosiaalisena leimautumisena taikka näkymättömyytenä poliittisissa prosesseissa ja talousarvioissa, ja että näkymättömyys ja kielteiset asenteet muodostavat kaksi merkittävintä estettä vammaisten integroimiselle yhteiskuntaan;

| O. | ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt ovat erityisen haavoittuvia ja heidän todennäköisyytensä joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi on kolme kertaa suurempi kuin ei-vammaisten naisten; muistuttaa, että kyseessä on vaarallinen suuntaus, kun tällaisesta väkivallasta ei todennäköisesti tehdä rikosilmoituksia (7); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vammaiset naiset ja tytöt ovat erityisen haavoittuvia ja heidän todennäköisyytensä joutua sukupuoleen perustuvan väkivallan kohteeksi on kolme kertaa suurempi kuin ei-vammaisten naisten; muistuttaa, että kyseessä on vaarallinen suuntaus, kun tällaisesta väkivallasta ei todennäköisesti tehdä rikosilmoituksia (7);

| 1. | kehottaa kaikkia niitä AKT-valtioita ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta ja siihen liittyvää valinnaista pöytäkirjaa, allekirjoittamaan ja ratifioimaan sen varauksitta ja luomaan kotimaisia mekanismeja niiden täytäntöönpanoa ja valvontaa varten; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kaikkia niitä AKT-valtioita ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta ja siihen liittyvää valinnaista pöytäkirjaa, allekirjoittamaan ja ratifioimaan sen varauksitta ja luomaan kotimaisia mekanismeja niiden täytäntöönpanoa ja valvontaa varten;

| 2. | rohkaisee parlamentin jäseniä työskentelemän yhdessä sen varmistamiseksi, että vammaisuutta koskevia kansallisia lakeja ja suunnitelmia hyväksytään niiden parlamenteissa, myös talousarvion valvonnan ja yksityisten jäsenten lakialoitteiden käytön kautta; |
| --- | --- |

2.

rohkaisee parlamentin jäseniä työskentelemän yhdessä sen varmistamiseksi, että vammaisuutta koskevia kansallisia lakeja ja suunnitelmia hyväksytään niiden parlamenteissa, myös talousarvion valvonnan ja yksityisten jäsenten lakialoitteiden käytön kautta;

| 3. | kehottaa kansallisia parlamentteja perustamaan komiteoita seuraamaan vammaisten henkilöiden tarpeita käsittelevän lainsäädännön täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kansallisia parlamentteja perustamaan komiteoita seuraamaan vammaisten henkilöiden tarpeita käsittelevän lainsäädännön täytäntöönpanoa;

| 4. | panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2010 järjestetyssä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa huippukokouksessa vammaisten oikeudet tunnustettiin olennaisen tärkeiksi vuosituhattavoitteiden saavuttamisen kannalta; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tästä syystä laatimaan vuosituhattavoitteita koskevia aloitteita sellaisella tavalla, että vammaiset ovat keskeisissä kohderyhmissä; |
| --- | --- |

4.

panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2010 järjestetyssä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa huippukokouksessa vammaisten oikeudet tunnustettiin olennaisen tärkeiksi vuosituhattavoitteiden saavuttamisen kannalta; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tästä syystä laatimaan vuosituhattavoitteita koskevia aloitteita sellaisella tavalla, että vammaiset ovat keskeisissä kohderyhmissä;

| 5. | myöntää, että vammaisten henkilöiden tasa-arvon saavuttamiseen tähtäävillä erityistoimenpiteillä, kuten tarvittaessa kiintiöiden määräämisellä vaaleissa paikallisella tasolla, on ollut myönteisiä vaikutuksia vammaiskuvaan kansallisella tasolla, ja vaatii AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan edelleen vammaisten oikeuksia; |
| --- | --- |

5.

myöntää, että vammaisten henkilöiden tasa-arvon saavuttamiseen tähtäävillä erityistoimenpiteillä, kuten tarvittaessa kiintiöiden määräämisellä vaaleissa paikallisella tasolla, on ollut myönteisiä vaikutuksia vammaiskuvaan kansallisella tasolla, ja vaatii AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan edelleen vammaisten oikeuksia;

| 6. | painottaa, että tiedotusvälineillä olisi oltava aktiivisempi rooli stereotypioiden kyseenalaistamisessa ja osallistamisen edistämisessä; kehottaa kansainvälisiä, kansallisia ja paikallisia päätöksentekijöitä varmistamaan ja edistämään tietoisuuden parantamista tiedotusvälineiden, koulutusohjelmien ja julkisten kampanjoiden avulla; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että tiedotusvälineillä olisi oltava aktiivisempi rooli stereotypioiden kyseenalaistamisessa ja osallistamisen edistämisessä; kehottaa kansainvälisiä, kansallisia ja paikallisia päätöksentekijöitä varmistamaan ja edistämään tietoisuuden parantamista tiedotusvälineiden, koulutusohjelmien ja julkisten kampanjoiden avulla;

| 7. | korostaa painokkaasti vammaisjärjestöjen keskeistä roolia vammaisten henkilöiden osallistamisongelmia koskevan tietoisuuden lisäämisessä; kehottaa kaikkia AKT-maita ja Euroopan unionin jäsenvaltioita tukemaan vammaisten muutoskehitystä AKT- ja EU-valtioissa; |
| --- | --- |

7.

korostaa painokkaasti vammaisjärjestöjen keskeistä roolia vammaisten henkilöiden osallistamisongelmia koskevan tietoisuuden lisäämisessä; kehottaa kaikkia AKT-maita ja Euroopan unionin jäsenvaltioita tukemaan vammaisten muutoskehitystä AKT- ja EU-valtioissa;

| 8. | painottaa esteettömien ympäristöjen ja oppimateriaalien tarvetta, jotta voitaisiin helpottaa kaikkien vammaisten lasten ja aikuisten osallistumista koulutukseen; korostaa tarvetta rohkaista ja tukea ymmärtäväisen ja reaktiokykyisen opetuskulttuurin kehittämistä nuorten vammaisten tarpeiden mukaisesti, erityisesti tukiopettajien erityiskoulutuksen avulla; tähdentää avunantajayhteisön elintärkeää roolia tuettaessa esteetöntä koulutusinfrastruktuuria ja varmistettaessa, että Euroopan unioni sisällyttää vammaisuuteen liittyviä sitoumuksia koulutusalan vuoropuheluihinsa; |
| --- | --- |

8.

painottaa esteettömien ympäristöjen ja oppimateriaalien tarvetta, jotta voitaisiin helpottaa kaikkien vammaisten lasten ja aikuisten osallistumista koulutukseen; korostaa tarvetta rohkaista ja tukea ymmärtäväisen ja reaktiokykyisen opetuskulttuurin kehittämistä nuorten vammaisten tarpeiden mukaisesti, erityisesti tukiopettajien erityiskoulutuksen avulla; tähdentää avunantajayhteisön elintärkeää roolia tuettaessa esteetöntä koulutusinfrastruktuuria ja varmistettaessa, että Euroopan unioni sisällyttää vammaisuuteen liittyviä sitoumuksia koulutusalan vuoropuheluihinsa;

| 9. | painottaa, että 98 prosenttia kehitysmaiden vammaisista lapsista ei pääse yleiseen ilmaiseen peruskoulutukseen; korostaa, että tämä estää toisen vuosituhattavoitteen kokonaisvaltaisen saavuttamisen; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että 98 prosenttia kehitysmaiden vammaisista lapsista ei pääse yleiseen ilmaiseen peruskoulutukseen; korostaa, että tämä estää toisen vuosituhattavoitteen kokonaisvaltaisen saavuttamisen;

| 10. | tähdentää tarvetta parantaa koululaitoksia edelleen ja rohkaista opetuskulttuurin kasvua, mikä liittyy vammaisten nuorten tarpeisiin vastaamiseen tehokkaalla tavalla; |
| --- | --- |

10.

