# Europeiska unionens L 181/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 181 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången18 juli 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 181

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången18 juli 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2018/1009 av den 17 juli 2018 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1010 av den 13 juli 2018 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Radicchio Variegato di Castelfranco (SGB) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1011 av den 17 juli 2018 om godkännande av en utvidgning av användningsområdet för UV-behandlade champinjoner som ett nytt livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1012 av den 17 juli 2018 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/671 | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 av den 17 juli 2018 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter | 39 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2018/1014 av den 13 juli 2018 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Österrike | 84 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1015 av den 13 juli 2018 om utnämning av två ledamöter och tre suppleanter i Regionkommittén på förslag av Storhertigdömet Luxemburg | 85 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2018/1016 av den 17 juli 2018 om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 86 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2018/1009 av den 17 juli 2018 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1010 av den 13 juli 2018 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar Radicchio Variegato di Castelfranco (SGB)

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1011 av den 17 juli 2018 om godkännande av en utvidgning av användningsområdet för UV-behandlade champinjoner som ett nytt livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1012 av den 17 juli 2018 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/671

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 av den 17 juli 2018 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter

39

BESLUT

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2018/1014 av den 13 juli 2018 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Österrike

84

*

Rådets beslut (EU) 2018/1015 av den 13 juli 2018 om utnämning av två ledamöter och tre suppleanter i Regionkommittén på förslag av Storhertigdömet Luxemburg

85

*

Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2018/1016 av den 17 juli 2018 om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1009

av den 17 juli 2018

om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 (1), särskilt artikel 47.5,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509.

| (2) | Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), ändrade den 9 juli 2018 uppgifterna om en person och en enhet som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), ändrade den 9 juli 2018 uppgifterna om en person och en enhet som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2018.

På rådets vägnar

G. BLÜMEL

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 224, 31.8.2017, s. 1.

1

---

BILAGA

| 1. | I bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509, under rubriken ”a) Personer”, ska uppgift nr 4 ersättas med följande:










  ”4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | F.d. direktör för centrumet för kärnforskning Yongbyon och chef för Nuclear Weapons Institute; ansvarade för tre viktiga anläggningar som bistår framställningen av plutonium för vapenändamål: anläggningen för bränsleframställning, kärnreaktorn och upparbetningsanläggningen.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509, under rubriken ”a) Personer”, ska uppgift nr 4 ersättas med följande:

”4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

F.d. direktör för centrumet för kärnforskning Yongbyon och chef för Nuclear Weapons Institute; ansvarade för tre viktiga anläggningar som bistår framställningen av plutonium för vapenändamål: anläggningen för bränsleframställning, kärnreaktorn och upparbetningsanläggningen.”

| 2. | I bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509, under rubriken ”b) Juridiska personer, enheter och organ”, ska uppgift nr 28 ersättas med följande:










  ”28. | Munitions Industry Department | Military Supplies Industry Department | Pyongyang, Nordkorea | 2.3.2016 | Munitions Industry Department (MID) medverkar i centrala inslag i Nordkoreas robotprogram. MID ansvarar för tillsynen över utvecklingen av Nordkoreas ballistiska robotar, inklusive Taepo Dong-2. MID utövar även tillsyn över Nordkoreas vapenproduktions- och FoU-program, inklusive Nordkoreas program för ballistiska robotar. Andra ekonomiska kommittén och andra vetenskapliga akademin (Second Academy of Natural Sciences) – som också uppfördes på förteckningen i augusti 2010 – är underordnade MID. MID har de senaste åren arbetat med att utveckla de mobila interkontinentala ballistiska robotarna KN08. MID utövar tillsyn över Nordkoreas kärntekniska program. The Nuclear Weapons Institute är underordnat MID.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga XIII till förordning (EU) 2017/1509, under rubriken ”b) Juridiska personer, enheter och organ”, ska uppgift nr 28 ersättas med följande:

”28.

Munitions Industry Department

Military Supplies Industry Department

Pyongyang, Nordkorea

2.3.2016

Munitions Industry Department (MID) medverkar i centrala inslag i Nordkoreas robotprogram. MID ansvarar för tillsynen över utvecklingen av Nordkoreas ballistiska robotar, inklusive Taepo Dong-2. MID utövar även tillsyn över Nordkoreas vapenproduktions- och FoU-program, inklusive Nordkoreas program för ballistiska robotar. Andra ekonomiska kommittén och andra vetenskapliga akademin (Second Academy of Natural Sciences) – som också uppfördes på förteckningen i augusti 2010 – är underordnade MID. MID har de senaste åren arbetat med att utveckla de mobila interkontinentala ballistiska robotarna KN08. MID utövar tillsyn över Nordkoreas kärntekniska program. The Nuclear Weapons Institute är underordnat MID.”

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1010

av den 13 juli 2018

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ”Radicchio Variegato di Castelfranco” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Radicchio Variegato di Castelfranco”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 783/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Radicchio Variegato di Castelfranco”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 783/2008 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Radicchio Variegato di Castelfranco” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 av den 1 juli 1996 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 163, 2.7.1996, s. 19).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 783/2008 av den 5 augusti 2008 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Radicchio Variegato di Castelfranco [SGB]) (EUT L 209, 6.8.2008, s. 5).

3

Radicchio Variegato di Castelfranco

(4)  
  EUT C 51, 10.2.2018, s. 8.

4

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1011

av den 17 juli 2018

om godkännande av en utvidgning av användningsområdet för UV-behandlade champinjoner som ett nytt livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1), särskilt artikel 12, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen släppas ut på marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen släppas ut på marknaden i unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 antogs kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2) genom vilken det upprättas en förteckning över godkända nya livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 antogs kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2) genom vilken det upprättas en förteckning över godkända nya livsmedel.

| (3) | Enligt artikel 12 i förordning (EU) 2015/2283 ska kommissionen besluta om godkännande och utsläppande av ett nytt livsmedel på unionsmarknaden och om uppdatering av unionsförteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 12 i förordning (EU) 2015/2283 ska kommissionen besluta om godkännande och utsläppande av ett nytt livsmedel på unionsmarknaden och om uppdatering av unionsförteckningen.

| (4) | Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2355 (3) godkändes, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (4), utsläppande på marknaden av UV-behandlade champinjoner som ett nytt livsmedel. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2355 (3) godkändes, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (4), utsläppande på marknaden av UV-behandlade champinjoner som ett nytt livsmedel.

| (5) | Den 23 juli 2015 ansökte företagen Banken Champignons Group B.V. och J.K. Holding B.V. hos den behöriga myndigheten i Nederländerna om att få släppa ut UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 på unionsmarknaden som ett nytt livsmedel i den mening som avses i artikel 1.2 f i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 juli 2015 ansökte företagen Banken Champignons Group B.V. och J.K. Holding B.V. hos den behöriga myndigheten i Nederländerna om att få släppa ut UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 på unionsmarknaden som ett nytt livsmedel i den mening som avses i artikel 1.2 f i förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/2470 blev det godkännandet allmänt i januari 2018. Eftersom företagets ansökan gäller champinjoner med förhöjd halt av vitamin D2 bör denna förordning betraktas som ett godkännande av utvidgningen av användningsområdet. |
| --- | --- |

(6)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/2470 blev det godkännandet allmänt i januari 2018. Eftersom företagets ansökan gäller champinjoner med förhöjd halt av vitamin D2 bör denna förordning betraktas som ett godkännande av utvidgningen av användningsområdet.

| (7) | Enligt artikel 35.1 i förordning (EU) 2015/2283 ska en ansökan om att släppa ut ett nytt livsmedel på marknaden i unionen som inlämnas till en medlemsstat i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 258/97 och för vilken inget slutligt beslut fattats före den 1 januari 2018 behandlas som en ansökan i enlighet med förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 35.1 i förordning (EU) 2015/2283 ska en ansökan om att släppa ut ett nytt livsmedel på marknaden i unionen som inlämnas till en medlemsstat i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 258/97 och för vilken inget slutligt beslut fattats före den 1 januari 2018 behandlas som en ansökan i enlighet med förordning (EU) 2015/2283.

| (8) | Ansökan om att få släppa ut UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 som ett nytt livsmedel på unionsmarknaden lämnades in till en medlemsstat i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 258/97, men den uppfyller också kraven i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Ansökan om att få släppa ut UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 som ett nytt livsmedel på unionsmarknaden lämnades in till en medlemsstat i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 258/97, men den uppfyller också kraven i förordning (EU) 2015/2283.

| (9) | Den 20 september 2017 utfärdade de behöriga myndigheterna i Nederländerna sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 uppfyller kriterierna för nya livsmedel i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(9)

Den 20 september 2017 utfärdade de behöriga myndigheterna i Nederländerna sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 uppfyller kriterierna för nya livsmedel i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (10) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 5 oktober 2017. Kommentarer framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97 med avseende på säkerställandet av att det tolerabla dagliga intag av vitamin D som fastställts av Efsa (5) inte överskrids. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 5 oktober 2017. Kommentarer framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97 med avseende på säkerställandet av att det tolerabla dagliga intag av vitamin D som fastställts av Efsa (5) inte överskrids.

| (11) | Med hänsyn till kommentarerna från de andra medlemsstaterna lämnade sökanden kompletterande förklaringar som undanröjde farhågorna på ett tillfredsställande sätt för medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till kommentarerna från de andra medlemsstaterna lämnade sökanden kompletterande förklaringar som undanröjde farhågorna på ett tillfredsställande sätt för medlemsstaterna och kommissionen.

| (12) | Dessa förklaringar ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 uppfyller kriterierna i artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 vid den föreslagna användningen. |
| --- | --- |

(12)

Dessa förklaringar ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) med förhöjd halt av vitamin D2 uppfyller kriterierna i artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283 vid den föreslagna användningen.

| (13) | Enligt del A punkt 1 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (6) ska livsmedlets namn omfatta eller åtföljas av uppgifter om den särskilda behandling som det har genomgått i samtliga fall då avsaknaden av sådan information skulle kunna vilseleda köparen. Eftersom konsumenterna vanligtvis inte väntar sig att champinjoner är UV-behandlade måste livsmedlets namn omfatta eller åtföljas av sådana uppgifter för att konsumenterna inte ska vilseledas. |
| --- | --- |

(13)

Enligt del A punkt 1 i bilaga VI till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (6) ska livsmedlets namn omfatta eller åtföljas av uppgifter om den särskilda behandling som det har genomgått i samtliga fall då avsaknaden av sådan information skulle kunna vilseleda köparen. Eftersom konsumenterna vanligtvis inte väntar sig att champinjoner är UV-behandlade måste livsmedlets namn omfatta eller åtföljas av sådana uppgifter för att konsumenterna inte ska vilseledas.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De uppgifter i unionsförteckningen över godkända nya livsmedel enligt artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 som avser UV-behandlade champinjoner ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

2.   Uppgifterna i den unionsförteckning som avses i punkt 1 ska omfatta de användningsvillkor och märkningskrav som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 av den 20 december 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel (EUT L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2355 av den 14 december 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av UV-behandlade champinjoner som nytt livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (EUT L 336, 16.12.2017, s. 52).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (EGT L 43, 14.2.1997, s. 1).

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 10(2012):7, artikelnr 2813.

5

EFSA Journal

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Uppgifterna om UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) i tabell 1 (Godkända nya livsmedel) ska ersättas med följande:









  Godkänt nytt livsmedel | Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas | Ytterligare särskilda märkningskrav | Andra krav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) | Angiven livsmedelskategori | Maximihalter av vitamin D2 | 1. | Det nya livsmedlet ska vid märkning av produkten som sådan eller av livsmedel där det ingår benämnas ’UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus)’. |

1.

Uppgifterna om UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) i tabell 1 (Godkända nya livsmedel) ska ersättas med följande:

Godkänt nytt livsmedel

Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas

Ytterligare särskilda märkningskrav

Andra krav

”UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus)

Angiven livsmedelskategori

Maximihalter av vitamin D2

1.

Det nya livsmedlet ska vid märkning av produkten som sådan eller av livsmedel där det ingår benämnas ’UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus)’.

| 2. | Det nya livsmedlets benämning i märkningen av produkten som sådan eller av livsmedel där det ingår ska åtföljas av en uppgift om att ’kontrollerad ljusbehandling har använts för att öka D-vitaminhalten’ eller att ’UV-behandling har använts för att öka halten av vitamin D2’.” |
| --- | --- |

2.

Det nya livsmedlets benämning i märkningen av produkten som sådan eller av livsmedel där det ingår ska åtföljas av en uppgift om att ’kontrollerad ljusbehandling har använts för att öka D-vitaminhalten’ eller att ’UV-behandling har använts för att öka halten av vitamin D2’.”

Champinjoner (Agaricus bisporus)

20 μg vitamin D2/100 g råvikt

| 2. | Uppgifterna om UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) i tabell 2 (Specifikationer) ska ersättas med följande:






  Godkänt nytt livsmedel | Specifikation |
| --- | --- | --- |
| ”UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) | Beskrivning/definition

  Kommersiellt odlad Agaricus bisporus på vilken UV-behandling tillämpas för skördade champinjoner.
  UV-strålning: bestrålning med ultraviolett ljus inom våglängdsintervallet 200–800 nm.

  Vitamin D2


  Kemiskt namn: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol
  Synonym: ergokalciferol
  CAS-nr: 50-14-6
  Molekylvikt: 396,65 g/mol

  Innehåll

  Vitamin D2 i slutprodukten: 5–20 μg/100 g råvikt vid hållbarhetstidens utgång.” |

2.

Uppgifterna om UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus) i tabell 2 (Specifikationer) ska ersättas med följande:

Godkänt nytt livsmedel

Specifikation

”UV-behandlade champinjoner (Agaricus bisporus)

Beskrivning/definition

Kommersiellt odlad Agaricus bisporus på vilken UV-behandling tillämpas för skördade champinjoner.

UV-strålning: bestrålning med ultraviolett ljus inom våglängdsintervallet 200–800 nm.

Vitamin D2

Kemiskt namn: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol

Synonym: ergokalciferol

CAS-nr: 50-14-6

Molekylvikt: 396,65 g/mol

Innehåll

Vitamin D2 i slutprodukten: 5–20 μg/100 g råvikt vid hållbarhetstidens utgång.”

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1012

av den 17 juli 2018

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/671

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 20 oktober 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor (nedan kallade elcyklar) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 oktober 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor (nedan kallade elcyklar) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) på grundval av artikel 5 i grundförordningen.

kommissionen

elcyklar

Kina

| (2) | Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (3) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 8 september 2017 av European Bicycle Manufacturers Association (nedan kallad klaganden eller EBMA). Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av elcyklar. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 8 september 2017 av European Bicycle Manufacturers Association (nedan kallad klaganden eller EBMA). Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av elcyklar. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

EBMA

| (4) | Den 21 december 2017 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av elcyklar med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(4)

Den 21 december 2017 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av elcyklar med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3).

Europeiska unionens officiella tidning

3

1.2   Registrering av import

Registrering av import

| (5) | Den 31 januari 2018 lämnade klaganden in en begäran om registrering av import av elcyklar med ursprung i Kina i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. Den 3 maj 2018 offentliggjorde kommissionen genomförandeförordning (EU) 2018/671 (4) (nedan kallad registreringsförordningen) genom vilken elcyklar från Kina görs till föremål för registrering från och med den 4 maj 2018. |
| --- | --- |

(5)

Den 31 januari 2018 lämnade klaganden in en begäran om registrering av import av elcyklar med ursprung i Kina i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. Den 3 maj 2018 offentliggjorde kommissionen genomförandeförordning (EU) 2018/671 (4) (nedan kallad registreringsförordningen) genom vilken elcyklar från Kina görs till föremål för registrering från och med den 4 maj 2018.