tähdentää tarvetta parantaa koululaitoksia edelleen ja rohkaista opetuskulttuurin kasvua, mikä liittyy vammaisten nuorten tarpeisiin vastaamiseen tehokkaalla tavalla;

| 11. | pyytää kansallisia ja paikallisia hallituksia sisällyttämään kaikki esteettömyyden aspektit kaikkeen uuteen lainsäädäntöön ja mukauttamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että se on esteettömyysvaatimusten mukaista; kehottaa avunantajayhteisöä sisällyttämään kaikki esteettömyysnäkökohdat kehityspolitiikkansa suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä sopimussuhteisiinsa muiden kanssa; |
| --- | --- |

11.

pyytää kansallisia ja paikallisia hallituksia sisällyttämään kaikki esteettömyyden aspektit kaikkeen uuteen lainsäädäntöön ja mukauttamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että se on esteettömyysvaatimusten mukaista; kehottaa avunantajayhteisöä sisällyttämään kaikki esteettömyysnäkökohdat kehityspolitiikkansa suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä sopimussuhteisiinsa muiden kanssa;

| 12. | vaatii hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kehitysmaiden että kehittyneiden maiden kesken; kehottaa Euroopan komissiota kehittämään muiden kansainvälisten avunantajien kanssa keskustelufoorumin vammaisuuden osallistamiskäytännöistä ja kehottaa sitä täyttämään nykyistä paremmin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen 32 artiklan mukaiset sitoumuksensa; |
| --- | --- |

12.

vaatii hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kehitysmaiden että kehittyneiden maiden kesken; kehottaa Euroopan komissiota kehittämään muiden kansainvälisten avunantajien kanssa keskustelufoorumin vammaisuuden osallistamiskäytännöistä ja kehottaa sitä täyttämään nykyistä paremmin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen 32 artiklan mukaiset sitoumuksensa;

| 13. | korostaa tiedonkeruun tärkeyttä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen tehokkaassa täytäntöönpanossa ja kehottaa Euroopan unionia ja AKT-maiden hallituksia työskentelemään tiiviisti yhdessä kansallisten tilastopalvelujen kanssa varmistaakseen, että erittelemätöntä tiedonkeruuta parannetaan ja että se asetetaan etusijalle ja että tuoreimmat ja kattavimmat tiedot muodostavat perustan niiden työlle ja politiikan täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

13.

korostaa tiedonkeruun tärkeyttä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen tehokkaassa täytäntöönpanossa ja kehottaa Euroopan unionia ja AKT-maiden hallituksia työskentelemään tiiviisti yhdessä kansallisten tilastopalvelujen kanssa varmistaakseen, että erittelemätöntä tiedonkeruuta parannetaan ja että se asetetaan etusijalle ja että tuoreimmat ja kattavimmat tiedot muodostavat perustan niiden työlle ja politiikan täytäntöönpanolle;

| 14. | kehottaa AKT-valtioita valtavirtaistamaan vammaisten sisällyttämisen niiden kansallisiin kehitysohjelmiinsa, hyväksymään mekanismeja, joiden avulla lisätään heidän edustustaan päätöksenteon kaikilla tasoilla, tarjoamaan vammaisille erityiset ja riittävät talousarviomäärärahat ja varmistamaan, että sairauksista, jotka lisäävät vammoja, annetaan lisäkoulutusta kaikille; |
| --- | --- |

14.

kehottaa AKT-valtioita valtavirtaistamaan vammaisten sisällyttämisen niiden kansallisiin kehitysohjelmiinsa, hyväksymään mekanismeja, joiden avulla lisätään heidän edustustaan päätöksenteon kaikilla tasoilla, tarjoamaan vammaisille erityiset ja riittävät talousarviomäärärahat ja varmistamaan, että sairauksista, jotka lisäävät vammoja, annetaan lisäkoulutusta kaikille;

| 15. | kehottaa AKT-valtioita edistämään osallistavaa asennetta vammaisuutta kohtaan ja osallistavaa käsitystä vammaisuudesta sekä edistämään vammaisten ja hallitusten välistä vuoropuhelua kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

15.

kehottaa AKT-valtioita edistämään osallistavaa asennetta vammaisuutta kohtaan ja osallistavaa käsitystä vammaisuudesta sekä edistämään vammaisten ja hallitusten välistä vuoropuhelua kaikilla tasoilla;

| 16. | kehottaa AKT-maita ja Euroopan unionin hallituksia ottamaan vankiloissa käyttöön toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vammaisille rikollisille tarjotaan heidän erityisolosuhteisiinsa sopivat välineet heidän ollessaan vangittuina ja silloin, kun he ovat osa yhteisöä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-maita ja Euroopan unionin hallituksia ottamaan vankiloissa käyttöön toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vammaisille rikollisille tarjotaan heidän erityisolosuhteisiinsa sopivat välineet heidän ollessaan vangittuina ja silloin, kun he ovat osa yhteisöä;

| 17. | tukee AKT-valtioita koulutukseen pääsyn, mikrolainasuunnitelmien ja muiden tulonhankintamahdollisuuksien lisäämisessä; |
| --- | --- |

17.

tukee AKT-valtioita koulutukseen pääsyn, mikrolainasuunnitelmien ja muiden tulonhankintamahdollisuuksien lisäämisessä;

| 18. | kehottaa Euroopan unionia ja AKT-valtioita lisäämään hiv-/aids-koulutusta kaikille, myös vammaisille, jotka usein jätetään hiv:n/aidsin ennaltaehkäisyn ja hoitopalvelujen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan unionia ja AKT-valtioita lisäämään hiv-/aids-koulutusta kaikille, myös vammaisille, jotka usein jätetään hiv:n/aidsin ennaltaehkäisyn ja hoitopalvelujen ulkopuolelle;

| 19. | vaatii, että vammaisuuden osallistamismahdollisuudet tarkastetaan pantaessa täytäntöön tarkoituksenmukaisia EU-hankkeita ja yhteishankkeita; |
| --- | --- |

19.

vaatii, että vammaisuuden osallistamismahdollisuudet tarkastetaan pantaessa täytäntöön tarkoituksenmukaisia EU-hankkeita ja yhteishankkeita;

| 20. | vaatii tutkimaan Euroopan unionin rahoittamat infrastruktuurihankkeet, jotta varmistettaisiin, että ne ovat esteettömiä vammaisille, ja rakentamaan tai kunnostamaan kolmansissa maissa olevat EU:n edustustot, jotta ne mukautettaisiin näin vammaisten tarpeisiin; |
| --- | --- |

20.

vaatii tutkimaan Euroopan unionin rahoittamat infrastruktuurihankkeet, jotta varmistettaisiin, että ne ovat esteettömiä vammaisille, ja rakentamaan tai kunnostamaan kolmansissa maissa olevat EU:n edustustot, jotta ne mukautettaisiin näin vammaisten tarpeisiin;

| 21. | kehottaa Euroopan unionia sisällyttämään vammaisten ja vammaisjärjestöjen tarpeet hankkeisiinsa, myös niihin, joiden kautta edistetään oikeuden saatavuutta; pyytää ottamaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan unionia sisällyttämään vammaisten ja vammaisjärjestöjen tarpeet hankkeisiinsa, myös niihin, joiden kautta edistetään oikeuden saatavuutta; pyytää ottamaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet;

| 22. | korostaa, että Euroopan unionin ja AKT-maiden olisi edistettävä osallistamispolitiikkaa kaikissa olennaisissa YK:n foorumeissa ja kansainvälisissä foorumeissa, sillä vammaisuus puuttuu tällä hetkellä monista korkean tason kansainvälisistä keskusteluista (Rio+20, OECD:n asialista), ja se on nostettava korkealle poliittisella asialistalla; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että Euroopan unionin ja AKT-maiden olisi edistettävä osallistamispolitiikkaa kaikissa olennaisissa YK:n foorumeissa ja kansainvälisissä foorumeissa, sillä vammaisuus puuttuu tällä hetkellä monista korkean tason kansainvälisistä keskusteluista (Rio+20, OECD:n asialista), ja se on nostettava korkealle poliittisella asialistalla;