4

registreringsförordningen

| (6) | Berörda parter lämnade synpunkter till följd av begäran om registrering, vilka behandlades i registreringsförordningen. Kommissionen bekräftar att klagandena ingav tillräcklig bevisning för att motivera registrering av importen. Importen från Kina och dess marknadsandel har ökat kraftigt. Synpunkterna avvisades därför. |
| --- | --- |

(6)

Berörda parter lämnade synpunkter till följd av begäran om registrering, vilka behandlades i registreringsförordningen. Kommissionen bekräftar att klagandena ingav tillräcklig bevisning för att motivera registrering av importen. Importen från Kina och dess marknadsandel har ökat kraftigt. Synpunkterna avvisades därför.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (7) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2016–30 september 2017 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2016–30 september 2017 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (8) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i Kina samt kända importörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i Kina samt kända importörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (9) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(9)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (10) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt valt Schweiz som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt valt Schweiz som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

jämförbart land

| (11) | Vissa av de berörda parterna som stödde klagomålet begärde konfidentiell behandling, eftersom de var rädda för repressalier på grund av att de köper vissa delar till sina elcyklar i Kina. Kommissionen beviljade deras ansökningar efter en bedömning av de argument som lagts fram. |
| --- | --- |

(11)

Vissa av de berörda parterna som stödde klagomålet begärde konfidentiell behandling, eftersom de var rädda för repressalier på grund av att de köper vissa delar till sina elcyklar i Kina. Kommissionen beviljade deras ansökningar efter en bedömning av de argument som lagts fram.

| (12) | Den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) och Collective of European Importers of Electric Bicycles (nedan kallad CEIEB), vilka båda företräder flera berörda parter, lämnade synpunkter efter inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(12)

Den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) och Collective of European Importers of Electric Bicycles (nedan kallad CEIEB), vilka båda företräder flera berörda parter, lämnade synpunkter efter inledandet av förfarandet.

CCCME

CEIEB

| (13) | CCCME hävdade att de skäl som legat till grund för kommissionens beviljande av konfidentiell behandling av identiteten när det gäller vissa berörda parter som stödde klagomålet var såväl otillräckliga som ogrundade. Enligt CCCME importerar vissa av medlemmarna av unionsindustrin kompletta elcyklar från Kina och kan mot bakgrund av artikel 4.1 a i grundförordningen således inte anses vara medlemmar av unionsindustrin. CCCME påpekade att konfidentiell behandling av vissa av de berörda parternas identitet hindrar de exporterande tillverkarna från att kunna göra en ordentlig undersökning av representativiteten i detta fall. |
| --- | --- |

(13)

CCCME hävdade att de skäl som legat till grund för kommissionens beviljande av konfidentiell behandling av identiteten när det gäller vissa berörda parter som stödde klagomålet var såväl otillräckliga som ogrundade. Enligt CCCME importerar vissa av medlemmarna av unionsindustrin kompletta elcyklar från Kina och kan mot bakgrund av artikel 4.1 a i grundförordningen således inte anses vara medlemmar av unionsindustrin. CCCME påpekade att konfidentiell behandling av vissa av de berörda parternas identitet hindrar de exporterande tillverkarna från att kunna göra en ordentlig undersökning av representativiteten i detta fall.

| (14) | På ett liknande sätt gjorde CEIEB gällande att klagomålet varken innehåller en förteckning över alla kända unionstillverkare av den likadana produkten eller volymen och värdet som framställs av dessa tillverkare. Kommissionen avvisade detta påstående. Klagomålet innehöll en förteckning över kända tillverkare i unionen (5), samt deras totala produktionsvolym (6). CEIEB kunde således göra en bedömning av förteckningen över kända unionstillverkare av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(14)

På ett liknande sätt gjorde CEIEB gällande att klagomålet varken innehåller en förteckning över alla kända unionstillverkare av den likadana produkten eller volymen och värdet som framställs av dessa tillverkare. Kommissionen avvisade detta påstående. Klagomålet innehöll en förteckning över kända tillverkare i unionen (5), samt deras totala produktionsvolym (6). CEIEB kunde således göra en bedömning av förteckningen över kända unionstillverkare av den likadana produkten.

5

6

| (15) | Med hjälp av denna information kunde CEIEB fastställa att två av de företag som anges som unionstillverkare i förteckningen även importerar den undersökta produkten från det aktuella landet. Det står därför klart att CEIEB fullt ut kan utöva sin rätt till försvar i detta avseende. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(15)

Med hjälp av denna information kunde CEIEB fastställa att två av de företag som anges som unionstillverkare i förteckningen även importerar den undersökta produkten från det aktuella landet. Det står därför klart att CEIEB fullt ut kan utöva sin rätt till försvar i detta avseende. Påståendena avvisades därför.

| (16) | CCCME gjorde dessutom gällande att det saknades tillräcklig bevisning i klagomålet för att motivera inledandet av en undersökning. För detta uppgav CCCME fyra skäl. |
| --- | --- |

(16)

CCCME gjorde dessutom gällande att det saknades tillräcklig bevisning i klagomålet för att motivera inledandet av en undersökning. För detta uppgav CCCME fyra skäl.

| (17) | För det första ska importuppgifterna, vilka grundas på kinesisk exportstatistik som erhållits från den kinesiska tullen, tillsammans med de justeringar som gjorts för att filtrera ut den produkt som är föremål för denna undersökning, inte behandlas konfidentiellt och kommissionen ska undersöka källan i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(17)

För det första ska importuppgifterna, vilka grundas på kinesisk exportstatistik som erhållits från den kinesiska tullen, tillsammans med de justeringar som gjorts för att filtrera ut den produkt som är föremål för denna undersökning, inte behandlas konfidentiellt och kommissionen ska undersöka källan i vederbörlig ordning.

| (18) | För det andra hävdades att viss information i klagomålet, exempelvis den påstådda överkapaciteten i den relevanta sektorn i Kina är vilseledande, eftersom den inte enbart hänför sig till sektorn för elcyklar, utan både till elcyklar och cyklar. På ett liknande sätt hade värdet av unionsmarknaden för elcyklar överskattats, eftersom det omfattar alla lätta elfordon och inte enbart elcyklar. |
| --- | --- |

(18)

För det andra hävdades att viss information i klagomålet, exempelvis den påstådda överkapaciteten i den relevanta sektorn i Kina är vilseledande, eftersom den inte enbart hänför sig till sektorn för elcyklar, utan både till elcyklar och cyklar. På ett liknande sätt hade värdet av unionsmarknaden för elcyklar överskattats, eftersom det omfattar alla lätta elfordon och inte enbart elcyklar.

| (19) | För det tredje skulle påståendena om subventionering i klagomålet vara ogrundade och kan anses kräva en egen antisubventionsundersökning. |
| --- | --- |

(19)

För det tredje skulle påståendena om subventionering i klagomålet vara ogrundade och kan anses kräva en egen antisubventionsundersökning.

| (20) | För det fjärde innehåller klagomålet enligt CCCME en rad omotiverade påståenden som kan skada den kinesiska industrin för elcyklar, nämligen att det är unionstillverkarna som driver innovationen framåt inom denna verksamhet och att de kinesiska tillverkarna endast kopierar den befintliga teknik som unionstillverkarna har utvecklat för elcyklar. |
| --- | --- |

(20)

För det fjärde innehåller klagomålet enligt CCCME en rad omotiverade påståenden som kan skada den kinesiska industrin för elcyklar, nämligen att det är unionstillverkarna som driver innovationen framåt inom denna verksamhet och att de kinesiska tillverkarna endast kopierar den befintliga teknik som unionstillverkarna har utvecklat för elcyklar.

| (21) | Kommissionen har granskat klagomålet i enlighet med artikel 5 i grundförordningen och dragit slutsatsen att villkoren för inledande av en undersökning är uppfyllda, dvs. att den bevisning som klaganden lagt fram är riktig och tillförlitlig och därmed också att anse som tillräcklig. Enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande vad gäller de faktorer som anges där. På grundval av den bevisning som framlagts ansåg kommissionen att detta krav var uppfyllt. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har granskat klagomålet i enlighet med artikel 5 i grundförordningen och dragit slutsatsen att villkoren för inledande av en undersökning är uppfyllda, dvs. att den bevisning som klaganden lagt fram är riktig och tillförlitlig och därmed också att anse som tillräcklig. Enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande vad gäller de faktorer som anges där. På grundval av den bevisning som framlagts ansåg kommissionen att detta krav var uppfyllt.

| (22) | Vad gäller argumentet beträffande de kinesiska importuppgifterna hänvisar kommissionen till avsnitt 3.2 i registreringsförordningen och till avsnitt 4.3 i denna förordning, där detta argument behandlas tillräckligt. |
| --- | --- |

(22)

Vad gäller argumentet beträffande de kinesiska importuppgifterna hänvisar kommissionen till avsnitt 3.2 i registreringsförordningen och till avsnitt 4.3 i denna förordning, där detta argument behandlas tillräckligt.

| (23) | Vad gäller argumentet om överkapacitet är det faktiskt relevant att undersöka överkapacitet för elcyklar och cyklar tillsammans, eftersom produktionskapacitet för cyklar kan anpassas till elcyklar till ringa kostnad eller liten arbetsinsats (se skäl 172) och det finns dokumenterad bevisning för att detta regelbundet görs av företag som tillverkar båda produkterna. |
| --- | --- |

(23)

Vad gäller argumentet om överkapacitet är det faktiskt relevant att undersöka överkapacitet för elcyklar och cyklar tillsammans, eftersom produktionskapacitet för cyklar kan anpassas till elcyklar till ringa kostnad eller liten arbetsinsats (se skäl 172) och det finns dokumenterad bevisning för att detta regelbundet görs av företag som tillverkar båda produkterna.

| (24) | Vad gäller synpunkterna om påstådd subventionering på den kinesiska marknaden inledde kommissionen den 21 december 2017 en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av elcyklar med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Denna undersökning pågår fortfarande. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller synpunkterna om påstådd subventionering på den kinesiska marknaden inledde kommissionen den 21 december 2017 en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av elcyklar med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Denna undersökning pågår fortfarande.

| (25) | Vad gäller argumenten avseende innovation och efterbildning saknar det slutligen betydelse för den bedömning från kommissionen som ligger till grund för inledandet av detta förfarande huruvida de påståenden som anges i punkt fyra är riktiga, eftersom de inte omfattas av de faktorer som beaktas i detta syfte. |
| --- | --- |

(25)

Vad gäller argumenten avseende innovation och efterbildning saknar det slutligen betydelse för den bedömning från kommissionen som ligger till grund för inledandet av detta förfarande huruvida de påståenden som anges i punkt fyra är riktiga, eftersom de inte omfattas av de faktorer som beaktas i detta syfte.

| (26) | Kommissionen drog således slutsatsen att klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen drog således slutsatsen att klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (27) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (28) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden och hade därvid säkerställt både geografisk spridning och spridning med avseende på produkttyper. |
| --- | --- |

(28)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden och hade därvid säkerställt både geografisk spridning och spridning med avseende på produkttyper.

| (29) | Urvalet utgjordes av fyra unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 60 % av den totala produktionsvolymen och 58 % av unionsindustrins totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(29)

Urvalet utgjordes av fyra unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 60 % av den totala produktionsvolymen och 58 % av unionsindustrins totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (30) | EBMA hävdade att urvalet fokuserade för mycket på den nederländska marknaden och att de franska tillverkarna inte beaktades tillräckligt. |
| --- | --- |

(30)

EBMA hävdade att urvalet fokuserade för mycket på den nederländska marknaden och att de franska tillverkarna inte beaktades tillräckligt.

| (31) | Kommissionen noterade att urvalet omfattade de största marknaderna för den undersökta produkten och de viktigaste tillverkarna sett till volym och försäljning på unionsmarknaden som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen noterade att urvalet omfattade de största marknaderna för den undersökta produkten och de viktigaste tillverkarna sett till volym och försäljning på unionsmarknaden som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (32) | Kommissionen noterade även att tillverkningen från de franska tillverkarna endast utgjorde en mindre del av tillverkningen av elcyklar i unionen. Därför är det inte nödvändigt att ta med någon fransk tillverkare i urvalet för att säkerställa att det är representativt. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen noterade även att tillverkningen från de franska tillverkarna endast utgjorde en mindre del av tillverkningen av elcyklar i unionen. Därför är det inte nödvändigt att ta med någon fransk tillverkare i urvalet för att säkerställa att det är representativt.

| (33) | En berörd part föreslog att en tysk tillverkare skulle tas med i urvalet. Det aktuella företaget samarbetade emellertid inte och synpunkten lämnades därför utan beaktande. Detta påverkade inte urvalets representativitet, eftersom det omfattade 60 % av produktionsvolymen och omfattade en tysk tillverkare. |
| --- | --- |

(33)

En berörd part föreslog att en tysk tillverkare skulle tas med i urvalet. Det aktuella företaget samarbetade emellertid inte och synpunkten lämnades därför utan beaktande. Detta påverkade inte urvalets representativitet, eftersom det omfattade 60 % av produktionsvolymen och omfattade en tysk tillverkare.

| (34) | Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(34)

Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (35) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(35)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (36) | 21 icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av fem icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. |
| --- | --- |

(36)

21 icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av fem icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet.

| (37) | En berörd part uppgav att urvalet av importörer inte var representativt, eftersom det inte omfattade importörer från Danmark, Tyskland, Italien och Förenade kungariket och för stort fokus låg på importörer som köper elektriska citycyklar. |
| --- | --- |

(37)

En berörd part uppgav att urvalet av importörer inte var representativt, eftersom det inte omfattade importörer från Danmark, Tyskland, Italien och Förenade kungariket och för stort fokus låg på importörer som köper elektriska citycyklar.

| (38) | Emellertid var de samarbetsvilliga importörerna från Danmark, Tyskland och Förenade kungariket mycket mindre än de importörer som ingick i urvalet, och inga italienska importörer var samarbetsvilliga. Dessutom importerade de importörer som ingick i urvalet en rad olika produkter, inbegripet elektriska citycyklar, elektriska trekkingcyklar, elektriska MTB-cyklar och hopfällbara elcyklar. |
| --- | --- |

(38)

Emellertid var de samarbetsvilliga importörerna från Danmark, Tyskland och Förenade kungariket mycket mindre än de importörer som ingick i urvalet, och inga italienska importörer var samarbetsvilliga. Dessutom importerade de importörer som ingick i urvalet en rad olika produkter, inbegripet elektriska citycyklar, elektriska trekkingcyklar, elektriska MTB-cyklar och hopfällbara elcyklar.

| (39) | Kommissionen noterar även att urvalet omfattade den största importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen noterar även att urvalet omfattade den största importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (40) | Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för de samarbetsvilliga importörerna. |
| --- | --- |

(40)

Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för de samarbetsvilliga importörerna.

1.5.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (41) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(41)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (42) | 96 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. En tillverkare hade inte rapporterat någon export av elcyklar till unionen under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behörig att ingå i urvalet. Kommissionen gjorde ett preliminärt urval bestående av fyra samarbetsvilliga tillverkargrupper på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen. |
| --- | --- |

(42)

96 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. En tillverkare hade inte rapporterat någon export av elcyklar till unionen under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behörig att ingå i urvalet. Kommissionen gjorde ett preliminärt urval bestående av fyra samarbetsvilliga tillverkargrupper på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen.

| (43) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända exporterande tillverkare av elcyklar och myndigheterna i Kina. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända exporterande tillverkare av elcyklar och myndigheterna i Kina.

| (44) | Tre av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de skulle tas med i urvalet på grund av att deras tillverkning eller försäljning påstods ha särskilda egenskaper som särskiljer dem från vissa eller alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(44)

Tre av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de skulle tas med i urvalet på grund av att deras tillverkning eller försäljning påstods ha särskilda egenskaper som särskiljer dem från vissa eller alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (45) | Dessa egenskaper är inte relevanta med utgångspunkt i artikel 17.1 i grundförordningen, på grundval av vilken urvalet ska göras. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Ingen av de tre exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet ifrågasatte att de kvalificerade sig för urvalet enligt detta kriterium och ingen av dem gjorde gällande att kriteriet för urvalet skulle ändras. Därför avslogs de tre ansökningarna. |
| --- | --- |

(45)

Dessa egenskaper är inte relevanta med utgångspunkt i artikel 17.1 i grundförordningen, på grundval av vilken urvalet ska göras. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Ingen av de tre exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet ifrågasatte att de kvalificerade sig för urvalet enligt detta kriterium och ingen av dem gjorde gällande att kriteriet för urvalet skulle ändras. Därför avslogs de tre ansökningarna.

| (46) | När fristen för att lämna synpunkter på stickprovsförfarandet hade löpt ut och efter det att urvalet hade gjorts och frågeformulär redan hade skickats ut, gav sig en exporterande tillverkare till känna och begärde att betraktas som samarbetsvillig, eftersom vederbörande hade svarat i tid på stickprovsförfarandet i den parallella antisubventionsundersökningen. Denna ansökan avslogs, eftersom företaget inte hade gett sig till känna i tid i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(46)

När fristen för att lämna synpunkter på stickprovsförfarandet hade löpt ut och efter det att urvalet hade gjorts och frågeformulär redan hade skickats ut, gav sig en exporterande tillverkare till känna och begärde att betraktas som samarbetsvillig, eftersom vederbörande hade svarat i tid på stickprovsförfarandet i den parallella antisubventionsundersökningen. Denna ansökan avslogs, eftersom företaget inte hade gett sig till känna i tid i den aktuella undersökningen.

1.6   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (47) | Sex exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde formellt en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Två av dem begärde att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden, vilket innebär att ytterligare två formulär för en sådan begäran behöver analyseras och kontrolleras. Dessutom utgör tre av de företag som formellt begärde individuell undersökning företagsgrupper med totalt sex närstående handlare. Deras svar på den relevanta delen av antidumpningsfrågeformuläret måste även analyseras och kontrolleras av de arbetslag som behandlar ärendet. En granskning av ett så stort antal ansökningar skulle bli orimligt betungande och kan inte rimligen förväntas kunna genomföras inom den tid som står till förfogande för denna undersökning. Kommissionen har därför beslutat att inte bevilja eventuella ansökningar om individuella undersökningar. |
| --- | --- |

(47)

Sex exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde formellt en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Två av dem begärde att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden, vilket innebär att ytterligare två formulär för en sådan begäran behöver analyseras och kontrolleras. Dessutom utgör tre av de företag som formellt begärde individuell undersökning företagsgrupper med totalt sex närstående handlare. Deras svar på den relevanta delen av antidumpningsfrågeformuläret måste även analyseras och kontrolleras av de arbetslag som behandlar ärendet. En granskning av ett så stort antal ansökningar skulle bli orimligt betungande och kan inte rimligen förväntas kunna genomföras inom den tid som står till förfogande för denna undersökning. Kommissionen har därför beslutat att inte bevilja eventuella ansökningar om individuella undersökningar.

1.7   Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

| (48) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som ville ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Endast en av de exporterande kinesiska tillverkargrupper som ingick i urvalet lämnade in ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status, vilken bedömts av kommissionen. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som ville ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Endast en av de exporterande kinesiska tillverkargrupper som ingick i urvalet lämnade in ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status, vilken bedömts av kommissionen.

1.8   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (49) | Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet, till alla exporterande tillverkare som hade för avsikt att begära en individuell undersökning och till 27 tillverkare i de potentiella jämförbara länderna Australien, Japan, Mexiko, Sydkorea, Schweiz, Taiwan, Thailand, Turkiet och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet, till alla exporterande tillverkare som hade för avsikt att begära en individuell undersökning och till 27 tillverkare i de potentiella jämförbara länderna Australien, Japan, Mexiko, Sydkorea, Schweiz, Taiwan, Thailand, Turkiet och Förenta staterna.

| (50) | Kommissionen mottog fullständiga svar på frågeformuläret från alla unionstillverkare i urvalet, alla icke-närstående importörer i urvalet, de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, de kinesiska exporterande tillverkare som begärt en individuell undersökning och en jämförbar tillverkare från Schweiz. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen mottog fullständiga svar på frågeformuläret från alla unionstillverkare i urvalet, alla icke-närstående importörer i urvalet, de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, de kinesiska exporterande tillverkare som begärt en individuell undersökning och en jämförbar tillverkare från Schweiz.

1.9   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (51) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag: | Unionstillverkare:






  — | Accell Group (Heerenveen, Nederländerna), |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare:

—

Accell Group (Heerenveen, Nederländerna),

| — | Eurosport DHS SA (Deva, Rumänien) och deras närstående företag Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Tyskland), |
| --- | --- |

—

Eurosport DHS SA (Deva, Rumänien) och deras närstående företag Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Tyskland),

| — | Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Tyskland), |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Tyskland),

| — | Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nederländerna).

| | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin), |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin),

| — | Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd, Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd och Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin), |
| --- | --- |

—

Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd, Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd och Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin),

| — | Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua), |
| --- | --- |

—

Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua),

| — | Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou). |
| --- | --- |

—

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou).

| | Tillverkare i ett jämförbart land:






  — | Bicycletec AG, (Huttwil, Schweiz). |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i ett jämförbart land:

—

Bicycletec AG, (Huttwil, Schweiz).

| | Icke-närstående importörer i unionen:






  — | Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nederländerna), |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importörer i unionen:

—

Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nederländerna),

| — | Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nederländerna).

| | Närstående importörer i unionen:






  — | Giant Europe B.V. (Lelystad, Nederländerna), |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer i unionen:

—

Giant Europe B.V. (Lelystad, Nederländerna),

| — | Giant Benelux B.V. (Lelystad, Nederländerna), |
| --- | --- |

—

Giant Benelux B.V. (Lelystad, Nederländerna),

| — | Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Tyskland).

1.10   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (52) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 oktober 2016 till den 30 september 2017 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(52)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 oktober 2016 till den 30 september 2017 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (53) | Den produkt som berörs är pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor som har sitt ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8711 60 10 och ex 8711 60 90 (Taric-nummer 8711609010) (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(53)

Den produkt som berörs är pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor som har sitt ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8711 60 10 och ex 8711 60 90 (Taric-nummer 8711609010) (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (54) | Denna definition omfattar olika typer av elcyklar. |
| --- | --- |

(54)

Denna definition omfattar olika typer av elcyklar.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (55) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(55)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på Schweiz hemmamarknad, som preliminärt tjänade som jämförbart land. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på Schweiz hemmamarknad, som preliminärt tjänade som jämförbart land.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (56) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (57) | I de synpunkter som CCCME lämnade efter inledandet av undersökningen ifrågasatte organisationen kommissionens avsikt att behandla alla elcyklar som en enda produkt. I synnerhet anser CCCME att undersökningen inte ska omfatta speedbikes (elcyklar med en hastighet på över 25 km/tim och upp till 45 km/tim). Medan motorer från normala elcyklar har en maximal effekt (7) på 250 W kan motorn från en speedbike ha en högre effekt på vanligtvis 350–500 W. |
| --- | --- |

(57)

I de synpunkter som CCCME lämnade efter inledandet av undersökningen ifrågasatte organisationen kommissionens avsikt att behandla alla elcyklar som en enda produkt. I synnerhet anser CCCME att undersökningen inte ska omfatta speedbikes (elcyklar med en hastighet på över 25 km/tim och upp till 45 km/tim). Medan motorer från normala elcyklar har en maximal effekt (7) på 250 W kan motorn från en speedbike ha en högre effekt på vanligtvis 350–500 W.

7

| (58) | CCCME hävdade att dessa cyklar har mycket olika egenskaper och avsedda användningsområden och även mycket olika priser. Sett ur konsumentperspektiv är speedbikes inte utbytbara mot alla de andra elcyklar som omfattas av denna undersökning. |
| --- | --- |

(58)

CCCME hävdade att dessa cyklar har mycket olika egenskaper och avsedda användningsområden och även mycket olika priser. Sett ur konsumentperspektiv är speedbikes inte utbytbara mot alla de andra elcyklar som omfattas av denna undersökning.

| (59) | Enligt CCCME skiljer sig speedbikes från andra elcyklar av flera olika skäl. För det första skiljer sig råvarorna och komponenterna åt. Till exempel har speedbikes en motor med större effekt och det material som används för sådana elcyklar har högre hållfasthet och kvalitet. |
| --- | --- |

(59)

Enligt CCCME skiljer sig speedbikes från andra elcyklar av flera olika skäl. För det första skiljer sig råvarorna och komponenterna åt. Till exempel har speedbikes en motor med större effekt och det material som används för sådana elcyklar har högre hållfasthet och kvalitet.

| (60) | För det andra skiljer sig kostnaderna och priserna väsentligen åt. Eftersom det ställs strängare krav på kvalitet och hållfasthet för de delar som används för att tillverka speedbikes är tillverkningskostnaderna för speedbikes högre än för vanliga elcyklar, vilket i sin tur medför ett högre slutligt försäljningspris. |
| --- | --- |

(60)

För det andra skiljer sig kostnaderna och priserna väsentligen åt. Eftersom det ställs strängare krav på kvalitet och hållfasthet för de delar som används för att tillverka speedbikes är tillverkningskostnaderna för speedbikes högre än för vanliga elcyklar, vilket i sin tur medför ett högre slutligt försäljningspris.

| (61) | För det tredje skiljer sig KN-numren åt. Sedan den 1 januari 2017 klassificeras vanliga elcyklar enligt KN-nummer 8711 60 10 och speedbikes enligt KN-nummer 8711 60 90. Före 2017 klassificerades vanliga elcyklar enligt KN-nummer 8711 90 10 och speedbikes under (ex) KN-nummer 8711 90 90. |
| --- | --- |

(61)

För det tredje skiljer sig KN-numren åt. Sedan den 1 januari 2017 klassificeras vanliga elcyklar enligt KN-nummer 8711 60 10 och speedbikes enligt KN-nummer 8711 60 90. Före 2017 klassificerades vanliga elcyklar enligt KN-nummer 8711 90 10 och speedbikes under (ex) KN-nummer 8711 90 90.

| (62) | För det fjärde anses speedbikes utgöra motorfordon (fordonskategori L1e-B), vilket innebär att förare är skyldiga att ha körkort och bära hjälm. Några sådana krav finns inte för vanliga elcyklar. Dessa krav medför väsentliga begränsningar när det gäller vem som kan förvärva och framföra speedbikes. |
| --- | --- |

(62)

För det fjärde anses speedbikes utgöra motorfordon (fordonskategori L1e-B), vilket innebär att förare är skyldiga att ha körkort och bära hjälm. Några sådana krav finns inte för vanliga elcyklar. Dessa krav medför väsentliga begränsningar när det gäller vem som kan förvärva och framföra speedbikes.

| (63) | För det femte förvärvas speedbikes av en annan typ av konsumenter. Vanliga elcyklar förvärvas vanligtvis främst av kontorsanställda eller äldre personer som uppskattar den ytterligare kraften från motorn, medan speedbikes främst förvärvas av yngre personer som använder dem för mer krävande eller sportsliga aktiviteter. |
| --- | --- |

(63)

För det femte förvärvas speedbikes av en annan typ av konsumenter. Vanliga elcyklar förvärvas vanligtvis främst av kontorsanställda eller äldre personer som uppskattar den ytterligare kraften från motorn, medan speedbikes främst förvärvas av yngre personer som använder dem för mer krävande eller sportsliga aktiviteter.

| (64) | Klaganden hävdar att alla elcyklar har samma väsentliga gemensamma egenskaper. I synnerhet utgör både vanliga elcyklar och speedbikes cyklar som är utformade för trampning, utrustade med extra pedalassisterande elektrisk hjälpmotor. Dessutom är alla elcyklar underkastade samma tester enligt den europeiska standarden EN 15194. Mot denna bakgrund drog klaganden slutsatsen att det är frågan om en enda produkt med avseende på denna undersökning. |
| --- | --- |

(64)

Klaganden hävdar att alla elcyklar har samma väsentliga gemensamma egenskaper. I synnerhet utgör både vanliga elcyklar och speedbikes cyklar som är utformade för trampning, utrustade med extra pedalassisterande elektrisk hjälpmotor. Dessutom är alla elcyklar underkastade samma tester enligt den europeiska standarden EN 15194. Mot denna bakgrund drog klaganden slutsatsen att det är frågan om en enda produkt med avseende på denna undersökning.

| (65) | Klaganden påpekade också att hjälpmotorns maximala hastighet utan svårighet kan ändras från 25 km/tim till 45 km/h och tvärtom, eftersom det främst är frågan om programmering av mjukvara och inte några faktiska fysiska skillnader. |
| --- | --- |

(65)

Klaganden påpekade också att hjälpmotorns maximala hastighet utan svårighet kan ändras från 25 km/tim till 45 km/h och tvärtom, eftersom det främst är frågan om programmering av mjukvara och inte några faktiska fysiska skillnader.

| (66) | Under undersökningen hävdade en importör att elcyklar som omfattas av kategorin L1e-A ska undantas från undersökningens produktdefinition. Kategorin L1e-A omfattar elcyklar som går upp till 25 km/tim med hjälpmotor, men med en motoreffekt på upp till 1 kW. Det hävdas att elcyklar av kategori L1e-A inte tillverkas i unionen och inte omnämns särskilt i klagomålet. Importören hävdar vidare att elcyklar av kategori L1e-A inte kan ha skadat unionsindustrin, eftersom den första elcykeln av kategorin L1e-A såldes på unionsmarknaden över åtta veckor efter det att klaganden ingav klagomålet. |
| --- | --- |

(66)

Under undersökningen hävdade en importör att elcyklar som omfattas av kategorin L1e-A ska undantas från undersökningens produktdefinition. Kategorin L1e-A omfattar elcyklar som går upp till 25 km/tim med hjälpmotor, men med en motoreffekt på upp till 1 kW. Det hävdas att elcyklar av kategori L1e-A inte tillverkas i unionen och inte omnämns särskilt i klagomålet. Importören hävdar vidare att elcyklar av kategori L1e-A inte kan ha skadat unionsindustrin, eftersom den första elcykeln av kategorin L1e-A såldes på unionsmarknaden över åtta veckor efter det att klaganden ingav klagomålet.

| (67) | Kommissionen beaktade alla dessa synpunkter. Den noterade att klagomålets produktdefinition omfattade alla pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor. Produktdefinitionen i klagomålet innehåller inte några begränsningar vad gäller fordonets klassificering. Följaktligen drogs slutsatsen att klagomålet omfattar elcyklar av kategori L1e-A. Det framgick även klart från importörens egen webbplats att elcyklar av kategori L1e-A har samma fördelar som vanliga elcyklar men att de har större effekt. Importören framhåller särskilt att det i de flesta medlemsstater inte krävs hjälm för att använda elcyklar av kategori L1e-A och att de kan användas på vanliga cykelbanor. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen beaktade alla dessa synpunkter. Den noterade att klagomålets produktdefinition omfattade alla pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor. Produktdefinitionen i klagomålet innehåller inte några begränsningar vad gäller fordonets klassificering. Följaktligen drogs slutsatsen att klagomålet omfattar elcyklar av kategori L1e-A. Det framgick även klart från importörens egen webbplats att elcyklar av kategori L1e-A har samma fördelar som vanliga elcyklar men att de har större effekt. Importören framhåller särskilt att det i de flesta medlemsstater inte krävs hjälm för att använda elcyklar av kategori L1e-A och att de kan användas på vanliga cykelbanor.

| (68) | Vad gäller speedbikes påstås produktionskostnaderna och försäljningspriserna vara betydligt högre. Detta utgör inte i sig ett skäl för att utesluta en produkt från produktdefinitionen, eftersom produktdefinitionen allmänt omfattar varor med olika försäljningspriser. Denna faktor beaktas emellertid vid jämförelsen vid dumpnings- och skadeberäkningen. |
| --- | --- |

(68)

Vad gäller speedbikes påstås produktionskostnaderna och försäljningspriserna vara betydligt högre. Detta utgör inte i sig ett skäl för att utesluta en produkt från produktdefinitionen, eftersom produktdefinitionen allmänt omfattar varor med olika försäljningspriser. Denna faktor beaktas emellertid vid jämförelsen vid dumpnings- och skadeberäkningen.

| (69) | När det gäller skillnaden i avsedda användningsområden och konsumenternas uppfattning hävdas det att vanliga elcyklar främst säljs till äldre människor, motionscyklister och kontorsanställda, medan speedbikes främst används för mer krävande aktiviteter såsom pendling. Eftersom kontorsanställda sannolikt kommer att använder sina vanliga elcyklar för att köra från sina hem till arbetsplatsen föreligger det stora likheter mellan denna användning och när speedbikes används för pendling. Därför drogs slutsatsen att den avsedda användningen och konsumenternas uppfattning i stor utsträckning överlappar varandra och därför inte motiverar ett uteslutande av produkten. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller skillnaden i avsedda användningsområden och konsumenternas uppfattning hävdas det att vanliga elcyklar främst säljs till äldre människor, motionscyklister och kontorsanställda, medan speedbikes främst används för mer krävande aktiviteter såsom pendling. Eftersom kontorsanställda sannolikt kommer att använder sina vanliga elcyklar för att köra från sina hem till arbetsplatsen föreligger det stora likheter mellan denna användning och när speedbikes används för pendling. Därför drogs slutsatsen att den avsedda användningen och konsumenternas uppfattning i stor utsträckning överlappar varandra och därför inte motiverar ett uteslutande av produkten.