| 23. | painottaa, että vammaisuuden syitä on monia ja monenlaisia ja että niitä varten on oltava paljon poliittisia toimenpiteitä; kehottaa AKT-valtioita tästä syystä ryhtymään turvatoimenpiteisiin torjuakseen aliravitsemusta vammaisuuden lisääntymisen riskitekijänä, parantamaan puhtaan juomaveden saantia, puuttumaan vammaisuuteen liittyvien konfliktien vaikutuksiin ja varmistamaan pääsyn julkisiin terveydenhuoltopalveluihin ja ihmisarvoiseen työhön valtavirtaistamalla vammaisuuden osallistamisen kansallisiin kehityssuunnitelmiinsa; kehottaa Euroopan unionia antamaan etusijan näille näkökohdille kaikkialla AKT-valtioiden kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että vammaisuuden syitä on monia ja monenlaisia ja että niitä varten on oltava paljon poliittisia toimenpiteitä; kehottaa AKT-valtioita tästä syystä ryhtymään turvatoimenpiteisiin torjuakseen aliravitsemusta vammaisuuden lisääntymisen riskitekijänä, parantamaan puhtaan juomaveden saantia, puuttumaan vammaisuuteen liittyvien konfliktien vaikutuksiin ja varmistamaan pääsyn julkisiin terveydenhuoltopalveluihin ja ihmisarvoiseen työhön valtavirtaistamalla vammaisuuden osallistamisen kansallisiin kehityssuunnitelmiinsa; kehottaa Euroopan unionia antamaan etusijan näille näkökohdille kaikkialla AKT-valtioiden kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä;

| 24. | kehottaa AKT:n ja EU:n yhteistä parlamentaarista edustajakokousta tiedottamaan AKT-maiden parhaista käytännöistä ja osallistamisen edistymisestä sekä tarkistamaan ja korostamaan niitä kahden vuoden välein; |
| --- | --- |

24.

kehottaa AKT:n ja EU:n yhteistä parlamentaarista edustajakokousta tiedottamaan AKT-maiden parhaista käytännöistä ja osallistamisen edistymisestä sekä tarkistamaan ja korostamaan niitä kahden vuoden välein;

| 25. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

25.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (8)

ruokakriisistä Afrikan sarvessa, erityisesti Somaliassa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, Catherine Ashtonin 24. elokuuta 2011 antaman julkilausuman Euroopan unionin vastauksesta nälänhätään Afrikan sarvessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, Catherine Ashtonin 24. elokuuta 2011 antaman julkilausuman Euroopan unionin vastauksesta nälänhätään Afrikan sarvessa,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin Addis Abebassa 25. elokuuta 2011 järjestämän avunantajakonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin Addis Abebassa 25. elokuuta 2011 järjestämän avunantajakonferenssin,

| A. | ottaa huomioon, että pitkittynyt kuivuus, joka tuhoaa Afrikan sarvea ja johon yhdistyvät alueen konfliktit, korkeat elintarvikehinnat ja yhä vähäisemmät resurssit, on aiheuttanut maailman laajimman humanitaarisen kriisin ja ruokakriisin, jotka vaikuttavat tällä hetkellä YK:n humanitaaristen asiain koordinointitoimiston mukaan 13,3 miljoonaan ihmiseen, joista 840 000 on pakolaisia ja joista kymmenet tuhannet ovat jo kuolleet, ja näistä yli puolet on lapsia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pitkittynyt kuivuus, joka tuhoaa Afrikan sarvea ja johon yhdistyvät alueen konfliktit, korkeat elintarvikehinnat ja yhä vähäisemmät resurssit, on aiheuttanut maailman laajimman humanitaarisen kriisin ja ruokakriisin, jotka vaikuttavat tällä hetkellä YK:n humanitaaristen asiain koordinointitoimiston mukaan 13,3 miljoonaan ihmiseen, joista 840 000 on pakolaisia ja joista kymmenet tuhannet ovat jo kuolleet, ja näistä yli puolet on lapsia;

| B. | ottaa huomioon, että Afrikan sarvessa on hätätila, koska kuivuus on pahin 60 vuoteen, valtava määrä ihmisiä on siirtynyt muualle ja neljännes Somalian 7,5-miljoonaisesta kansasta on siirretty joko sisäisesti tai pakolaisina naapurivaltioihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Afrikan sarvessa on hätätila, koska kuivuus on pahin 60 vuoteen, valtava määrä ihmisiä on siirtynyt muualle ja neljännes Somalian 7,5-miljoonaisesta kansasta on siirretty joko sisäisesti tai pakolaisina naapurivaltioihin;

| C. | ottaa huomioon, että aliravitsemustaso nousee useimmilla kuivuuden koettelemilla alueilla yli 30 prosenttiin, mikä on yli kaksinkertainen kansainvälisesti tunnustettuun kriittiseen raja-arvoon nähden; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että aliravitsemustaso nousee useimmilla kuivuuden koettelemilla alueilla yli 30 prosenttiin, mikä on yli kaksinkertainen kansainvälisesti tunnustettuun kriittiseen raja-arvoon nähden;

| D. | ottaa huomioon, että Somalia, jossa tilanne vaikuttaa neljään miljoonaan ihmiseen ja jossa kuudella alueella on julistettu nälänhätä, on maa, jossa humanitaarinen tuho on iskenyt rajuimmin; ottaa huomioon, että olosuhteet ovat vaikeutuneet Somalian luonnonvarojen puutteen vuoksi ja sen alueella 20 vuoden ajan jatkuneen konfliktin seurauksena; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Somalia, jossa tilanne vaikuttaa neljään miljoonaan ihmiseen ja jossa kuudella alueella on julistettu nälänhätä, on maa, jossa humanitaarinen tuho on iskenyt rajuimmin; ottaa huomioon, että olosuhteet ovat vaikeutuneet Somalian luonnonvarojen puutteen vuoksi ja sen alueella 20 vuoden ajan jatkuneen konfliktin seurauksena;

| E. | ottaa huomioon, että nälkä pakottaa joka viikko jälleen tuhannet ihmiset ryhtymään pakolaisiksi ja että humanitaarinen tilanne leireillä pahenee joka päivä, minkä seurauksena 30 prosenttia alle 5-vuotiaista lapsista kärsii aliravitsemuksesta, leireillä puhkeaa epidemioita, kuten koleraa ja tuhkarokkoa, ja niillä tehdään ilmoituksia raiskaustapauksista (9); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että nälkä pakottaa joka viikko jälleen tuhannet ihmiset ryhtymään pakolaisiksi ja että humanitaarinen tilanne leireillä pahenee joka päivä, minkä seurauksena 30 prosenttia alle 5-vuotiaista lapsista kärsii aliravitsemuksesta, leireillä puhkeaa epidemioita, kuten koleraa ja tuhkarokkoa, ja niillä tehdään ilmoituksia raiskaustapauksista (9);

| F. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia pakolaisista on naisia ja lapsia, joista moni on joutunut kokemaan seksuaalista väkivaltaa ja uhkailua matkalla pakolaisleirille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia pakolaisista on naisia ja lapsia, joista moni on joutunut kokemaan seksuaalista väkivaltaa ja uhkailua matkalla pakolaisleirille;

| G. | ottaa huomioon, että Keniassa sijaitseva Dadaab on tällä hetkellä maailman suurin pakolaisleiri, jossa asuu 463 710 (10) pakolaista alueella, joka on suunniteltu vain 90 000 ihmiselle; ottaa huomioon, että jossain vaiheessa yli 3 000 somalia virtasi maan rajojen yli Etiopiaan ja Keniaan etsimään ruokaa ja turvaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Keniassa sijaitseva Dadaab on tällä hetkellä maailman suurin pakolaisleiri, jossa asuu 463 710 (10) pakolaista alueella, joka on suunniteltu vain 90 000 ihmiselle; ottaa huomioon, että jossain vaiheessa yli 3 000 somalia virtasi maan rajojen yli Etiopiaan ja Keniaan etsimään ruokaa ja turvaa;