| (70) | Kommissionen drar med avseende på båda kraven på uteslutande slutsatsen att speedbikes och cyklar av kategori L1e-A har samma fysiska egenskaper som andra elcyklar och således omfattas av produktdefinitionen. Medan kommissionen erkänner att den allmänna kategorin för den berörda produkten innehåller olika produkttyper, kan detta inte i sig leda till ett uteslutande från produktdefinitionen. Olika tullklassificeringar inom samma allmänna kategori för den berörda produkten utgör inte heller ett kriterium som i sig medför ett uteslutande. Vid antidumpningsundersökningar är det mycket vanligt att den berörda produkten omfattar en rad tullkoder. Slutligen påverkar krav som hänför sig till användningen av den berörda produkten eller en likadan produkt efter försäljningen inte de grundläggande fysiska egenskaper som är definierande för denna produkt vad gäller antidumpningsundersökningar. På liknande sätt är produktdefinitionen inte fastställd på grundval av vilka kategorier av konsumenter som kommer att välja den ena produkttypen eller den andra. Påståendena avvisades därför. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen drar med avseende på båda kraven på uteslutande slutsatsen att speedbikes och cyklar av kategori L1e-A har samma fysiska egenskaper som andra elcyklar och således omfattas av produktdefinitionen. Medan kommissionen erkänner att den allmänna kategorin för den berörda produkten innehåller olika produkttyper, kan detta inte i sig leda till ett uteslutande från produktdefinitionen. Olika tullklassificeringar inom samma allmänna kategori för den berörda produkten utgör inte heller ett kriterium som i sig medför ett uteslutande. Vid antidumpningsundersökningar är det mycket vanligt att den berörda produkten omfattar en rad tullkoder. Slutligen påverkar krav som hänför sig till användningen av den berörda produkten eller en likadan produkt efter försäljningen inte de grundläggande fysiska egenskaper som är definierande för denna produkt vad gäller antidumpningsundersökningar. På liknande sätt är produktdefinitionen inte fastställd på grundval av vilka kategorier av konsumenter som kommer att välja den ena produkttypen eller den andra. Påståendena avvisades därför.

| (71) | En importör begärde att trehjuliga elcyklar skulle tas bort från produktdefinitionen i undersökningen. Importören påstod att det inte står klart huruvida undersökningen faktiskt omfattade alla typer av cyklar (inbegripet två-, tre- och fyrhjulingar) eller endast tvåhjuliga cyklar, eftersom det i titeln till tillkännagivandet om inledande angavs att antidumpningsförfarandet gäller import av elcyklar. |
| --- | --- |

(71)

En importör begärde att trehjuliga elcyklar skulle tas bort från produktdefinitionen i undersökningen. Importören påstod att det inte står klart huruvida undersökningen faktiskt omfattade alla typer av cyklar (inbegripet två-, tre- och fyrhjulingar) eller endast tvåhjuliga cyklar, eftersom det i titeln till tillkännagivandet om inledande angavs att antidumpningsförfarandet gäller import av elcyklar.

| (72) | Kommissionen noterade att produktdefinitionen i undersökningen emellertid inte definieras i titeln till tillkännagivandet om inledande, utan i avsnitt ”2. Undersökt produkt”. I detta avsnitt anges tydligt att den undersökta produkten omfattar ”cyklar”. Begreppet ”cykel” är inte begränsat till cyklar med två hjul, utan omfattar även tre- och fyrhjuliga cyklar. Eftersom tvåhjuliga cyklar utgör den överlägset vanligaste cykeltypen, hänvisade titeln till dessa utan att undanta andra typer av cyklar från undersökningen. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen noterade att produktdefinitionen i undersökningen emellertid inte definieras i titeln till tillkännagivandet om inledande, utan i avsnitt ”2. Undersökt produkt”. I detta avsnitt anges tydligt att den undersökta produkten omfattar ”cyklar”. Begreppet ”cykel” är inte begränsat till cyklar med två hjul, utan omfattar även tre- och fyrhjuliga cyklar. Eftersom tvåhjuliga cyklar utgör den överlägset vanligaste cykeltypen, hänvisade titeln till dessa utan att undanta andra typer av cyklar från undersökningen.

| (73) | Importören hävdade vidare att undersökningen särskilt var inriktad på tvåhjuliga cyklar. Kommissionen höll inte med om detta. Den hade inhämtat uppgifter som omfattade alla typer av elcyklar. Unionstillverkare och exportörer var skyldiga att ange antalet hjul för alla produkter de tillverkade och sålde på unionsmarknaden. Det är således klarlagt att trehjuliga cyklar identifierades och undersöktes separat under hela undersökningen. Eftersom tvåhjuliga cyklar utan tvekan är den vanligaste cykeltypen, är det inte överraskande att begreppet e-cyklar/elcyklar vanligtvis används för att hänvisa till alla typer av elcyklar, i undersökningen samt på marknaden. Detta innebär inte att andra typer av cyklar inte beaktades i undersökningen. |
| --- | --- |

(73)

Importören hävdade vidare att undersökningen särskilt var inriktad på tvåhjuliga cyklar. Kommissionen höll inte med om detta. Den hade inhämtat uppgifter som omfattade alla typer av elcyklar. Unionstillverkare och exportörer var skyldiga att ange antalet hjul för alla produkter de tillverkade och sålde på unionsmarknaden. Det är således klarlagt att trehjuliga cyklar identifierades och undersöktes separat under hela undersökningen. Eftersom tvåhjuliga cyklar utan tvekan är den vanligaste cykeltypen, är det inte överraskande att begreppet e-cyklar/elcyklar vanligtvis används för att hänvisa till alla typer av elcyklar, i undersökningen samt på marknaden. Detta innebär inte att andra typer av cyklar inte beaktades i undersökningen.

| (74) | Slutsatsen är därför att speedbikes, elcyklar av kategori L1e-A och elektriska trehjulingar har samma grundläggande fysiska egenskaper samt slutanvändning som andra typer av elcyklar och därför inte kan undantas från produktdefinitionen i undersökningen. |
| --- | --- |

(74)

Slutsatsen är därför att speedbikes, elcyklar av kategori L1e-A och elektriska trehjulingar har samma grundläggande fysiska egenskaper samt slutanvändning som andra typer av elcyklar och därför inte kan undantas från produktdefinitionen i undersökningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

3.1.1   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (75) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status (dvs. bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden). |
| --- | --- |

(75)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status (dvs. bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden).

| (76) | CCCMC hävdade att efter det att punkt 15 a ii i protokollet om Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) löpte ut den 11 december 2016 bör de allmänna reglerna för fastställande av normalvärde gälla för kinesiska exportörer. I detta avseende hävdade organisationen att det efter den 11 december 2016 strider mot unionens WTO-skyldigheter att använda en metod för länder som inte är marknadsekonomier för att fastställa normalvärdet. CCCMC hävdade även att normalvärdet inte kan grundas på ett jämförbart land, utan att det bör grundas på uppgifter om kinesisk försäljning och kostnader. |
| --- | --- |

(76)

CCCMC hävdade att efter det att punkt 15 a ii i protokollet om Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) löpte ut den 11 december 2016 bör de allmänna reglerna för fastställande av normalvärde gälla för kinesiska exportörer. I detta avseende hävdade organisationen att det efter den 11 december 2016 strider mot unionens WTO-skyldigheter att använda en metod för länder som inte är marknadsekonomier för att fastställa normalvärdet. CCCMC hävdade även att normalvärdet inte kan grundas på ett jämförbart land, utan att det bör grundas på uppgifter om kinesisk försäljning och kostnader.

| (77) | Tillkännagivandet om inledande offentliggjordes den 20 oktober 2017. Den relevanta lagstiftning som är tillämplig på detta förfarande är därför grundförordningen i dess lydelse vid tidpunkten för inledandet. Normalvärdet ska således fastställas på grundval av artikel 2.7 a och 2.7 b i grundförordningen, i den lydelse som var tillämplig på dagen för inledandet av denna undersökning i oktober 2017. CCCMC:s begäran avvisas därför. |
| --- | --- |

(77)

Tillkännagivandet om inledande offentliggjordes den 20 oktober 2017. Den relevanta lagstiftning som är tillämplig på detta förfarande är därför grundförordningen i dess lydelse vid tidpunkten för inledandet. Normalvärdet ska således fastställas på grundval av artikel 2.7 a och 2.7 b i grundförordningen, i den lydelse som var tillämplig på dagen för inledandet av denna undersökning i oktober 2017. CCCMC:s begäran avvisas därför.

| (78) | De kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen för behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden anges endast upplysningsvis och är i korthet följande:






  1. | Affärsbeslut fattas på grundval av marknadsförhållanden och utan ett större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet. |
| --- | --- | --- |

(78)

De kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen för behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden anges endast upplysningsvis och är i korthet följande:

1.

Affärsbeslut fattas på grundval av marknadsförhållanden och utan ett större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (79) | För att kommissionen skulle kunna fastställa huruvida kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda inhämtade den de härför nödvändiga uppgifterna genom att be de exporterande tillverkarna att fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. Endast en exporterande tillverkare som ingick i urvalet, Giant Group, ansökte om marknadsekonomisk status och svarade inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(79)

För att kommissionen skulle kunna fastställa huruvida kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda inhämtade den de härför nödvändiga uppgifterna genom att be de exporterande tillverkarna att fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. Endast en exporterande tillverkare som ingick i urvalet, Giant Group, ansökte om marknadsekonomisk status och svarade inom tidsfristen.

| (80) | Eftersom målet gällde närstående partner undersökte kommissionen huruvida gruppen av närstående företag i sin helhet uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Om ett dotterbolag eller annat närstående företag till den exporterande tillverkaren i Kina direkt eller indirekt ägnade sig åt tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utfördes utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje närstående företag för sig samt för företagsgruppen i sin helhet. |
| --- | --- |

(80)

Eftersom målet gällde närstående partner undersökte kommissionen huruvida gruppen av närstående företag i sin helhet uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Om ett dotterbolag eller annat närstående företag till den exporterande tillverkaren i Kina direkt eller indirekt ägnade sig åt tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utfördes utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje närstående företag för sig samt för företagsgruppen i sin helhet.

| (81) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter i ansökningarna om marknadsekonomisk status på plats hos de största juridiska personerna i gruppen. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter i ansökningarna om marknadsekonomisk status på plats hos de största juridiska personerna i gruppen.

| (82) | Mot denna bakgrund fann kommissionen att Giant Group inte kunde visa att den uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status i artikel 2.7 c i grundförordningen, särskilt kriterierna 1 och 3. Kommissionen avvisade därför ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(82)

Mot denna bakgrund fann kommissionen att Giant Group inte kunde visa att den uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status i artikel 2.7 c i grundförordningen, särskilt kriterierna 1 och 3. Kommissionen avvisade därför ansökan om marknadsekonomisk status.

| (83) | Giant Group kunde inte visa att det inte fanns något större statligt inflytande, och att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärdena vid dess tillverkning av den berörda produkten. Såsom förklarats i uppgifterna i ansökan om marknadsekonomisk status förvärvar Giant Group kinesiska rör och ramar för vilka priserna påverkas av de betydande snedvridningarna främst för aluminium på grund av större statligt inflytande. Mot denna bakgrund slog kommissionen fast att Giant Group inte hade visat att den uppfyllde kriterium 1 för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(83)

Giant Group kunde inte visa att det inte fanns något större statligt inflytande, och att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärdena vid dess tillverkning av den berörda produkten. Såsom förklarats i uppgifterna i ansökan om marknadsekonomisk status förvärvar Giant Group kinesiska rör och ramar för vilka priserna påverkas av de betydande snedvridningarna främst för aluminium på grund av större statligt inflytande. Mot denna bakgrund slog kommissionen fast att Giant Group inte hade visat att den uppfyllde kriterium 1 för marknadsekonomisk status.

| (84) | Giant Group kunde heller inte visa att den inte var föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Enligt uppgifterna i ansökan om marknadsekonomisk status hade Giant Group dragit fördel av program för förmånlig skattebehandling, återbetalningar, finansiella förmåner och särskilda avdrag för uppkomna kostnader. Dessa fördelar anses, särskilt i kombination, utgöra en betydande snedvridning som överförts från det icke-marknadsekonomiska systemet. Således uppfyllde gruppen inte kriterium 3 för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(84)

Giant Group kunde heller inte visa att den inte var föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Enligt uppgifterna i ansökan om marknadsekonomisk status hade Giant Group dragit fördel av program för förmånlig skattebehandling, återbetalningar, finansiella förmåner och särskilda avdrag för uppkomna kostnader. Dessa fördelar anses, särskilt i kombination, utgöra en betydande snedvridning som överförts från det icke-marknadsekonomiska systemet. Således uppfyllde gruppen inte kriterium 3 för marknadsekonomisk status.

| (85) | Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om undersökningsresultaten. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på undersökningsresultaten och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen beaktade de synpunkter som lämnats. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om undersökningsresultaten. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på undersökningsresultaten och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen beaktade de synpunkter som lämnats.

| (86) | Efter utlämnandet av undersökningsresultaten beträffande marknadsekonomisk status lämnade Giant Group ett antal synpunkter. |
| --- | --- |

(86)

Efter utlämnandet av undersökningsresultaten beträffande marknadsekonomisk status lämnade Giant Group ett antal synpunkter.

| (87) | Vad gäller kriterium 1 påstod Giant Group att priset på det aluminium som användes vid tillverkningen av elcyklar överensstämde med internationella priser, såsom det återspeglas på Londons metallbörs (LME, London Metal Exchange). Alternativt uppgav gruppen att snedvridningen inte kunde anses betydande, eftersom den påstådda snedvridningen värdemässigt hade en minimal påverkan. |
| --- | --- |

(87)

Vad gäller kriterium 1 påstod Giant Group att priset på det aluminium som användes vid tillverkningen av elcyklar överensstämde med internationella priser, såsom det återspeglas på Londons metallbörs (LME, London Metal Exchange). Alternativt uppgav gruppen att snedvridningen inte kunde anses betydande, eftersom den påstådda snedvridningen värdemässigt hade en minimal påverkan.

| (88) | Såsom kommissionen utförligt har förklarat i meddelandet av uppgifter är Shanghai Futures Exchange (SHFE) utformad på ett sätt som gör att den kinesiska regeringen kan utöva full kontroll över aluminiummarknaden. Det saknar betydelse för slutsatsen huruvida det förelåg större statligt inflytande om denna påverkan används för att fastställa priser på marknadsnivå eller inte, eller på grundval av andra överväganden och således med fluktuerande avvikelse från marknadsnivån. Ett större statligt inflytande kan anses föreligga när staten inte enbart kan påverka priserna marginellt, utan kan utöva väsentlig kontroll, oberoende av på vilket sätt denna kontroll faktiskt utövas. |
| --- | --- |

(88)

Såsom kommissionen utförligt har förklarat i meddelandet av uppgifter är Shanghai Futures Exchange (SHFE) utformad på ett sätt som gör att den kinesiska regeringen kan utöva full kontroll över aluminiummarknaden. Det saknar betydelse för slutsatsen huruvida det förelåg större statligt inflytande om denna påverkan används för att fastställa priser på marknadsnivå eller inte, eller på grundval av andra överväganden och således med fluktuerande avvikelse från marknadsnivån. Ett större statligt inflytande kan anses föreligga när staten inte enbart kan påverka priserna marginellt, utan kan utöva väsentlig kontroll, oberoende av på vilket sätt denna kontroll faktiskt utövas.

| (89) | Det faktum att det används en lägre andel aluminium vid tillverkningen av elcyklar jämfört med andra produkter ändrar inte det faktum att elcykeltillverkare bedriver sin verksamhet på en marknad med betydande snedvridningar. Kommissionen har i detta särskilda fall på grundval av de uppgifter som samlats in under undersökningen fastställt att aluminiumramen (tillverkad av aluminiumrör), oberoende av dess värde, är en av de viktigaste delarna vid tillverkningen av elcyklar, vilken påverkar alla andra delar och komponenter. |
| --- | --- |

(89)

Det faktum att det används en lägre andel aluminium vid tillverkningen av elcyklar jämfört med andra produkter ändrar inte det faktum att elcykeltillverkare bedriver sin verksamhet på en marknad med betydande snedvridningar. Kommissionen har i detta särskilda fall på grundval av de uppgifter som samlats in under undersökningen fastställt att aluminiumramen (tillverkad av aluminiumrör), oberoende av dess värde, är en av de viktigaste delarna vid tillverkningen av elcyklar, vilken påverkar alla andra delar och komponenter.

| (90) | Vad gäller kriterium 3 hävdade Giant Group att den fördel som den differentierade skattesatsen medför är ett uttryck för Kinas legitima industripolitiska mål och inte kan anses utgöra en snedvridning som överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessutom påstod Giant Group att en sådan eventuell snedvridning inte är betydande. Vidare hävdar gruppen att den metod som har använts för att fastställa om det förmånliga beviljandet av markanvändningsrättigheterna utgör en betydande snedvridning var felaktig, eftersom den förmån som erhållits inte avskrivits under tillgångens livslängd. |
| --- | --- |

(90)

Vad gäller kriterium 3 hävdade Giant Group att den fördel som den differentierade skattesatsen medför är ett uttryck för Kinas legitima industripolitiska mål och inte kan anses utgöra en snedvridning som överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessutom påstod Giant Group att en sådan eventuell snedvridning inte är betydande. Vidare hävdar gruppen att den metod som har använts för att fastställa om det förmånliga beviljandet av markanvändningsrättigheterna utgör en betydande snedvridning var felaktig, eftersom den förmån som erhållits inte avskrivits under tillgångens livslängd.

| (91) | Kommissionen höll inte med om att klassificeringen som betydande snedvridning i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen i rättsligt eller faktiskt hänseende ska jämföras med konceptet ”förmån” i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (8) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen). Det kan snarare anses vara ett koncept som är kännetecknande för den aktuella bedömningen under artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen höll inte med om att klassificeringen som betydande snedvridning i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen i rättsligt eller faktiskt hänseende ska jämföras med konceptet ”förmån” i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (8) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen). Det kan snarare anses vara ett koncept som är kännetecknande för den aktuella bedömningen under artikel 2.7 c i grundförordningen.