| H. | ottaa huomioon, että rahoituksesta on toistaiseksi käytössä ainoastaan 62 prosenttia YK:n vaatimista 2,4 miljardista Yhdysvaltain dollarista, jotka tarvitaan alueen kuivuuden torjuntaan, ja lisäksi tarvitaan 940 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria välttämättömän avun tarjoamiseksi siellä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rahoituksesta on toistaiseksi käytössä ainoastaan 62 prosenttia YK:n vaatimista 2,4 miljardista Yhdysvaltain dollarista, jotka tarvitaan alueen kuivuuden torjuntaan, ja lisäksi tarvitaan 940 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria välttämättömän avun tarjoamiseksi siellä;

| I. | ottaa huomioon, että nälästä kärsivien ihmisten luokse pääseminen on edelleen elintarviketilanteen lievittämisen keskeisin este alueella; ottaa huomioon, että Somalia on edelleen yksi vaarallisimmista maista humanitaarisen avun työntekijöille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nälästä kärsivien ihmisten luokse pääseminen on edelleen elintarviketilanteen lievittämisen keskeisin este alueella; ottaa huomioon, että Somalia on edelleen yksi vaarallisimmista maista humanitaarisen avun työntekijöille;

| J. | ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma tarvitsee lisäksi 250 miljoonaa euroa toimittaakseen apua, jota tarvitaan tulevien kuuden kuukauden aikana; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma tarvitsee lisäksi 250 miljoonaa euroa toimittaakseen apua, jota tarvitaan tulevien kuuden kuukauden aikana;

| K. | ottaa huomioon, että komissio on kohdentanut alueelle 97,47 miljoonaa euroa vastauksena Afrikan sarven hätätilanteeseen ja että se valmistelee tuen lisäämistä siten, että sen kuivuuden torjumisponnisteluihin tarkoitetun humanitaarisen avun kokonaismäärä tänä vuonna nousee 158 miljoonaan euroon; ottaa huomioon, että keskeiset Afrikan unionin jäsenvaltiot sitoutuivat Addis Abebassa järjestetyssä avunantajakonferenssissa lahjoittamaan lähes 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kuivuuden koettelemille maille; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio on kohdentanut alueelle 97,47 miljoonaa euroa vastauksena Afrikan sarven hätätilanteeseen ja että se valmistelee tuen lisäämistä siten, että sen kuivuuden torjumisponnisteluihin tarkoitetun humanitaarisen avun kokonaismäärä tänä vuonna nousee 158 miljoonaan euroon; ottaa huomioon, että keskeiset Afrikan unionin jäsenvaltiot sitoutuivat Addis Abebassa järjestetyssä avunantajakonferenssissa lahjoittamaan lähes 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kuivuuden koettelemille maille;

| L. | ottaa huomioon, että Somaliassa toteutettavaa Afrikan unionin operaatiota (AMISOM) rahoitetaan pääasiassa Afrikan rauhanrahastosta, jota puolestaan rahoitetaan yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) pitkän aikavälin kehitysmäärärahoista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Somaliassa toteutettavaa Afrikan unionin operaatiota (AMISOM) rahoitetaan pääasiassa Afrikan rauhanrahastosta, jota puolestaan rahoitetaan yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) pitkän aikavälin kehitysmäärärahoista;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on vakavalla tavalla heikentänyt viljasatoja, mikä nousevien elintarvikehintojen ohella jarruttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on vakavalla tavalla heikentänyt viljasatoja, mikä nousevien elintarvikehintojen ohella jarruttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista;

| N. | katsoo, että laiduntamista, eläinten kasvatusta ja vedensaantia (padot ja putket mukaan lukien) on tuettava; ottaa huomioon, että laiduntamisyhteisöjen tämänhetkinen tilanne Afrikan sarvessa antaa aihetta vakavaan huoleen; ottaa huomioon, että hallitusten olisi toimittava jo tehdyn hyvän työn pohjalta ja institutionalisoitava kuivuuden hallinta asianomaisilla alueilla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että laiduntamista, eläinten kasvatusta ja vedensaantia (padot ja putket mukaan lukien) on tuettava; ottaa huomioon, että laiduntamisyhteisöjen tämänhetkinen tilanne Afrikan sarvessa antaa aihetta vakavaan huoleen; ottaa huomioon, että hallitusten olisi toimittava jo tehdyn hyvän työn pohjalta ja institutionalisoitava kuivuuden hallinta asianomaisilla alueilla;

| 1. | on hyvin huolissaan ennenkuulumattomasta ja edelleen pahenevasta humanitaarisesta tilanteesta Afrikan sarvessa ja pitää kuolonuhrien määrää mahdottomana hyväksyä; |
| --- | --- |

1.

on hyvin huolissaan ennenkuulumattomasta ja edelleen pahenevasta humanitaarisesta tilanteesta Afrikan sarvessa ja pitää kuolonuhrien määrää mahdottomana hyväksyä;

| 2. | korostaa, että tilanteen ei voida odottaa paranevan ennen ensi vuotta, koska satojen odotetaan olevan myöhässä ja jäävän alle keskitason, koska laidun- ja vesivarat on käytetty loppuun ja tärkeimmän viljan, kuten maissin hinta sekä veden ja polttoaineiden hinnat ovat nousseet jyrkästi; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tilanteen ei voida odottaa paranevan ennen ensi vuotta, koska satojen odotetaan olevan myöhässä ja jäävän alle keskitason, koska laidun- ja vesivarat on käytetty loppuun ja tärkeimmän viljan, kuten maissin hinta sekä veden ja polttoaineiden hinnat ovat nousseet jyrkästi;

| 3. | vaatii parempaa toimintaa kansainväliseltä yhteisöltä, jonka olisi kaksinkertaistettava ponnistelunsa tämän hätätilanteen hoidossa, jotta vastattaisiin kasvaviin humanitaarisiin tarpeisiin ja estettäisiin tilanteen paheneminen entisestään; |
| --- | --- |

3.

vaatii parempaa toimintaa kansainväliseltä yhteisöltä, jonka olisi kaksinkertaistettava ponnistelunsa tämän hätätilanteen hoidossa, jotta vastattaisiin kasvaviin humanitaarisiin tarpeisiin ja estettäisiin tilanteen paheneminen entisestään;

| 4. | korostaa tarvetta valvoa avustusponnisteluja yksilöimällä luotettavia kumppaneita paikan päällä ja parantamalla koordinointi- ja jakelujärjestelyjä ja estäen näin toimitusten ryöstöt ja niiden joutumisen väärille teille; |
| --- | --- |

4.

korostaa tarvetta valvoa avustusponnisteluja yksilöimällä luotettavia kumppaneita paikan päällä ja parantamalla koordinointi- ja jakelujärjestelyjä ja estäen näin toimitusten ryöstöt ja niiden joutumisen väärille teille;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan unioni on myöntänyt (sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla) avustusta ja vaatii avun tarjoamisen lisäämistä; panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin ponnistelut puuttua kriisiin ja korostaa paitsi elintarvikeavun, myös paremman terveydenhuollon ja puhtaanapidon kiireistä tarvetta; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan unioni on myöntänyt (sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla) avustusta ja vaatii avun tarjoamisen lisäämistä; panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin ponnistelut puuttua kriisiin ja korostaa paitsi elintarvikeavun, myös paremman terveydenhuollon ja puhtaanapidon kiireistä tarvetta;

| 6. | tuomitsee aseistautuneen islamistijärjestön al-Shababin toiminnan, koska se estää avustusjärjestöjä, ja kiittää Maailman elintarvikeohjelmaa sen ponnisteluista, kun se jakaa ruoka-apua niin suurelle määrälle väestöä kuin se operationaalisesti on mahdollista; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee aseistautuneen islamistijärjestön al-Shababin toiminnan, koska se estää avustusjärjestöjä, ja kiittää Maailman elintarvikeohjelmaa sen ponnisteluista, kun se jakaa ruoka-apua niin suurelle määrälle väestöä kuin se operationaalisesti on mahdollista;

| 7. | vahvistaa, että terrorismin torjunnan pitäisi olla etusijalla, mutta vaatii naapurimaiden keskuudessa solidaarisuutta, jotta voitaisiin välttää sodan puhkeaminen, jonka vaikutukset olisivat hyvin tuhoisat; |
| --- | --- |