8

den grundläggande antisubventionsförordningen

| (92) | Kommissionen konstaterade att två bolag från gruppen hade erhållit en nästan fullständig återbetalning av priset för markanvändningsrättigheterna, medan ett tredje betalade en liten andel av värdet för priset för markanvändningsrättigheterna efter återbetalningen. Med hänsyn till industrins karaktär, där mark utgör den viktigaste tillgången och har väsentlig betydelse, kunde kommissionen endast konstatera att tillverkningskostnaderna och företagets finansiella situation är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen konstaterade att två bolag från gruppen hade erhållit en nästan fullständig återbetalning av priset för markanvändningsrättigheterna, medan ett tredje betalade en liten andel av värdet för priset för markanvändningsrättigheterna efter återbetalningen. Med hänsyn till industrins karaktär, där mark utgör den viktigaste tillgången och har väsentlig betydelse, kunde kommissionen endast konstatera att tillverkningskostnaderna och företagets finansiella situation är föremål för betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (93) | Slutsatsen att Giant Group inte bör beviljas marknadsekonomisk status kvarstår därför. |
| --- | --- |

(93)

Slutsatsen att Giant Group inte bör beviljas marknadsekonomisk status kvarstår därför.

| (94) | Kommissionen underrättade berörda parter om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen underrättade berörda parter om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status.

3.1.2   Jämförbart land

Jämförbart land

| (95) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi.

jämförbart land

| (96) | Förutom Schweiz, Japan och Taiwan, som angavs i tillkännagivandet om inledande, försökte kommissionen även identifiera tillverkare av den undersökta produkten i Australien, Mexiko, Sydkorea, Thailand, Turkiet och Förenta staterna. På grundval av den information som inkom bad kommissionen 27 kända tillverkare av den likadana produkten att tillhandahålla uppgifter. En tillverkare i Schweiz och en tillverkare i Taiwan besvarade frågeformuläret för tillverkare i det jämförbara landet. Viktig information saknades i svaret från tillverkaren i Taiwan, inbegripet tillverkningskostnaderna per produkttyp och inhemska försäljningssiffror. Trots uppmaningar från kommissionen kompletterade tillverkaren inte svaret, vilket innebar att det enda möjliga jämförbara landet var Schweiz. |
| --- | --- |

(96)

Förutom Schweiz, Japan och Taiwan, som angavs i tillkännagivandet om inledande, försökte kommissionen även identifiera tillverkare av den undersökta produkten i Australien, Mexiko, Sydkorea, Thailand, Turkiet och Förenta staterna. På grundval av den information som inkom bad kommissionen 27 kända tillverkare av den likadana produkten att tillhandahålla uppgifter. En tillverkare i Schweiz och en tillverkare i Taiwan besvarade frågeformuläret för tillverkare i det jämförbara landet. Viktig information saknades i svaret från tillverkaren i Taiwan, inbegripet tillverkningskostnaderna per produkttyp och inhemska försäljningssiffror. Trots uppmaningar från kommissionen kompletterade tillverkaren inte svaret, vilket innebar att det enda möjliga jämförbara landet var Schweiz.

| (97) | CCCME hävdade att Schweiz var olämpligt som jämförbart land av flera olika skäl. För det första skiljer sig schweiziska elcyklar från de kinesiska, eftersom de har en centralmotor, medan de kinesiska elcyklarna främst har navmotorer (monterade i hjulen), vilket utgör olika tekniker. Därutöver använder de schweiziska företagen delar som skiljer sig betydligt från de kinesiska (kraftfullare centralmotorer, GPS-styrda regulatorer, pekskärmar etc.). För det andra tillverkar de schweiziska företagen främst sina egna varumärken medan kinesiska företag främst tillverkar originalutrustning (OEM) till unionsimportörerna. För det tredje är den sammanlagda tillverkningen i Schweiz mycket mindre än den i Kina. För det fjärde importerar de schweiziska företagen sina delar från unionen och Japan medan kinesiska företag köper inhemska delar. Slutligen importerar tre av de åtta schweiziska tillverkarna enbart kompletta elcyklar från Taiwan och säljer dessa vidare, och den största tillverkaren importerar alla delar från utlandet och sätter endast samman dem i Schweiz. |
| --- | --- |

(97)

CCCME hävdade att Schweiz var olämpligt som jämförbart land av flera olika skäl. För det första skiljer sig schweiziska elcyklar från de kinesiska, eftersom de har en centralmotor, medan de kinesiska elcyklarna främst har navmotorer (monterade i hjulen), vilket utgör olika tekniker. Därutöver använder de schweiziska företagen delar som skiljer sig betydligt från de kinesiska (kraftfullare centralmotorer, GPS-styrda regulatorer, pekskärmar etc.). För det andra tillverkar de schweiziska företagen främst sina egna varumärken medan kinesiska företag främst tillverkar originalutrustning (OEM) till unionsimportörerna. För det tredje är den sammanlagda tillverkningen i Schweiz mycket mindre än den i Kina. För det fjärde importerar de schweiziska företagen sina delar från unionen och Japan medan kinesiska företag köper inhemska delar. Slutligen importerar tre av de åtta schweiziska tillverkarna enbart kompletta elcyklar från Taiwan och säljer dessa vidare, och den största tillverkaren importerar alla delar från utlandet och sätter endast samman dem i Schweiz.

| (98) | Även CEIEB gjorde gällande att Schweiz skulle vara olämpligt som jämförbart land. Organisationen påpekade att utvecklingsnivån i Schweiz skiljer sig väsentligen från i Kina och således även tillverkningskostnaderna (särskilt för arbetskraft). Vidare har ingen annan marknad i världen så stor andel speedbikes, vilka generellt är dyrare beroende på det typgodkännande som krävs enligt lag. |
| --- | --- |

(98)

Även CEIEB gjorde gällande att Schweiz skulle vara olämpligt som jämförbart land. Organisationen påpekade att utvecklingsnivån i Schweiz skiljer sig väsentligen från i Kina och således även tillverkningskostnaderna (särskilt för arbetskraft). Vidare har ingen annan marknad i världen så stor andel speedbikes, vilka generellt är dyrare beroende på det typgodkännande som krävs enligt lag.

| (99) | Undersökningen bekräftade att av de elcyklar som exporterades till unionen från Kina av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet har den övervägande majoriteten navmotorer, medan alla elcyklar som såldes på den schweiziska marknaden av samarbetsvilliga tillverkare från det jämförbara landet under undersökningsperioden har centralmotorer. Normalt sett är motorn tillsammans med batteriet den enskilt dyraste delen från en elcykel. Centralmotorer och navmotorer utgör två olika tekniker med olika tekniska specifikationer och grad av komplexitet. Det är inte enbart priset som skiljer sig mellan centralmotorer och navmotorer, utan användningen av de olika motortyperna påverkar även andra delar. Till exempel har en elcykel med en centralmotor an annan, ofta dyrare, ram som är utformad för att passa till motorn. Detsamma gäller för hjulen i fråga om elcyklar med navmotorer. För elcyklar med centralmotorer krävs vissa ytterligare delar, såsom särskilda motorhållare, vilket inte är nödvändigt för elcyklar med navmotorer. Andra delar, såsom momentsensorer, skiljer sig åt beroende på motortyp. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen bekräftade att av de elcyklar som exporterades till unionen från Kina av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet har den övervägande majoriteten navmotorer, medan alla elcyklar som såldes på den schweiziska marknaden av samarbetsvilliga tillverkare från det jämförbara landet under undersökningsperioden har centralmotorer. Normalt sett är motorn tillsammans med batteriet den enskilt dyraste delen från en elcykel. Centralmotorer och navmotorer utgör två olika tekniker med olika tekniska specifikationer och grad av komplexitet. Det är inte enbart priset som skiljer sig mellan centralmotorer och navmotorer, utan användningen av de olika motortyperna påverkar även andra delar. Till exempel har en elcykel med en centralmotor an annan, ofta dyrare, ram som är utformad för att passa till motorn. Detsamma gäller för hjulen i fråga om elcyklar med navmotorer. För elcyklar med centralmotorer krävs vissa ytterligare delar, såsom särskilda motorhållare, vilket inte är nödvändigt för elcyklar med navmotorer. Andra delar, såsom momentsensorer, skiljer sig åt beroende på motortyp.

| (100) | Med tanke på att det är frågan om två olika tekniker med olika kostnadsstrukturer och priser, skulle användningen av Schweiz som jämförbart land inte ge kommissionen något normalvärde för den övervägande delen av importer, beroende på den påverkan på andra delar som hänvisats till ovan och svårigheterna att kvantifiera de ändringar som skulle krävas för att justera normalvärdet från Schweiz så att det motsvarar de produkttyper som exporteras från Kina till unionen. |
| --- | --- |

(100)

Med tanke på att det är frågan om två olika tekniker med olika kostnadsstrukturer och priser, skulle användningen av Schweiz som jämförbart land inte ge kommissionen något normalvärde för den övervägande delen av importer, beroende på den påverkan på andra delar som hänvisats till ovan och svårigheterna att kvantifiera de ändringar som skulle krävas för att justera normalvärdet från Schweiz så att det motsvarar de produkttyper som exporteras från Kina till unionen.

| (101) | Kommissionen har vidare beaktat exporten från de samarbetsvilliga tillverkarna från det jämförbara landet till andra länder men även denna utgjordes uteslutande av elcyklar med centralmotorer. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen har vidare beaktat exporten från de samarbetsvilliga tillverkarna från det jämförbara landet till andra länder men även denna utgjordes uteslutande av elcyklar med centralmotorer.

| (102) | Kommissionen drog i detta skede således slutsatsen att Schweiz inte är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen drog i detta skede således slutsatsen att Schweiz inte är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (103) | Eftersom det inte fanns några andra lämpliga tredjeländer med marknadsekonomi drogs i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen därför preliminärt slutsatsen att det inte var möjligt att fastställa normalvärdet för tillverkarna som ingick i urvalet baserat på de inhemska priserna eller konstruerade normalvärden i ett tredjeland med marknadsekonomi eller ett sådant tredjelands pris vid försäljning till andra länder, inklusive till unionen, och att det därför var nödvändigt att fastställa normalvärdet utifrån någon annan skälig grund, i detta fall på grundval av de priser som för närvarande betalas eller kan betalas i unionen för en likadan produkt. Detta ansågs lämpligt mot bakgrund av att Schweiz var olämpligt och det saknades annat samarbete såsom angetts i skälen 96 och 99–102. Dessutom fann kommissionen att detta var motiverat på grund av unionsmarknadens storlek, förekomsten av import och den kraftiga interna konkurrensen på unionsmarknaden för denna produkt. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom det inte fanns några andra lämpliga tredjeländer med marknadsekonomi drogs i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen därför preliminärt slutsatsen att det inte var möjligt att fastställa normalvärdet för tillverkarna som ingick i urvalet baserat på de inhemska priserna eller konstruerade normalvärden i ett tredjeland med marknadsekonomi eller ett sådant tredjelands pris vid försäljning till andra länder, inklusive till unionen, och att det därför var nödvändigt att fastställa normalvärdet utifrån någon annan skälig grund, i detta fall på grundval av de priser som för närvarande betalas eller kan betalas i unionen för en likadan produkt. Detta ansågs lämpligt mot bakgrund av att Schweiz var olämpligt och det saknades annat samarbete såsom angetts i skälen 96 och 99–102. Dessutom fann kommissionen att detta var motiverat på grund av unionsmarknadens storlek, förekomsten av import och den kraftiga interna konkurrensen på unionsmarknaden för denna produkt.

3.1.3   Normalvärde

Normalvärde

| (104) | Eftersom marknadsekonomisk status inte beviljades i detta fall fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare, såsom förklaras ovan i skäl 103, på grundval av de priser som för närvarande betalas eller kan betalas i unionen för en likadan produkt på grundval av de uppgifter som kontrollerats på plats hos de unionstillverkare som ingick i urvalet som förtecknas i skäl 51. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom marknadsekonomisk status inte beviljades i detta fall fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare, såsom förklaras ovan i skäl 103, på grundval av de priser som för närvarande betalas eller kan betalas i unionen för en likadan produkt på grundval av de uppgifter som kontrollerats på plats hos de unionstillverkare som ingick i urvalet som förtecknas i skäl 51.

| (105) | Normalvärdet för varje produkttyp grundades på det faktiska försäljningspriset (fritt fabrik), vilket justerats för att omfatta unionsindustrins vinstmål. |
| --- | --- |

(105)

Normalvärdet för varje produkttyp grundades på det faktiska försäljningspriset (fritt fabrik), vilket justerats för att omfatta unionsindustrins vinstmål.

| (106) | Det stora flertalet produkttyper som exporteras från Kina till unionen hade en motsvarighet i de produkttyper som tillverkades och såldes i unionen. I de sällsynta fall där det inte förelåg någon exakt motsvarighet med avseende på produktkontrollnummer, tog kommissionen bort egenskaper från numret en efter en till dess att en motsvarighet hittades. I vissa undantagsfall när de särskilda cykeltyperna inte tillverkades i unionen fastställdes den närmaste möjliga motsvarigheten på grundval av andra egenskaper. De exporterande tillverkarna har erhållit information om detaljerna från detta förfarande. |
| --- | --- |

(106)

Det stora flertalet produkttyper som exporteras från Kina till unionen hade en motsvarighet i de produkttyper som tillverkades och såldes i unionen. I de sällsynta fall där det inte förelåg någon exakt motsvarighet med avseende på produktkontrollnummer, tog kommissionen bort egenskaper från numret en efter en till dess att en motsvarighet hittades. I vissa undantagsfall när de särskilda cykeltyperna inte tillverkades i unionen fastställdes den närmaste möjliga motsvarigheten på grundval av andra egenskaper. De exporterande tillverkarna har erhållit information om detaljerna från detta förfarande.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (107) | Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet skedde direkt till oberoende kunder eller genom närstående eller icke-närstående företag som fungerar som importörer. |
| --- | --- |

(107)

Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet skedde direkt till oberoende kunder eller genom närstående eller icke-närstående företag som fungerar som importörer.

| (108) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (109) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådana fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (9 %). |
| --- | --- |

(109)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerar som importörer fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådana fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (9 %).

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (110) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (111) | För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Kommissionen gjorde följande justeringar av exportpriset på grundval av uppgifter som de exporterande tillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och vid kontrollbesök: Bankavgifter, avgifter för hantering och lastning i exportlandet, kreditkostnader och vinster för icke-närstående handlare med avseende på närstående handlare i unionen. |
| --- | --- |

(111)

För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Kommissionen gjorde följande justeringar av exportpriset på grundval av uppgifter som de exporterande tillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och vid kontrollbesök: Bankavgifter, avgifter för hantering och lastning i exportlandet, kreditkostnader och vinster för icke-närstående handlare med avseende på närstående handlare i unionen.

| (112) | CCCME och en exporterande tillverkare som ingick i urvalet argumenterade att exportpriset ska justeras uppåt på grund av att de exporterande tillverkarna är OEM-tillverkare för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. |
| --- | --- |

(112)

CCCME och en exporterande tillverkare som ingick i urvalet argumenterade att exportpriset ska justeras uppåt på grund av att de exporterande tillverkarna är OEM-tillverkare för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset.

| (113) | CCCME hävdade att eftersom de flesta kinesiska elcykeltillverkare är OEM-tillverkare, säljs elcyklar som de har tillverkat till slutkonsumenter genom märkesimportörer och distributörer. Det pris som togs ut av slutkunderna omfattar både märkesimportörens påslag och distributörens påslag. CCCME noterade att märkesimportörer inom sektorn för elcyklar skiljer sig från vanliga importörer inom andra sektorer. |
| --- | --- |

(113)

CCCME hävdade att eftersom de flesta kinesiska elcykeltillverkare är OEM-tillverkare, säljs elcyklar som de har tillverkat till slutkonsumenter genom märkesimportörer och distributörer. Det pris som togs ut av slutkunderna omfattar både märkesimportörens påslag och distributörens påslag. CCCME noterade att märkesimportörer inom sektorn för elcyklar skiljer sig från vanliga importörer inom andra sektorer.

| (114) | CCCME konstaterade att detta beror på att formgivning, forskning och utveckling för de flesta elcyklar som exporteras från Kina till unionen sköts av märkesimportörerna eller i samarbete mellan dem och exportören. I båda fallen har märkesimportörerna gjort stora investeringar som i stor utsträckning liknar dem från unionstillverkare. Utöver importpriset lägger märkesimportörerna på sitt eget varumärkesvärde när de fastställer sitt återförsäljningspris. Således ska exportpriset för kinesiska elcyklar justeras uppåt genom att märkesimportörens påslag läggs på innan det jämförs med normalvärdet. |
| --- | --- |

(114)

CCCME konstaterade att detta beror på att formgivning, forskning och utveckling för de flesta elcyklar som exporteras från Kina till unionen sköts av märkesimportörerna eller i samarbete mellan dem och exportören. I båda fallen har märkesimportörerna gjort stora investeringar som i stor utsträckning liknar dem från unionstillverkare. Utöver importpriset lägger märkesimportörerna på sitt eget varumärkesvärde när de fastställer sitt återförsäljningspris. Således ska exportpriset för kinesiska elcyklar justeras uppåt genom att märkesimportörens påslag läggs på innan det jämförs med normalvärdet.

| (115) | Kommissionen övervägde att göra en lämplig justering under artikel 2.10 d (handelsled) i grundförordningen. De relevanta villkoren var emellertid inte uppfyllda, eftersom kommissionen inte fann några klara och tydliga olikheter vad gäller unionsindustrins funktioner och priser mellan deras OEM-försäljning och icke-OEM-försäljning på unionsmarknaden på produkttypnivå, i den mening som avses i artikel 2.10 d i) i grundförordningen. Inte heller var artikel 2.10 d ii i grundförordningen tillämplig, eftersom det relevanta handelsledet, OEM, finns på unionstillverkarnas inhemska marknad. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen övervägde att göra en lämplig justering under artikel 2.10 d (handelsled) i grundförordningen. De relevanta villkoren var emellertid inte uppfyllda, eftersom kommissionen inte fann några klara och tydliga olikheter vad gäller unionsindustrins funktioner och priser mellan deras OEM-försäljning och icke-OEM-försäljning på unionsmarknaden på produkttypnivå, i den mening som avses i artikel 2.10 d i) i grundförordningen. Inte heller var artikel 2.10 d ii i grundförordningen tillämplig, eftersom det relevanta handelsledet, OEM, finns på unionstillverkarnas inhemska marknad.

| (116) | Kommissionen övervägde även en justering enligt artikel 2.10 k (andra faktorer) för att beakta märkesimportörernas kostnader för utformning, forskning och utveckling. I detta skede av undersökningen har de exporterande tillverkarna emellertid inte lämnat någon tillförlitlig kvantifiering av dessa kostnader till kommissionen. Således uppmanar kommissionen berörda parter att tillhandahålla en tillförlitlig och kontrollerbar kvantifiering av kostnaderna för en justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen övervägde även en justering enligt artikel 2.10 k (andra faktorer) för att beakta märkesimportörernas kostnader för utformning, forskning och utveckling. I detta skede av undersökningen har de exporterande tillverkarna emellertid inte lämnat någon tillförlitlig kvantifiering av dessa kostnader till kommissionen. Således uppmanar kommissionen berörda parter att tillhandahålla en tillförlitlig och kontrollerbar kvantifiering av kostnaderna för en justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen.

| (117) | CCCME:s begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(117)

CCCME:s begäran avvisades därför.

| (118) | Enligt tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet var den klassificering av produkttyp som kommissionen föreslagit otillräcklig när det gällde att skilja mellan elcyklar på olika prisnivåer. De begärde att kommissionen skulle utöka klassificeringen av produkttypen med flera egenskaper, nämligen:






  — | Växelförare – för att återspegla skillnaden mellan yttre och inre växelförare. |
| --- | --- | --- |

(118)

Enligt tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet var den klassificering av produkttyp som kommissionen föreslagit otillräcklig när det gällde att skilja mellan elcyklar på olika prisnivåer. De begärde att kommissionen skulle utöka klassificeringen av produkttypen med flera egenskaper, nämligen:

—

Växelförare – för att återspegla skillnaden mellan yttre och inre växelförare.

| — | Broms – för att återspegla skillnaden mellan mekaniska och hydrauliska bromsar. |
| --- | --- |

—

Broms – för att återspegla skillnaden mellan mekaniska och hydrauliska bromsar.

| — | Fjädring – för att återspegla skillnaden mellan spiralfjädring, hydraulisk fjädring och luftfjädring. |
| --- | --- |

—

Fjädring – för att återspegla skillnaden mellan spiralfjädring, hydraulisk fjädring och luftfjädring.

| — | Batteriegenskaper – tillägg av två olika kapaciteter – under 250Wh och mellan 250Wh och 350Wh. |
| --- | --- |

—

Batteriegenskaper – tillägg av två olika kapaciteter – under 250Wh och mellan 250Wh och 350Wh.

| (119) | Klaganden gjorde däremot gällande att priserna för olika delar inte i sig skiljer sig inom varje föreslagen egenskap. Vidare är elcyklar som har delar som påstås vara dyrare med avseende på varje föreslagen egenskap inte nödvändigtvis dyrare än de som innehåller delar som påstås vara billigare. Klaganden gav flera exempel på detta. |
| --- | --- |

(119)

Klaganden gjorde däremot gällande att priserna för olika delar inte i sig skiljer sig inom varje föreslagen egenskap. Vidare är elcyklar som har delar som påstås vara dyrare med avseende på varje föreslagen egenskap inte nödvändigtvis dyrare än de som innehåller delar som påstås vara billigare. Klaganden gav flera exempel på detta.

| (120) | De exporterande tillverkarna motsatte sig i sin tur detta och påpekade exempelvis att klaganden i sina exempel jämförde en avancerad yttre växelförare (med tio växlar) med en enkel inre växelförare (med tre växlar). Detta är anledningen till att priset är liknande. På ett liknande sätt jämförs avancerade mekaniska bromsar med enkla hydrauliska bromsar. Den exporterande tillverkaren påpekade även att det inte kan anses ändamålsenligt att jämföra cyklar som innehåller olika delar för att bevisa att dessa delar inte påverkar priset på hela cykeln, eftersom det finns andra faktorer som medför skillnader än de aktuella delarna. |
| --- | --- |

(120)

De exporterande tillverkarna motsatte sig i sin tur detta och påpekade exempelvis att klaganden i sina exempel jämförde en avancerad yttre växelförare (med tio växlar) med en enkel inre växelförare (med tre växlar). Detta är anledningen till att priset är liknande. På ett liknande sätt jämförs avancerade mekaniska bromsar med enkla hydrauliska bromsar. Den exporterande tillverkaren påpekade även att det inte kan anses ändamålsenligt att jämföra cyklar som innehåller olika delar för att bevisa att dessa delar inte påverkar priset på hela cykeln, eftersom det finns andra faktorer som medför skillnader än de aktuella delarna.

| (121) | Kommissionen har beaktat båda uppsättningarna av synpunkter. Vad gäller de ytterligare egenskaperna noterar kommissionen att den inte har kunnat fastställa att en inre växelförare alltid är betydligt dyrare än en yttre eller att en hydraulisk broms alltid är betydligt dyrare än en mekanisk. Inom dessa underkategorier finns det delar som ligger i den övre och den under delen av prisspannet. Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte verkar finnas någon klar betydande prisskillnad mellan delar inom de föreslagna ytterligare egenskaperna som skulle garantera en förändring av de produkttyper som fastställts i denna undersökning. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen har beaktat båda uppsättningarna av synpunkter. Vad gäller de ytterligare egenskaperna noterar kommissionen att den inte har kunnat fastställa att en inre växelförare alltid är betydligt dyrare än en yttre eller att en hydraulisk broms alltid är betydligt dyrare än en mekanisk. Inom dessa underkategorier finns det delar som ligger i den övre och den under delen av prisspannet. Kommissionen drog därför slutsatsen att det inte verkar finnas någon klar betydande prisskillnad mellan delar inom de föreslagna ytterligare egenskaperna som skulle garantera en förändring av de produkttyper som fastställts i denna undersökning.

| (122) | I detta skede av undersökningen fanns det inga bevis som motiverade justeringar på grundval av prisskillnader på delar inom de egenskaper som anges ovan, samt de ytterligare egenskaper som senare har gjorts gällande av de exporterande tillverkarna (nämligen antalet växlar och varumärket på centralmotorn). I kinesiska elcyklar som exporteras till unionen används en blandning av delar inom dessa egenskaper och såvitt kommissionen vet favoriseras inte någon viss typ. Detsamma kan sägas om de elcyklar som tillverkas i unionen. Kommissionen uppmanar återigen berörda parter att tillhandahålla sådana kontrollerbara bevis och sådan information för att den ska kunna slutföra sin bedömning av ovannämnda argument. |
| --- | --- |

(122)

I detta skede av undersökningen fanns det inga bevis som motiverade justeringar på grundval av prisskillnader på delar inom de egenskaper som anges ovan, samt de ytterligare egenskaper som senare har gjorts gällande av de exporterande tillverkarna (nämligen antalet växlar och varumärket på centralmotorn). I kinesiska elcyklar som exporteras till unionen används en blandning av delar inom dessa egenskaper och såvitt kommissionen vet favoriseras inte någon viss typ. Detsamma kan sägas om de elcyklar som tillverkas i unionen. Kommissionen uppmanar återigen berörda parter att tillhandahålla sådana kontrollerbara bevis och sådan information för att den ska kunna slutföra sin bedömning av ovannämnda argument.

3.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (123) | För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(123)

För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (124) | Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(124)

Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (125) | För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen graden av samarbetsvilja i Kina. Den mättes genom en bedömning av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportandel till unionen jämfört med den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(125)

För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen graden av samarbetsvilja i Kina. Den mättes genom en bedömning av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportandel till unionen jämfört med den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen.

| (126) | Samarbetsviljan var hög. Därför fastställdes den övriga dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina preliminärt till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(126)

Samarbetsviljan var hög. Därför fastställdes den övriga dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina preliminärt till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet.

| (127) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

  Tabell 1







  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilagan) | 51,0 % |
| Alla övriga företag | 106,4 % |

(127)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilagan)

51,0 %

Alla övriga företag

106,4 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (128) | I början av skadeundersökningsperioden fanns det 41 tillverkare av den likadana produkten i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Fyra av dem upphörde med sin tillverkning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

I början av skadeundersökningsperioden fanns det 41 tillverkare av den likadana produkten i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Fyra av dem upphörde med sin tillverkning under undersökningsperioden.

| (129) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 1,1 miljoner enheter. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de uppgifter om förbrukning som Confederation of the European Bicycle Industry (nedan kallad CONEBI) lämnat in, importstatistik och förhållandet mellan försäljningen och tillverkningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(129)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 1,1 miljoner enheter. Kommissionen fastställde siffran på grundval av de uppgifter om förbrukning som Confederation of the European Bicycle Industry (nedan kallad CONEBI) lämnat in, importstatistik och förhållandet mellan försäljningen och tillverkningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

CONEBI

| (130) | En berörd part hävdade att två unionstillverkare även importerar elcyklar. De hävdade emellertid inte att dessa tillverkare skulle undantas från definitionen av unionsindustrin, eller tillhandahöll argument varför de skulle uteslutas. Import utgör inte i sig en anledning för uteslutande från definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(130)

En berörd part hävdade att två unionstillverkare även importerar elcyklar. De hävdade emellertid inte att dessa tillverkare skulle undantas från definitionen av unionsindustrin, eller tillhandahöll argument varför de skulle uteslutas. Import utgör inte i sig en anledning för uteslutande från definitionen av unionsindustrin.

| (131) | En annan part påstod att företaget ATALA och dess närstående företag Accell Nederland inte skulle utgöra del av unionsindustrin, eftersom ATALA importerar elcyklar från Kina. Enligt villkoren i artikel 4.2 i grundförordningen är ATALA och Accell inte närstående. I vilket fall som helst utgör import inte i sig en anledning för uteslutande från definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(131)

En annan part påstod att företaget ATALA och dess närstående företag Accell Nederland inte skulle utgöra del av unionsindustrin, eftersom ATALA importerar elcyklar från Kina. Enligt villkoren i artikel 4.2 i grundförordningen är ATALA och Accell inte närstående. I vilket fall som helst utgör import inte i sig en anledning för uteslutande från definitionen av unionsindustrin.

| (132) | Andra unionstillverkare som har begärt konfidentiell behandling har rapporterat importer från Kina. Dessa företag utgör tillsammans med de som anges i skälen 130 och 131 mindre än 5 % av unionsindustrins tillverkning och försäljning. De har därför inte någon väsentlig inverkan på skadeindikatorerna från unionsindustrin i dess helhet. Huruvida dessa företag anses utgöra del av unionsindustrin eller inte har ingen väsentlig inverkan på skadeanalysen. Denna fråga kommer att undersökas ytterligare för det slutgiltiga undersökningsresultatet. |
| --- | --- |

(132)

Andra unionstillverkare som har begärt konfidentiell behandling har rapporterat importer från Kina. Dessa företag utgör tillsammans med de som anges i skälen 130 och 131 mindre än 5 % av unionsindustrins tillverkning och försäljning. De har därför inte någon väsentlig inverkan på skadeindikatorerna från unionsindustrin i dess helhet. Huruvida dessa företag anses utgöra del av unionsindustrin eller inte har ingen väsentlig inverkan på skadeanalysen. Denna fråga kommer att undersökas ytterligare för det slutgiltiga undersökningsresultatet.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (133) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av den information som CONEBI lämnat. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av den information som CONEBI lämnat.

| (134) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (enheter) | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionen totalt, förbrukning (enheter) | 1 139 000 | 1 363 842 | 1 666 251 | 1 982 269 |
| Index | 100 | 120 | 146 | 174 |
| Källa: CONEBI. |

(134)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (enheter)

Förbrukning i unionen (enheter)

2014

2015

2016

UP

Unionen totalt, förbrukning (enheter)

1 139 000

1 363 842

1 666 251

1 982 269

Index

Index

100

100

120

120

146

146

174

174

Källa: CONEBI.