7.

vahvistaa, että terrorismin torjunnan pitäisi olla etusijalla, mutta vaatii naapurimaiden keskuudessa solidaarisuutta, jotta voitaisiin välttää sodan puhkeaminen, jonka vaikutukset olisivat hyvin tuhoisat;

| 8. | korostaa, että Somalian kansan on äärimmäisen vaikeaa saada ruoka-apua, erityisesti maan keski- ja eteläosissa ja al-Shabab-miliisin hallussa olevilla alueilla; painottaa, että kaikki Somalian konfliktista kärsineet on saatava mukaan kaikilla tasoilla; rohkaisee perustamaan kansallisen sovintojärjestelmän, jotta maan jälleenrakennus voisi alkaa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että Somalian kansan on äärimmäisen vaikeaa saada ruoka-apua, erityisesti maan keski- ja eteläosissa ja al-Shabab-miliisin hallussa olevilla alueilla; painottaa, että kaikki Somalian konfliktista kärsineet on saatava mukaan kaikilla tasoilla; rohkaisee perustamaan kansallisen sovintojärjestelmän, jotta maan jälleenrakennus voisi alkaa;

| 9. | kehottaa asianomaisia viranomaisia tarjoamaan humanitaarisille avustusjärjestöille esteettömän pääsyn ja varmistamaan, että siviilejä, erityisesti naisia ja lapsia, suojellaan kaikissa olosuhteissa kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön mukaisesti; tuomitsee myös jyrkästi väkivallan kärjistymisen, kuten itsemurhaiskut ja kidnappaukset; |
| --- | --- |

9.

kehottaa asianomaisia viranomaisia tarjoamaan humanitaarisille avustusjärjestöille esteettömän pääsyn ja varmistamaan, että siviilejä, erityisesti naisia ja lapsia, suojellaan kaikissa olosuhteissa kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön mukaisesti; tuomitsee myös jyrkästi väkivallan kärjistymisen, kuten itsemurhaiskut ja kidnappaukset;

| 10. | kehottaa Euroopan unionia ja alueen hallituksia kiireisesti parantamaan siirtymää humanitaarisen avun ja kehitysavun välillä; kehottaa komissiota tukemaan Itä-Afrikan maiden nälän ennaltaehkäisyn valmiuksia ja kuivuuden varhaisvaroitusjärjestelmiä koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan unionia ja alueen hallituksia kiireisesti parantamaan siirtymää humanitaarisen avun ja kehitysavun välillä; kehottaa komissiota tukemaan Itä-Afrikan maiden nälän ennaltaehkäisyn valmiuksia ja kuivuuden varhaisvaroitusjärjestelmiä koskevia hankkeita;

| 11. | korostaa, että Afrikan maiden on myös ryhdyttävä pitkän aikavälin toimenpiteisiin kansainvälisen yhteisön tuella varmistaakseen, että kuivuudesta ei väistämättä seuraa nälänhätää; painottaa, että välittömien toimenpiteiden hyväksymisen ohella on otettava käyttöön pitkän aikavälin tuki sen varmistamiseksi, että ihmisillä on kestävä toimeentulo; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että Afrikan maiden on myös ryhdyttävä pitkän aikavälin toimenpiteisiin kansainvälisen yhteisön tuella varmistaakseen, että kuivuudesta ei väistämättä seuraa nälänhätää; painottaa, että välittömien toimenpiteiden hyväksymisen ohella on otettava käyttöön pitkän aikavälin tuki sen varmistamiseksi, että ihmisillä on kestävä toimeentulo;

| 12. | kehottaa Afrikan hallituksia pitämään kiinni sitoumuksestaan myöntää ainakin 10 prosenttia valtionsa talousarviosta maatalouteen, minkä tavoitteena on saavuttaa maataloudessa 6 prosentin vuotuinen kasvu, taata pienviljelijöille maan saanti sekä investointeja maatalouteen ja kauppaan, jotta vastattaisiin maiden kansalaisten päivittäisiin ravitsemuksellisiin tarpeisiin, |
| --- | --- |

12.

kehottaa Afrikan hallituksia pitämään kiinni sitoumuksestaan myöntää ainakin 10 prosenttia valtionsa talousarviosta maatalouteen, minkä tavoitteena on saavuttaa maataloudessa 6 prosentin vuotuinen kasvu, taata pienviljelijöille maan saanti sekä investointeja maatalouteen ja kauppaan, jotta vastattaisiin maiden kansalaisten päivittäisiin ravitsemuksellisiin tarpeisiin,

| 13. | panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission päätöksen sitoutua myöntämään alueelle yli 680 miljoonaa euroa vuoteen 2013 mennessä pitkän aikavälin apuna, jota annetaan maatalouteen, maaseudun kehittämiseen ja elintarviketurvaan sekä alueen maataloustuotteiden lisäarvon luomiseen; vaatii lisäämään maatalouteen tarkoitetun virallisen kehitysavun osuutta; |
| --- | --- |

13.

panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission päätöksen sitoutua myöntämään alueelle yli 680 miljoonaa euroa vuoteen 2013 mennessä pitkän aikavälin apuna, jota annetaan maatalouteen, maaseudun kehittämiseen ja elintarviketurvaan sekä alueen maataloustuotteiden lisäarvon luomiseen; vaatii lisäämään maatalouteen tarkoitetun virallisen kehitysavun osuutta;

| 14. | vaatii lisäämään elintarvikehyödykkeiden varmuusvarastoja ja kansainvälistä hinnanmuodostusta koskevien tietojen avoimuutta ja parantamaan niiden laatua ja oikea-aikaisuutta, kuten kehotettiin myös komission äskettäisessä tiedonannossa "Perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaaminen"; vaatii, että elintarvikkeilla ja maataloushyödykkeillä keinottelua harjoittavien rahoituslaitosten on lopetettava keinottelutoiminta, mikä on johtanut korkeisiin ja epävakaisiin elintarvikehintoihin, ja asetettava köyhyyden ja inhimillisen kärsimyksen torjunta tuottojen edelle; |
| --- | --- |

14.

vaatii lisäämään elintarvikehyödykkeiden varmuusvarastoja ja kansainvälistä hinnanmuodostusta koskevien tietojen avoimuutta ja parantamaan niiden laatua ja oikea-aikaisuutta, kuten kehotettiin myös komission äskettäisessä tiedonannossa "Perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaaminen"; vaatii, että elintarvikkeilla ja maataloushyödykkeillä keinottelua harjoittavien rahoituslaitosten on lopetettava keinottelutoiminta, mikä on johtanut korkeisiin ja epävakaisiin elintarvikehintoihin, ja asetettava köyhyyden ja inhimillisen kärsimyksen torjunta tuottojen edelle;

| 15. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n turvallisuusneuvostolle ja pääsihteerille, Afrikan unionin toimielimille, hallitustenvälisen kehitysviranomaisen jäsenhallituksille ja -valtioille, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n turvallisuusneuvostolle ja pääsihteerille, Afrikan unionin toimielimille, hallitustenvälisen kehitysviranomaisen jäsenhallituksille ja -valtioille, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (11)

arabikevään vaikutuksista Saharan eteläpuolisiin naapurivaltioihin

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

kokoontui Loméssa, Togossa 21.–23. marraskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. toukokuuta 2011 antaman päätöslauselman demokraattisista mullistuksista Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle (AKT–EU/100.958/11/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. toukokuuta 2011 antaman päätöslauselman demokraattisista mullistuksista Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle (AKT–EU/100.958/11/lop.),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. ja 17. helmikuuta, 7. huhtikuuta 2011 ja 7. heinäkuuta Tunisian ja Egyptin tilanteesta, EU:n suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon, Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta sekä demokratiakehitystä edistävästä Euroopan unionin ulkopolitiikasta antamat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. ja 17. helmikuuta, 7. huhtikuuta 2011 ja 7. heinäkuuta Tunisian ja Egyptin tilanteesta, EU:n suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon, Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta sekä demokratiakehitystä edistävästä Euroopan unionin ulkopolitiikasta antamat päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan kehityksen vuodesta 2004 lähtien, ja erityisesti komission ja unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan antamat yhteiset tiedonannot "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten" (KOM(2011)0303, 25. toukokuuta 2011) ja "Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa" (KOM(2011)0200, 8. maaliskuuta 2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan kehityksen vuodesta 2004 lähtien, ja erityisesti komission ja unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan antamat yhteiset tiedonannot "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten" (KOM(2011)0303, 25. toukokuuta 2011) ja "Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa" (KOM(2011)0200, 8. maaliskuuta 2011),

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. tammikuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT-maiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. tammikuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT-maiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon rauhaa, turvallisuutta ja vakautta edistävän poliittisen hallinnon vahvistamisesta Afrikan unionin 4.–5. syyskuuta 2011 antaman Kairon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rauhaa, turvallisuutta ja vakautta edistävän poliittisen hallinnon vahvistamisesta Afrikan unionin 4.–5. syyskuuta 2011 antaman Kairon julistuksen,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 annetun demokratiaan, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 annetun demokratiaan, vaaleja ja hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista 16. joulukuuta 1966 tehdyn YK:n kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksista ja poliittisista oikeuksista 16. joulukuuta 1966 tehdyn YK:n kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31. tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan pakolaisten asemasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31. tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan pakolaisten asemasta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| A. | katsoo, että Tunisian, Egyptin ja Libyan kansojen voitto on merkki uudesta toivon, vapauden, solidaarisuuden, demokratian ja todellisen muutoksen tuulesta, jota ovat toivoneet sekä kaikkien kolmen kyseisen maan asukkaat että kaikki sorretut kansat, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Tunisian, Egyptin ja Libyan kansojen voitto on merkki uudesta toivon, vapauden, solidaarisuuden, demokratian ja todellisen muutoksen tuulesta, jota ovat toivoneet sekä kaikkien kolmen kyseisen maan asukkaat että kaikki sorretut kansat,

| B. | katsoo, että nämä mullistukset ovat johtaneet kuolonuhreihin ja saaneet miljoonat ihmiset jättämään kotiseutunsa ja lähtemään pakolaisiksi sekä kyseisten maiden sisällä että niiden ulkopuolelle, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että nämä mullistukset ovat johtaneet kuolonuhreihin ja saaneet miljoonat ihmiset jättämään kotiseutunsa ja lähtemään pakolaisiksi sekä kyseisten maiden sisällä että niiden ulkopuolelle,

| C. | katsoo, että jotkin arabikevään korostamat ongelmat ovat samantyyppisiä kuin mitä koetaan monissa Saharan eteläpuolisen alueen maissa: nuorten korkea työttömyys, elintarvikkeiden ja polttoaineen nousevat hinnat, jatkuva korruptio, perusoikeuksien rikkominen ja vähäinen osallistuminen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että jotkin arabikevään korostamat ongelmat ovat samantyyppisiä kuin mitä koetaan monissa Saharan eteläpuolisen alueen maissa: nuorten korkea työttömyys, elintarvikkeiden ja polttoaineen nousevat hinnat, jatkuva korruptio, perusoikeuksien rikkominen ja vähäinen osallistuminen päätöksentekoon;

| D. | katsoo, että Libyan tapauksessa mullistukset aiheuttivat monien Saharan eteläpuolella asuvien sellaisten mustien afrikkalaisten kuoleman, joita pidettiin väärin perustein palkkasotureina Gaddafin maassa, ja ottaa huomioon, että gangsterit ja muut rikolliset ovat ottaneet haltuunsa suuria määriä sekä kevyitä että raskaita aseita; ottaa huomioon, että nämä tilanteet uhkaavat Libyan naapureita (Algeria, Mauritania, Mali, Niger, Tšad, Burkina Faso); |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Libyan tapauksessa mullistukset aiheuttivat monien Saharan eteläpuolella asuvien sellaisten mustien afrikkalaisten kuoleman, joita pidettiin väärin perustein palkkasotureina Gaddafin maassa, ja ottaa huomioon, että gangsterit ja muut rikolliset ovat ottaneet haltuunsa suuria määriä sekä kevyitä että raskaita aseita; ottaa huomioon, että nämä tilanteet uhkaavat Libyan naapureita (Algeria, Mauritania, Mali, Niger, Tšad, Burkina Faso);

| E. | ottaa huomioon, että monissa Saharan eteläpuolisissa maissa havaittua poliittista levottomuutta voidaan pitää arabikevään heijastumana, mutta sen muutosvaikutukset ovat olleet vähäisiä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että monissa Saharan eteläpuolisissa maissa havaittua poliittista levottomuutta voidaan pitää arabikevään heijastumana, mutta sen muutosvaikutukset ovat olleet vähäisiä;

| F. | katsoo, että tässä yhteydessä on otettava huomioon riski siitä, että sota-aseita viedään Sahelo-Saharan valtioihin ja että tästä aiheutuu raja-alueille turvallisuusuhkia; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että tässä yhteydessä on otettava huomioon riski siitä, että sota-aseita viedään Sahelo-Saharan valtioihin ja että tästä aiheutuu raja-alueille turvallisuusuhkia;

| G. | ottaa huomioon, että Kairon rauhankutsusta heijastui Afrikan unionin yhteinen päättäväisyys tehdä rauhasta Afrikassa todellisuutta, ja siinä esitettiin joitakin konkreettisia toimia, joihin olisi ryhdyttävä tämän saavuttamiseksi ja joissa korostettiin rauhan kulttuuria, erityisesti koulutuksen kautta, ja pyrkimystä säästää tulevat sukupolvet sodan ja väkivallan vitsaukselta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kairon rauhankutsusta heijastui Afrikan unionin yhteinen päättäväisyys tehdä rauhasta Afrikassa todellisuutta, ja siinä esitettiin joitakin konkreettisia toimia, joihin olisi ryhdyttävä tämän saavuttamiseksi ja joissa korostettiin rauhan kulttuuria, erityisesti koulutuksen kautta, ja pyrkimystä säästää tulevat sukupolvet sodan ja väkivallan vitsaukselta;

| H. | katsoo, että huolimatta Afrikan maanosan öljy- ja mineraalirikkauksista sekä maatalousresursseista ja muista luonnonresursseista suuri osa väestöstä on edelleen hyvin köyhää, mikä rikkoo ihmisarvoa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että huolimatta Afrikan maanosan öljy- ja mineraalirikkauksista sekä maatalousresursseista ja muista luonnonresursseista suuri osa väestöstä on edelleen hyvin köyhää, mikä rikkoo ihmisarvoa;

| 1. | ilmaisee täyden ja ehdottoman tukensa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kansojen oikeutetuille demokraattisille pyrkimyksille, jotka voisivat innoittaa demokraattiseen muutokseen Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa ja mahdollisesti edistää demokratian vahvistumista kaikkialla Afrikan maanosassa; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee täyden ja ehdottoman tukensa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kansojen oikeutetuille demokraattisille pyrkimyksille, jotka voisivat innoittaa demokraattiseen muutokseen Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa ja mahdollisesti edistää demokratian vahvistumista kaikkialla Afrikan maanosassa;

| 2. | kehottaa viranomaisia pidättäytymään väkivallasta mielenosoittajia kohtaan, kunnioittamaan heidän oikeuttaan kokoontua ja ilmaista mielipiteensä sekä takaamaan heidän turvallisuutensa; kehottaa tekemään puolueettomia tutkimuksia tapahtumista, jotka ovat johtaneet siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on kuollut ja haavoittunut tai että heitä on vangittu kyseisissä maissa, ja kehottaa saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa viranomaisia pidättäytymään väkivallasta mielenosoittajia kohtaan, kunnioittamaan heidän oikeuttaan kokoontua ja ilmaista mielipiteensä sekä takaamaan heidän turvallisuutensa; kehottaa tekemään puolueettomia tutkimuksia tapahtumista, jotka ovat johtaneet siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on kuollut ja haavoittunut tai että heitä on vangittu kyseisissä maissa, ja kehottaa saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen;

| 3. | vaatii välittömästi vapauttamaan ehdoitta kaikki ne mielenosoittajat, jotka on vangittu, sekä kaikki poliittiset vangit, ihmisoikeusaktivistit ja toimittajat; |
| --- | --- |