Källa:

| (135) | Förbrukningen i unionen ökade stadigt från 1,1 miljoner enheter 2014 till nästan 2 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket återspeglar en tillväxt på 74 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling beror på en ökad miljömedvetenhet och fortsatta investeringar i marknadsföring och reklam och i den tekniska utvecklingen av elcyklar. |
| --- | --- |

(135)

Förbrukningen i unionen ökade stadigt från 1,1 miljoner enheter 2014 till nästan 2 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket återspeglar en tillväxt på 74 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling beror på en ökad miljömedvetenhet och fortsatta investeringar i marknadsföring och reklam och i den tekniska utvecklingen av elcyklar.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (136) | Sedan 2017 har elcyklar klassificerats enligt KN-nummer 8711 60 10. Före 2017 klassificerades elcyklar enligt (ex) KN-nummer 8711 90 10, vilket även omfattade andra produkter. För att övervinna detta problem lämnade klaganden in detaljerad kinesisk tullstatistik i vilken den kinesiska exporten av elcyklar kunde identifieras. |
| --- | --- |

(136)

Sedan 2017 har elcyklar klassificerats enligt KN-nummer 8711 60 10. Före 2017 klassificerades elcyklar enligt (ex) KN-nummer 8711 90 10, vilket även omfattade andra produkter. För att övervinna detta problem lämnade klaganden in detaljerad kinesisk tullstatistik i vilken den kinesiska exporten av elcyklar kunde identifieras.

| (137) | Kommissionen fastställde exportvolymen med hjälp av uppgifter från Eurostat genom att till det relevanta HS-numret extrapolera andelen kinesisk export av elcyklar (såsom fastställts ovan) av den totala exporten från Kina under samma HS-nummer. För de nio månaderna under 2017 grundas den kinesiska importstatistiken direkt på Eurostat. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen fastställde exportvolymen med hjälp av uppgifter från Eurostat genom att till det relevanta HS-numret extrapolera andelen kinesisk export av elcyklar (såsom fastställts ovan) av den totala exporten från Kina under samma HS-nummer. För de nio månaderna under 2017 grundas den kinesiska importstatistiken direkt på Eurostat.

| (138) | Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, vilken framgår av tabell 2 i skäl 134. |
| --- | --- |

(138)

Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, vilken framgår av tabell 2 i skäl 134.

| (139) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (enheter) och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (enheter) | 199 728 | 286 024 | 389 046 | 699 658 |
| Index | 100 | 143 | 195 | 350 |
| Marknadsandel (%) | 18 | 21 | 23 | 35 |
| Index | 100 | 120 | 133 | 201 |
| Källa: Eurostat, kinesisk exportstatistik. |

(139)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (enheter) och marknadsandel

Importvolym (enheter) och marknadsandel

2014

2015

2016

UP

Importvolym från Kina (enheter)

199 728

286 024

389 046

699 658

Index

Index

100

100

143

143

195

195

350

350

Marknadsandel (%)

18

21

23

35

Index

Index

100

100

120

120

133

133

201

201

Källa: Eurostat, kinesisk exportstatistik.

Källa:

| (140) | Importvolymen från Kina mer än tredubblades och ökade från nästan 200 000 enheter år 2014 till nästan 700 000 enheter under undersökningsperioden. Tillväxttakten ökade mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Importvolymen från Kina mer än tredubblades och ökade från nästan 200 000 enheter år 2014 till nästan 700 000 enheter under undersökningsperioden. Tillväxttakten ökade mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (141) | Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel på unionsmarknaden, från 17 % år 2014 till 35 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel på unionsmarknaden, från 17 % år 2014 till 35 % under undersökningsperioden.

| (142) | CCCME ställde sig tvekande till tillförlitligheten från den kinesiska tullstatistik som klaganden ingett och begärde att den detaljerade statistiken och källan till dessa uppgifter skulle lämnas ut. |
| --- | --- |

(142)

CCCME ställde sig tvekande till tillförlitligheten från den kinesiska tullstatistik som klaganden ingett och begärde att den detaljerade statistiken och källan till dessa uppgifter skulle lämnas ut.

| (143) | Klaganden lade fram detaljerad statistik för kommissionen till stöd för sitt klagomål. Klaganden tillhandahöll även de aggregerade exportsiffrorna per år i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet. Klaganden uppgav vidare den kinesiska tullen som källa och nämnde de nummer som använts samt förklarade vilken metod som använts för att utesluta andra produkter än den berörda produkten. |
| --- | --- |

(143)

Klaganden lade fram detaljerad statistik för kommissionen till stöd för sitt klagomål. Klaganden tillhandahöll även de aggregerade exportsiffrorna per år i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet. Klaganden uppgav vidare den kinesiska tullen som källa och nämnde de nummer som använts samt förklarade vilken metod som använts för att utesluta andra produkter än den berörda produkten.

| (144) | Kommissionen fastställde genom en kontroll av dessa uppgifter att klaganden hade förvärvat denna tullstatistik från ett sedan länge etablerat kinesiskt företag som är specialiserat inom detta område och att samma information fanns tillgänglig från andra kinesiska tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen fastställde genom en kontroll av dessa uppgifter att klaganden hade förvärvat denna tullstatistik från ett sedan länge etablerat kinesiskt företag som är specialiserat inom detta område och att samma information fanns tillgänglig från andra kinesiska tjänsteleverantörer.

| (145) | Verifieringen visade även att klaganden hade tillhandahållit en korrekt beskrivning av den metod som använts för att fastställa exporten av elcyklar från Kina i den offentliga versionen. |
| --- | --- |

(145)

Verifieringen visade även att klaganden hade tillhandahållit en korrekt beskrivning av den metod som använts för att fastställa exporten av elcyklar från Kina i den offentliga versionen.

| (146) | Dessutom dubbelkontrollerades de detaljerade uppgifter som klaganden ingett mot andra informationskällor och visade sig vara tillförlitliga. Ingen annan part har föreslagit alternativa informationskällor eller metoder. |
| --- | --- |

(146)

Dessutom dubbelkontrollerades de detaljerade uppgifter som klaganden ingett mot andra informationskällor och visade sig vara tillförlitliga. Ingen annan part har föreslagit alternativa informationskällor eller metoder.

| (147) | Kommissionen slog även fast att de detaljerade uppgifterna och identiteten för de företag som tillhandahållit denna information var av konfidentiell natur i den mening som avses i artikel 19.1 i grundförordningen. Det skulle medföra betydande negativ inverkan för den person som tillhandahållit informationen eller för den person från vilken informationen har förvärvats om denna persons identitet skulle röjas. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen slog även fast att de detaljerade uppgifterna och identiteten för de företag som tillhandahållit denna information var av konfidentiell natur i den mening som avses i artikel 19.1 i grundförordningen. Det skulle medföra betydande negativ inverkan för den person som tillhandahållit informationen eller för den person från vilken informationen har förvärvats om denna persons identitet skulle röjas.

| (148) | Under dessa omständigheter och med beaktande av den utsträckning i vilken de aggregerade uppgifterna och metoden i den icke-konfidentiella versionen har lämnats ut, ansåg kommissionen att det inte är nödvändigt att den berörda parten har tillgång till ingångsuppgifterna och identiteten för det företag som har sålt dem vidare för att denne ska kunna utöva sin rätt till försvar. |
| --- | --- |

(148)

Under dessa omständigheter och med beaktande av den utsträckning i vilken de aggregerade uppgifterna och metoden i den icke-konfidentiella versionen har lämnats ut, ansåg kommissionen att det inte är nödvändigt att den berörda parten har tillgång till ingångsuppgifterna och identiteten för det företag som har sålt dem vidare för att denne ska kunna utöva sin rätt till försvar.

| (149) | CCCME:s argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(149)

CCCME:s argument måste därför avvisas.

| (150) | Berörda parter hävdade att importen från Kina har följt marknadstrenderna, eftersom såväl konsumtionen i unionen som den kinesiska exporten växte. Det ska emellertid noteras att det föreligger stora skillnader mellan tillväxten från den kinesiska exporten och konsumtionen i union. Mellan 2014 och undersökningsperioden växte den kinesiska importen med 250 %, medan konsumtionen i unionen ökade i en betydligt långsammare takt med 74 %. Trenden var således densamma, men däremot skiljde sig ökningen väsentligen åt vad gäller storleken. |
| --- | --- |

(150)

Berörda parter hävdade att importen från Kina har följt marknadstrenderna, eftersom såväl konsumtionen i unionen som den kinesiska exporten växte. Det ska emellertid noteras att det föreligger stora skillnader mellan tillväxten från den kinesiska exporten och konsumtionen i union. Mellan 2014 och undersökningsperioden växte den kinesiska importen med 250 %, medan konsumtionen i unionen ökade i en betydligt långsammare takt med 74 %. Trenden var således densamma, men däremot skiljde sig ökningen väsentligen åt vad gäller storleken.

4.3.2   Priser för importen från Kina och prisunderskridande

Priser för importen från Kina och prisunderskridande

| (151) | Kommissionen har fastställt importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat med tillämpning av den metod som beskrivs i skäl 137. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen har fastställt importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat med tillämpning av den metod som beskrivs i skäl 137.

| (152) | Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (euro/enhet) | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 472 | 451 | 477 | 422 |
| Index | 100 | 96 | 101 | 89 |
| Källa: Eurostat, kinesisk exportstatistik. |

(152)

Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (euro/enhet)

Importpriser (euro/enhet)

2014

2015

2016

UP

Kina

472

451

477

422

Index

Index

100

100

96

96

101

101

89

89

Källa: Eurostat, kinesisk exportstatistik.

Källa:

| (153) | Det genomsnittliga priset på importen från Kina minskade med 11 % mellan 2014 och undersökningsperioden, med en första minskning på 4 % mellan 2014 och 2015 och en andra minskning på 12 % mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(153)

Det genomsnittliga priset på importen från Kina minskade med 11 % mellan 2014 och undersökningsperioden, med en första minskning på 4 % mellan 2014 och 2015 och en andra minskning på 12 % mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (154) | Prisutvecklingen är inte helt tillförlitlig, eftersom den detaljerade produkttypmixen inte är känd, vilket beror på den allmänna karaktären hos Eurostats statistik. Kommissionen noterade emellertid att de genomsnittliga importpriserna från Kina var betydligt lägre än såväl unionstillverkarnas priser som importpriser från övriga tredjeländer. Dessutom sjönk det genomsnittliga priset för import från Kina fastän kinesiska exportörer utökade produktsortimentet på unionsmarknaden och inkluderade dyrare elcyklar. |
| --- | --- |

(154)

Prisutvecklingen är inte helt tillförlitlig, eftersom den detaljerade produkttypmixen inte är känd, vilket beror på den allmänna karaktären hos Eurostats statistik. Kommissionen noterade emellertid att de genomsnittliga importpriserna från Kina var betydligt lägre än såväl unionstillverkarnas priser som importpriser från övriga tredjeländer. Dessutom sjönk det genomsnittliga priset för import från Kina fastän kinesiska exportörer utökade produktsortimentet på unionsmarknaden och inkluderade dyrare elcyklar.

| (155) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- | --- |

(155)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| 2. | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar på 6 % och importkostnader. |
| --- | --- |

2.

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de exporterande tillverkare från Kina som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar på 6 % och importkostnader.

| (156) | MOFCOM hävdade att olika aspekter skulle beaktas vid analysen av prisunderskridandet, såsom vilken typ av elcykel det är frågan om (t.ex. elektriska citycyklar och MTB-cyklar), motorns placering (nav- eller centralmotor), batteriets effekt och av vilket material elcykeln är tillverkad (t.ex. stål, aluminium, kol). Det bekräftades att alla dessa faktorer beaktades vid analysen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(156)

MOFCOM hävdade att olika aspekter skulle beaktas vid analysen av prisunderskridandet, såsom vilken typ av elcykel det är frågan om (t.ex. elektriska citycyklar och MTB-cyklar), motorns placering (nav- eller centralmotor), batteriets effekt och av vilket material elcykeln är tillverkad (t.ex. stål, aluminium, kol). Det bekräftades att alla dessa faktorer beaktades vid analysen av prisunderskridandet.

| (157) | Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. Vad gäller handelsled för dessa transaktioner fastställdes det att både de unionstillverkare som ingick i urvalet och de kinesiska exportörer som ingick i urvalet säljer till OEM-kunder samt under sitt eget varumärke. Det undersöktes därför huruvida det var motiverat med en justering av handelsled. I detta hänseende undersökte kommissionen huruvida det föreligger klara och tydliga prisskillnader mellan försäljning till OEM-kunder och försäljning under deras eget varumärke. Det fastställdes att det inte fanns någon sådan klar och tydlig prisskillnad vad gäller försäljningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. Vad gäller handelsled för dessa transaktioner fastställdes det att både de unionstillverkare som ingick i urvalet och de kinesiska exportörer som ingick i urvalet säljer till OEM-kunder samt under sitt eget varumärke. Det undersöktes därför huruvida det var motiverat med en justering av handelsled. I detta hänseende undersökte kommissionen huruvida det föreligger klara och tydliga prisskillnader mellan försäljning till OEM-kunder och försäljning under deras eget varumärke. Det fastställdes att det inte fanns någon sådan klar och tydlig prisskillnad vad gäller försäljningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (158) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Det framgick att prisunderskridandemarginalerna uppgick till mellan 16,2 % och 41 %. |
| --- | --- |

(158)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Det framgick att prisunderskridandemarginalerna uppgick till mellan 16,2 % och 41 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (159) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (160) | Såsom anges i skäl 28 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(160)

Såsom anges i skäl 28 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (161) | Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(161)

Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

| (162) | Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning) på grundval av de uppgifter som lämnats av CONEBI, importstatistiken och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning) på grundval av de uppgifter som lämnats av CONEBI, importstatistiken och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (163) | Kommissionen har kontrollerat de uppgifter om förbrukningen som CONEBI har ingett. Kommissionen fastställde att denna information faktiskt grundades på information som samlats in från nationella intresseorganisationer för europeiska tillverkare, att den härstammade från företagsdeklarationer eller rimliga uppskattningar och att den stöddes av lämplig dokumentation och lämpliga forskningsförfaranden. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen har kontrollerat de uppgifter om förbrukningen som CONEBI har ingett. Kommissionen fastställde att denna information faktiskt grundades på information som samlats in från nationella intresseorganisationer för europeiska tillverkare, att den härstammade från företagsdeklarationer eller rimliga uppskattningar och att den stöddes av lämplig dokumentation och lämpliga forskningsförfaranden.

| (164) | Indikatorerna för unionsindustrins försäljning, tillverkning, kapacitet och sysselsättning härstammar från denna information. De har uppskattats på grundval av de relevanta andelarna från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Detta tillvägagångssätt följer den metod som klaganden beskrivit i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet. Inga berörda parter lämnade synpunkter på denna metod. |
| --- | --- |

(164)

Indikatorerna för unionsindustrins försäljning, tillverkning, kapacitet och sysselsättning härstammar från denna information. De har uppskattats på grundval av de relevanta andelarna från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Detta tillvägagångssätt följer den metod som klaganden beskrivit i den icke-konfidentiella versionen av klagomålet. Inga berörda parter lämnade synpunkter på denna metod.

| (165) | På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att de makroekonomiska uppgifterna är representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(165)

På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att de makroekonomiska uppgifterna är representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (166) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga försäljningspriser per enhet, arbetskraftskostnader, kostnader per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet) på grundval av uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet, vilka kontrollerats. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga försäljningspriser per enhet, arbetskraftskostnader, kostnader per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet) på grundval av uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet, vilka kontrollerats. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (167) | Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (enheter) | 842 531 | 987 111 | 1 108 087 | 1 089 541 |
| Index | 100 | 117 | 132 | 129 |
| Produktionskapacitet (enheter) | 1 140 553 | 1 397 145 | 1 694 853 | 1 538 347 |
| Index | 100 | 122 | 149 | 135 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 74 | 71 | 65 | 71 |
| Index | 100 | 96 | 89 | 96 |
| Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(167)

Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2014

2015

2016

UP

Produktionsvolym (enheter)

842 531

987 111

1 108 087

1 089 541

Index

Index

100

100

117

117

132

132

129

129

Produktionskapacitet (enheter)

1 140 553

1 397 145

1 694 853

1 538 347

Index

Index

100

100

122

122

149

149

135

135

Kapacitetsutnyttjande (%)

74

71

65

71

Index

Index

100

100

96

96

89

89

96

96

Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (168) | Unionsindustrins tillverkningsvolym ökade med 29 % under skadeundersökningsperioden trots en minskning på 2 % mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(168)

Unionsindustrins tillverkningsvolym ökade med 29 % under skadeundersökningsperioden trots en minskning på 2 % mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (169) | Ökningen av tillverkningen berodde på den ökade konsumtionen. Tillverkningen måste planeras i förväg för mycket korta försäljningssäsonger och tillverkarna måste därför i viss utsträckning förlita sig på försäljningsprognoser. Produktionsminskningen mellan 2016 och undersökningsperioden var därför huvudsakligen kopplad till en fortsatt förlust av marknadsandelar på grund av import från Kina som tvingade unionsindustrin att omvärdera sina förväntningar. |
| --- | --- |