3.

vaatii välittömästi vapauttamaan ehdoitta kaikki ne mielenosoittajat, jotka on vangittu, sekä kaikki poliittiset vangit, ihmisoikeusaktivistit ja toimittajat;

| 4. | toistaa solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan ja tukensa sen demokratiavaatimuksille; ilmaisee syvän huolensa viimeaikaisista väkivaltaisista yhteenotoista, joissa turvallisuusjoukot tappoivat monia siviilejä ja monet haavoittuivat; vaatii riippumattomia ja avoimia tutkimuksia ja tapahtumista vastanneiden saattamista vastuuseen teoista; vaatii hätätilan ja kansalaisten sotaoikeudenkäyntien lopettamista; |
| --- | --- |

4.

toistaa solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan ja tukensa sen demokratiavaatimuksille; ilmaisee syvän huolensa viimeaikaisista väkivaltaisista yhteenotoista, joissa turvallisuusjoukot tappoivat monia siviilejä ja monet haavoittuivat; vaatii riippumattomia ja avoimia tutkimuksia ja tapahtumista vastanneiden saattamista vastuuseen teoista; vaatii hätätilan ja kansalaisten sotaoikeudenkäyntien lopettamista;

| 5. | tuomitsee jyrkästi Syyrian hallinnon jatkuvasti harjoittaman julman sorron ja turvallisuusjoukkojen kansaa kohtaan harjoittamat väkivaltaiset tukahduttamistoimet ja ihmisoikeusloukkaukset; ilmaisee osanottonsa uhrien perheille ja painottaa myötätuntoaan Syyrian kansaa kohtaan; vaatii, että Syyriassa siirrytään nopeasti demokratiaan; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee jyrkästi Syyrian hallinnon jatkuvasti harjoittaman julman sorron ja turvallisuusjoukkojen kansaa kohtaan harjoittamat väkivaltaiset tukahduttamistoimet ja ihmisoikeusloukkaukset; ilmaisee osanottonsa uhrien perheille ja painottaa myötätuntoaan Syyrian kansaa kohtaan; vaatii, että Syyriassa siirrytään nopeasti demokratiaan;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston saavuttaman edistyksen ja rohkaisee ponnistelujen jatkamista demokraattisen vakauttamisprosessin panemiseksi täytäntöön sekä vapauden, perus- ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, rauhan ja oikeuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston saavuttaman edistyksen ja rohkaisee ponnistelujen jatkamista demokraattisen vakauttamisprosessin panemiseksi täytäntöön sekä vapauden, perus- ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, rauhan ja oikeuden takaamiseksi;

| 7. | huomauttaa, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän viimeaikaisilla tapahtumilla on poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia paitsi kyseisille maille, myös AKT-maille ja Euroopalle; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän viimeaikaisilla tapahtumilla on poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia paitsi kyseisille maille, myös AKT-maille ja Euroopalle;

| 8. | kehottaa Euroopan unionia tiiviisti tukemaan käynnissä olevaa poliittista ja taloudellista uudistusta alueella; painottaa, että kaikki Euroopan naapuruuspolitiikan ja kehityspolitiikan saatavilla olevat välineet on otettava käyttöön demokraattisen siirtymäprosessin tukemiseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan unionia tiiviisti tukemaan käynnissä olevaa poliittista ja taloudellista uudistusta alueella; painottaa, että kaikki Euroopan naapuruuspolitiikan ja kehityspolitiikan saatavilla olevat välineet on otettava käyttöön demokraattisen siirtymäprosessin tukemiseen;

| 9. | kehottaa Marokon viranomaisia kunnioittamaan kaikilta osin Sahrawi-kansan itsemääräämisoikeutta, sillä tämä on ainoa toteuttamiskelpoinen, oikeudenmukainen ja kestävä ratkaisu konfliktiin; korostaa tarvetta kunnioittaa kaikilta osin neuvotteluprosessia ja edetä siinä YK:n toimien puitteissa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Marokon viranomaisia kunnioittamaan kaikilta osin Sahrawi-kansan itsemääräämisoikeutta, sillä tämä on ainoa toteuttamiskelpoinen, oikeudenmukainen ja kestävä ratkaisu konfliktiin; korostaa tarvetta kunnioittaa kaikilta osin neuvotteluprosessia ja edetä siinä YK:n toimien puitteissa;

| 10. | kehottaa Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja Afrikan unionia jatkamaan solidaarisuuden osoittamista puuttuessaan humanitaariseen hätään, joka vahingoittaa satojatuhansia ihmisiä, jotka ovat paenneet Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin, Nigeriin, Maliin ja Tšadiin sekä Eurooppaan; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja Afrikan unionia jatkamaan solidaarisuuden osoittamista puuttuessaan humanitaariseen hätään, joka vahingoittaa satojatuhansia ihmisiä, jotka ovat paenneet Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin, Nigeriin, Maliin ja Tšadiin sekä Eurooppaan;

| 11. | vaatii, että Euroopan unionin jäsenvaltiot, YK ja erityisjärjestöt osallistuvat prosessiin, jossa vastaanotetaan suurina määrinä saapuvia Libyan naapurimaiden kansalaisia, pidetään heistä huolta ja integroidaan heidät uudelleen, ja että väärin perustein vangitut uhrit vapautetaan; |
| --- | --- |

11.

vaatii, että Euroopan unionin jäsenvaltiot, YK ja erityisjärjestöt osallistuvat prosessiin, jossa vastaanotetaan suurina määrinä saapuvia Libyan naapurimaiden kansalaisia, pidetään heistä huolta ja integroidaan heidät uudelleen, ja että väärin perustein vangitut uhrit vapautetaan;

| 12. | panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin antaman Kairon julistuksen aiheesta rauhaan, turvallisuuteen ja vakauteen tähtäävän poliittisen hallinnan vahvistaminen Afrikassa; |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin antaman Kairon julistuksen aiheesta rauhaan, turvallisuuteen ja vakauteen tähtäävän poliittisen hallinnan vahvistaminen Afrikassa;

| 13. | muistuttaa, että Afrikan unioni on hyväksynyt useita ihmisoikeuksia, demokratiaa ja hyvää hallintotapaa koskevia välineitä; kehottaa kaikkia Afrikan unionin jäseniä hyväksymään ja panemaan täytäntöön kyseiset välineet, erityisesti Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan, ja rohkaisee Afrikan valtioiden viranomaisia ratifioimaan jälkimmäisen; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että Afrikan unioni on hyväksynyt useita ihmisoikeuksia, demokratiaa ja hyvää hallintotapaa koskevia välineitä; kehottaa kaikkia Afrikan unionin jäseniä hyväksymään ja panemaan täytäntöön kyseiset välineet, erityisesti Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan sekä demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan, ja rohkaisee Afrikan valtioiden viranomaisia ratifioimaan jälkimmäisen;

| 14. | vaatii aseiden vientiä koskevien käytännesääntöjen tiukkaa noudattamista, mihin kuuluu myös nykyistä selvempi avoimuus Euroopan unionin ja Afrikan välisessä asekaupassa; |
| --- | --- |

14.

vaatii aseiden vientiä koskevien käytännesääntöjen tiukkaa noudattamista, mihin kuuluu myös nykyistä selvempi avoimuus Euroopan unionin ja Afrikan välisessä asekaupassa;

| 15. | katsoo, että vaalit ovat välttämättömät, mutta ne eivät riitä luomaan olosuhteita demokratisoitumisprosessia varten, sillä demokratisoitumisessa on kyse muustakin kuin vaalien järjestämisestä; katsoo, että jotta demokratian saavuttaminen onnistuisi, on hyvin tärkeää sitoutua maan sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, jotta voitaisiin kunnioittaa kansan perusoikeuksia, kuten koulutusta, terveyttä ja työllisyyttä, ja painottaa erityisesti nuorisotyöttömyyteen puuttumista; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että vaalit ovat välttämättömät, mutta ne eivät riitä luomaan olosuhteita demokratisoitumisprosessia varten, sillä demokratisoitumisessa on kyse muustakin kuin vaalien järjestämisestä; katsoo, että jotta demokratian saavuttaminen onnistuisi, on hyvin tärkeää sitoutua maan sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, jotta voitaisiin kunnioittaa kansan perusoikeuksia, kuten koulutusta, terveyttä ja työllisyyttä, ja painottaa erityisesti nuorisotyöttömyyteen puuttumista;

| 16. | painottaa hallinnon ratkaisevaa roolia, oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, resurssien oikeudenmukaista kohdentamista kaikille väestönosille sekä kansallista johtajuutta konfliktien ehkäisyssä ja kestävän rauhan edistämisessä; kehottaa AKT-maita ja Euroopan unionia kiinnittämään erityishuomiota kansalaisjärjestöjen kehittämiseen ja tukemiseen, hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen, korruption torjumiseen sekä institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen; |
| --- | --- |

16.

painottaa hallinnon ratkaisevaa roolia, oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, resurssien oikeudenmukaista kohdentamista kaikille väestönosille sekä kansallista johtajuutta konfliktien ehkäisyssä ja kestävän rauhan edistämisessä; kehottaa AKT-maita ja Euroopan unionia kiinnittämään erityishuomiota kansalaisjärjestöjen kehittämiseen ja tukemiseen, hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen, korruption torjumiseen sekä institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen;

| 17. | kehottaa arabikevään tapahtumiin osallistuneita maita ylläpitämään tasa-arvoa miesten ja naisten välillä ja rohkaisemaan miehiä ja naisia osallistumaan yhteiskunnalliseen päätöksentekoon ja poliittisiin elimiin; |
| --- | --- |

17.

kehottaa arabikevään tapahtumiin osallistuneita maita ylläpitämään tasa-arvoa miesten ja naisten välillä ja rohkaisemaan miehiä ja naisia osallistumaan yhteiskunnalliseen päätöksentekoon ja poliittisiin elimiin;

| 18. | katsoo, että riippumattomalla oikeuslaitoksella ja riippumattomilla tiedotusvälineillä on olennaisen tärkeä rooli muodostettaessa ja säänneltäessä demokraattisia käytäntöjä, joiden tarkoituksena on oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen ja demokraattisten instituutioiden, kuten toimivien ja moniarvoisten parlamenttien perustaminen; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että riippumattomalla oikeuslaitoksella ja riippumattomilla tiedotusvälineillä on olennaisen tärkeä rooli muodostettaessa ja säänneltäessä demokraattisia käytäntöjä, joiden tarkoituksena on oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen ja demokraattisten instituutioiden, kuten toimivien ja moniarvoisten parlamenttien perustaminen;

| 19. | korostaa roolia, joka modernilla teknologialla ja sosiaalisella medialla oli yleisen mielipiteen tuomisessa esiin arabikevään tapahtumissa, ja huomauttaa, että jotkin Sarahan eteläpuolisen Afrikan kansannousut jäivät tiedotusvälineissä kyseisten tapahtumien näkyvyyden varjoon; |
| --- | --- |

19.

korostaa roolia, joka modernilla teknologialla ja sosiaalisella medialla oli yleisen mielipiteen tuomisessa esiin arabikevään tapahtumissa, ja huomauttaa, että jotkin Sarahan eteläpuolisen Afrikan kansannousut jäivät tiedotusvälineissä kyseisten tapahtumien näkyvyyden varjoon;

| 20. | tunnustaa, että joillakin Saharan eteläpuolisilla afrikkalaisilla mailla on vaikeuksia integroida tiettyjä etnisiä ryhmiä ja heimoja demokraattisiin hallintorakenteihinsa; kehottaa näitä maita ottamaan opikseen niiden Afrikan maiden kokemuksesta, jotka ovat myöntäneet erilaista alueellista ja kulttuurista autonomiaa, jotta tiettyjä ryhmiä ei eristettäisi yhteiskunnasta; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa, että joillakin Saharan eteläpuolisilla afrikkalaisilla mailla on vaikeuksia integroida tiettyjä etnisiä ryhmiä ja heimoja demokraattisiin hallintorakenteihinsa; kehottaa näitä maita ottamaan opikseen niiden Afrikan maiden kokemuksesta, jotka ovat myöntäneet erilaista alueellista ja kulttuurista autonomiaa, jotta tiettyjä ryhmiä ei eristettäisi yhteiskunnasta;

| 21. | kehottaa Euroopan unionia tekemään aloitteita kauppasuhteiden vahvistamiseksi Saharan eteläpuolisten valtioiden kanssa ponnisteltaessa arabikevään taloudellisten seurausten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan unionia tekemään aloitteita kauppasuhteiden vahvistamiseksi Saharan eteläpuolisten valtioiden kanssa ponnisteltaessa arabikevään taloudellisten seurausten lieventämiseksi;

| 22. | kehottaa Euroopan unionia harkitsemaan demokratisoitumisprosessissa olevien maiden velkojen takaisinmaksun väliaikaista keskeyttämistä; vaatii, että korruptiota johtavien henkilöiden varat jäädytetään ja palautetaan kyseisiin maihin; |
| --- | --- |

22.

kehottaa Euroopan unionia harkitsemaan demokratisoitumisprosessissa olevien maiden velkojen takaisinmaksun väliaikaista keskeyttämistä; vaatii, että korruptiota johtavien henkilöiden varat jäädytetään ja palautetaan kyseisiin maihin;

| 23. | ilmaisee huolensa hämäräperäisen AQMI-järjestön (islamistisen Maghrebin al-Qaida) haltuunsa ottamista logistisista resursseista ja aseista, mikä nopeasti johtaa epävarmuuteen Sahelo-Saharan kaistaleella; |
| --- | --- |

23.

ilmaisee huolensa hämäräperäisen AQMI-järjestön (islamistisen Maghrebin al-Qaida) haltuunsa ottamista logistisista resursseista ja aseista, mikä nopeasti johtaa epävarmuuteen Sahelo-Saharan kaistaleella;

| 24. | vaatii Euroopan unionin jäsenvaltioita, YK:ta ja erityisjärjestöjä osallistumaan aseiden hankkimiseen takaisiin entisiltä taistelijoilta ja siviileiltä ja varmistamaan epävakauden uhkaamien Libyan naapurimaiden turvallisuuden; |
| --- | --- |

24.

vaatii Euroopan unionin jäsenvaltioita, YK:ta ja erityisjärjestöjä osallistumaan aseiden hankkimiseen takaisiin entisiltä taistelijoilta ja siviileiltä ja varmistamaan epävakauden uhkaamien Libyan naapurimaiden turvallisuuden;

| 25. | huomauttaa, että AQMI-järjestön hallussa oleva valtaisa asevarasto uhkaa paitsi sen naapurimaita, myös koko maailmaa; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että AQMI-järjestön hallussa oleva valtaisa asevarasto uhkaa paitsi sen naapurimaita, myös koko maailmaa;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin toimielimille, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan sisältyvien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin toimielimille, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan sisältyvien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille.

---

(1)  Annettu 23. marraskuuta 2011 Loméssa, Togossa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

1

(2)  Annettu 23. marraskuuta 2011 Loméssa, Togossa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

2

(3)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2011-0082&language=EN&ring=A7-2011-0027

4

(5)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Loméssa (Togo) 23. marraskuuta 2011.

5

(6)  Maailmanraportti vammaisuudesta, Maailman terveysjärjestö ja Maailmanpankki, kesäkuu 2011.

6

(7)  Amnesty Internationalin vuosikertomus 2011.

7

(8)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Loméssa (Togo) 23. marraskuuta 2011.

8

(9)  OCHA:n tilanneraportti Somaliasta ja Afrikan sarvesta, elokuu–marraskuu 2011.

9

(10)  ECHO, kriisiraportti Afrikan sarvesta, N:o 6, 1. lokakuuta 2011.

10

(11)  Annettu 23. marraskuuta 2011 Loméssa, Togossa pidetyssä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa.

11

---