(169)

Ökningen av tillverkningen berodde på den ökade konsumtionen. Tillverkningen måste planeras i förväg för mycket korta försäljningssäsonger och tillverkarna måste därför i viss utsträckning förlita sig på försäljningsprognoser. Produktionsminskningen mellan 2016 och undersökningsperioden var därför huvudsakligen kopplad till en fortsatt förlust av marknadsandelar på grund av import från Kina som tvingade unionsindustrin att omvärdera sina förväntningar.

| (170) | Produktionskapaciteten ökade med 35 % mellan 2014 och undersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 49 % mellan 2014 och 2016 och minskade sedan med 9 % mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(170)

Produktionskapaciteten ökade med 35 % mellan 2014 och undersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 49 % mellan 2014 och 2016 och minskade sedan med 9 % mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (171) | Kapacitetsutnyttjandet minskade från 74 % 2014 till 71 % under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade från 74 % till 65 % mellan 2014 och 2016 på grund av att kapaciteten växte snabbare än tillverkningen. Denna trend vände mellan 2016 och undersökningsperioden när kapaciteten minskade i större utsträckning än produktionsnedgången, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet ökade från 65 % till 71 %. |
| --- | --- |

(171)

Kapacitetsutnyttjandet minskade från 74 % 2014 till 71 % under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade från 74 % till 65 % mellan 2014 och 2016 på grund av att kapaciteten växte snabbare än tillverkningen. Denna trend vände mellan 2016 och undersökningsperioden när kapaciteten minskade i större utsträckning än produktionsnedgången, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet ökade från 65 % till 71 %.

| (172) | Kapaciteten motsvarar det teoretiska antal elcyklar som kan tillverkas med tillgängliga produktionslinjer. De produktionslinjer som för närvarande används för att tillverka elcyklar utgör huvudsakligen en omställning från befintliga produktionslinjer som tidigare använts för konventionella cyklar. En sådan omställning kan göras snabbt och till låga kostnader. Tillverkningskapaciteten för elcyklar svarar för en liten del av den befintliga kapaciteten för tillverkning av konventionella cyklar. Detta innebär att indikatorerna för kapacitet och kapacitetsutnyttjande har begränsad betydelse, eftersom de kan anpassas så att marknadsutvecklingen beaktas. I detta särskilda fall slog kommissionen även fast att det för en omställning mellan konventionella cyklar och elcyklar inte heller krävs några betydande investeringar (som påverkar kassaflödet, kapitalanskaffningsförmågan eller den fortsatta verksamheten), betydande fasta kostnader (med betydande inverkan på lönsamheten kopplad till utnyttjandet) eller utgör ett hinder mot en ökad tillverkning. |
| --- | --- |

(172)

Kapaciteten motsvarar det teoretiska antal elcyklar som kan tillverkas med tillgängliga produktionslinjer. De produktionslinjer som för närvarande används för att tillverka elcyklar utgör huvudsakligen en omställning från befintliga produktionslinjer som tidigare använts för konventionella cyklar. En sådan omställning kan göras snabbt och till låga kostnader. Tillverkningskapaciteten för elcyklar svarar för en liten del av den befintliga kapaciteten för tillverkning av konventionella cyklar. Detta innebär att indikatorerna för kapacitet och kapacitetsutnyttjande har begränsad betydelse, eftersom de kan anpassas så att marknadsutvecklingen beaktas. I detta särskilda fall slog kommissionen även fast att det för en omställning mellan konventionella cyklar och elcyklar inte heller krävs några betydande investeringar (som påverkar kassaflödet, kapitalanskaffningsförmågan eller den fortsatta verksamheten), betydande fasta kostnader (med betydande inverkan på lönsamheten kopplad till utnyttjandet) eller utgör ett hinder mot en ökad tillverkning.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (173) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (enheter) | 862 168 | 941 937 | 1 074 335 | 1 042 268 |
| Index | 100 | 109 | 125 | 121 |
| Marknadsandel (%) | 76 | 69 | 64 | 53 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 69 |
| Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(173)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2014

2015

2016

UP

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (enheter)

862 168

941 937

1 074 335

1 042 268

Index

Index

100

100

109

109

125

125

121

121

Marknadsandel (%)

76

69

64

53

Index

Index

100

100

91

91

85

85

69

69

Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (174) | Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 25 % mellan 2014 och 2016 och minskade sedan med 3 % mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(174)

Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 25 % mellan 2014 och 2016 och minskade sedan med 3 % mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (175) | Precis som när det gällde utvecklingen av produktionsvolymen berodde ökningen av försäljningsvolymen mellan 2014 och 2016 på den ökade konsumtionen. Minskningen av försäljningsvolymen mellan 2016 och undersökningsperioden hade ett direkt samband med den fortsatta förlusten av marknadsandelar på grund av import från Kina. |
| --- | --- |

(175)

Precis som när det gällde utvecklingen av produktionsvolymen berodde ökningen av försäljningsvolymen mellan 2014 och 2016 på den ökade konsumtionen. Minskningen av försäljningsvolymen mellan 2016 och undersökningsperioden hade ett direkt samband med den fortsatta förlusten av marknadsandelar på grund av import från Kina.

| (176) | Unionsindustrins försäljning ökade i en mycket långsammare takt än utvecklingen av konsumtionen. Till följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel betydligt, från 76 % år 2014 till 53 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Unionsindustrins försäljning ökade i en mycket långsammare takt än utvecklingen av konsumtionen. Till följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel betydligt, från 76 % år 2014 till 53 % under undersökningsperioden.

4.4.2.3   Tillväxt

| (177) | Unionsindustrin kunde inte dra nytta av konsumtionstillväxten mellan 2014 och undersökningsperioden fullt ut. Konsumtionen ökade med 74 % och unionsindustrin lyckades endast öka sin försäljning med 21 %. Följaktligen förlorade unionsindustrin betydande marknadsandelar (23 procentenheter). På grund av dumpad import från Kina var unionsindustrin tvungen att minska sin tillverkning, försäljning, antalet anställda och kapacitet mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(177)

Unionsindustrin kunde inte dra nytta av konsumtionstillväxten mellan 2014 och undersökningsperioden fullt ut. Konsumtionen ökade med 74 % och unionsindustrin lyckades endast öka sin försäljning med 21 %. Följaktligen förlorade unionsindustrin betydande marknadsandelar (23 procentenheter). På grund av dumpad import från Kina var unionsindustrin tvungen att minska sin tillverkning, försäljning, antalet anställda och kapacitet mellan 2016 och undersökningsperioden.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (178) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 577 | 3 030 | 3 546 | 3 610 |
| Index | 100 | 118 | 138 | 140 |
| Produktivitet (enheter per anställd) | 327 | 326 | 312 | 302 |
| Index | 100 | 100 | 96 | 92 |
| Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(178)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2014

2015

2016

UP

Antal anställda

2 577

3 030

3 546

3 610

Index

Index

100

100

118

118

138

138

140

140

Produktivitet (enheter per anställd)

327

326

312

302

Index

Index

100

100

100

100

96

96

92

92

Källa: CONEBI, de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (179) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den största delen av denna ökning skedde mellan 2014 och 2016. Sysselsättningen ökade med 2 % mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(179)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den största delen av denna ökning skedde mellan 2014 och 2016. Sysselsättningen ökade med 2 % mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (180) | Eftersom sysselsättningen ökade snabbare än tillverkningen minskade produktiviteten med 8 %. |
| --- | --- |

(180)

Eftersom sysselsättningen ökade snabbare än tillverkningen minskade produktiviteten med 8 %.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (181) | Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(181)

Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser.

| (182) | Det finns ingen bevisning om tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(182)

Det finns ingen bevisning om tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (183) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/enhet) | 1 112 | 1 156 | 1 237 | 1 276 |
| Index | 100 | 104 | 111 | 115 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per enhet) | 1 068 | 1 134 | 1 173 | 1 234 |
| Index | 100 | 106 | 110 | 116 |
| Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(183)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2014

2015

2016

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/enhet)

1 112

1 156

1 237

1 276

Index

Index

100

100

104

104

111

111

115

115

Tillverkningskostnad per enhet (euro per enhet)

1 068

1 134

1 173

1 234

Index

Index

100

100

106

106

110

110

116

116

Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (184) | Det genomsnittliga försäljningspriset från de unionstillverkare som ingick i urvalet ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med ökningen av de genomsnittliga tillverkningskostnaderna, vilka ökade med 16 %. |
| --- | --- |

(184)

Det genomsnittliga försäljningspriset från de unionstillverkare som ingick i urvalet ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med ökningen av de genomsnittliga tillverkningskostnaderna, vilka ökade med 16 %.

| (185) | Eftersom de genomsnittliga kostnaderna och priserna påverkas av den produktmix som dessa tillverkare säljer, betyder detta inte att kostnaderna och priserna för en jämförbar produkt ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(185)

Eftersom de genomsnittliga kostnaderna och priserna påverkas av den produktmix som dessa tillverkare säljer, betyder detta inte att kostnaderna och priserna för en jämförbar produkt ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnad

| (186) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 38 348 | 37 042 | 34 818 | 34 659 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 90 |
| Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(186)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2014

2015

2016

UP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

38 348

37 042

34 818

34 659

Index

Index

100

100

97

97

91

91

90

90

Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (187) | Under skadeundersökningsperioden minskade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 10 % på grund av ökningen av antalet fabriksarbetare i förhållande till antalet anställda inom försäljning och administration. |
| --- | --- |

(187)

Under skadeundersökningsperioden minskade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd med 10 % på grund av ökningen av antalet fabriksarbetare i förhållande till antalet anställda inom försäljning och administration.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (188) | Lagernivåerna hos de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (enheter) | 59 375 | 73 521 | 90 573 | 98 412 |
| Index | 100 | 124 | 153 | 166 |
| Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(188)

Lagernivåerna hos de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lager

Lager

2014

2015

2016

UP

Utgående lager (enheter)

59 375

73 521

90 573

98 412

Index

Index

100

100

124

124

153

153

166

166

Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (189) | Nivån på de utgående lagren hos de fyra unionstillverkarna i urvalet ökade med 66 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(189)

Nivån på de utgående lagren hos de fyra unionstillverkarna i urvalet ökade med 66 % under skadeundersökningsperioden.

| (190) | Det ska noteras att lagernivåerna under undersökningsperioden mättes i slutet av september när lagernivåerna normalt sett är låga, eftersom det sammanfaller med slutet av försäljningssäsongen. Tvärtom mättes lagernivåerna under de andra perioderna i slutet av december när lagernivåerna normalt sett är höga inför nästa försäljningssäsong. |
| --- | --- |

(190)

Det ska noteras att lagernivåerna under undersökningsperioden mättes i slutet av september när lagernivåerna normalt sett är låga, eftersom det sammanfaller med slutet av försäljningssäsongen. Tvärtom mättes lagernivåerna under de andra perioderna i slutet av december när lagernivåerna normalt sett är höga inför nästa försäljningssäsong.

| (191) | Ökningen av lagernivåerna var därför betydande. Detta berodde på den allmänna marknadsutvecklingen och det faktum att produktionsvolymerna inte tillnärmelsevis motsvarade ökningen av konsumtionen samt på att försäljningsvolymerna ökade ännu långsammare än tillverkningen, vilket ledde till ökande lager, något framgår särskilt tydligt i slutet av undersökningsperioden |
| --- | --- |

(191)

Ökningen av lagernivåerna var därför betydande. Detta berodde på den allmänna marknadsutvecklingen och det faktum att produktionsvolymerna inte tillnärmelsevis motsvarade ökningen av konsumtionen samt på att försäljningsvolymerna ökade ännu långsammare än tillverkningen, vilket ledde till ökande lager, något framgår särskilt tydligt i slutet av undersökningsperioden

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (192) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen) | 2,7 | 4,3 | 3,8 | 3,4 |
| Index | 100 | 160 | 142 | 125 |
| Kassaflöde (euro) | 5 178 860 | – 5 433 666 | 17 079 409 | 4 955 399 |
| Index | 100 | – 105 | 330 | 96 |
| Kassaflöde (i procent av omsättningen) | 1,1 | – 1,0 | 2,5 | 0,6 |
| Index | 100 | – 89 | 218 | 55 |
| Investeringar (i euro) | 6 775 924 | 17 773 148 | 7 888 936 | 11 965 802 |
| Index | 100 | 262 | 116 | 177 |
| Räntabilitet (%) | 18 | 30 | 38 | 37 |
| Index | 100 | 164 | 213 | 203 |
| Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(192)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2014

2015

2016

UP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen)

2,7

4,3

3,8

3,4

Index

Index

100

100

160

160

142

142

125

125

Kassaflöde (euro)

5 178 860

– 5 433 666

17 079 409

4 955 399

Index

Index

100

100

– 105

– 105

330

330

96

96

Kassaflöde (i procent av omsättningen)

1,1

– 1,0

2,5

0,6

Index

Index

100

100

– 89

– 89

218

218

55

55

Investeringar (i euro)

6 775 924

17 773 148

7 888 936

11 965 802

Index

Index

100

100

262

262

116

116

177

177

Räntabilitet (%)

18

30

38

37

Index

Index

100

100

164

164

213

213

203

203

Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (193) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning.

| (194) | Vinstmarginalerna startade från en låg nivå på 2,7 % 2014, för att sedan öka till 4,3 % 2015 och därefter minska till 3,4 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(194)

Vinstmarginalerna startade från en låg nivå på 2,7 % 2014, för att sedan öka till 4,3 % 2015 och därefter minska till 3,4 % under undersökningsperioden.

| (195) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden och blev negativt 2015. Det täckte inte de investeringar som gjorts under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden och blev negativt 2015. Det täckte inte de investeringar som gjorts under skadeundersökningsperioden.

| (196) | Jämförelsen mellan vinstmarginalen som andel av omsättningen med det tillämpliga kassaflödet uttryckt på samma sätt visar på att vinst i mycket låg utsträckning omvandlades till kassaflöde beroende på variationerna i lagerhållning. |
| --- | --- |

(196)

Jämförelsen mellan vinstmarginalen som andel av omsättningen med det tillämpliga kassaflödet uttryckt på samma sätt visar på att vinst i mycket låg utsträckning omvandlades till kassaflöde beroende på variationerna i lagerhållning.

| (197) | Investeringarna ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden medan de endast svarade för 2 % av försäljningen. |
| --- | --- |

(197)

Investeringarna ökade med 77 % under skadeundersökningsperioden medan de endast svarade för 2 % av försäljningen.

| (198) | Räntabiliteten ökade med 103 % under skadeundersökningsperioden. Medan elcykelindustrin i strukturellt hänseende utgör en kontantintensiv verksamhet, krävs det inte några stora tillgångar för att bedriva verksamheten och i allmänhet utnyttjas befintliga tillgångar från tillverkningen av konventionella cyklar. I detta sammanhang är räntabiliteten av begränsad betydelse. |
| --- | --- |

(198)

Räntabiliteten ökade med 103 % under skadeundersökningsperioden. Medan elcykelindustrin i strukturellt hänseende utgör en kontantintensiv verksamhet, krävs det inte några stora tillgångar för att bedriva verksamheten och i allmänhet utnyttjas befintliga tillgångar från tillverkningen av konventionella cyklar. I detta sammanhang är räntabiliteten av begränsad betydelse.

| (199) | Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat vad gäller vinster och kassaflöde under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(199)

Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat vad gäller vinster och kassaflöde under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (200) | Mot bakgrund av den ökande dumpade importen från Kina kunde unionsindustrin inte dra fördel av tillväxten på marknaden för elcyklar. Försäljningen ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden medan konsumtionen ökade med 74 %. Under samma period förlorade unionsindustrin 23 procentenheter av marknadsandelarna, av vilka 18 % gick till kinesisk import som underskred unionsindustrins priser med 16 till 43 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(200)

Mot bakgrund av den ökande dumpade importen från Kina kunde unionsindustrin inte dra fördel av tillväxten på marknaden för elcyklar. Försäljningen ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden medan konsumtionen ökade med 74 %. Under samma period förlorade unionsindustrin 23 procentenheter av marknadsandelarna, av vilka 18 % gick till kinesisk import som underskred unionsindustrins priser med 16 till 43 % under undersökningsperioden.

| (201) | Pressen på försäljningen var kännbar med avseende på tillverkning, lager, kapacitet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning. Tillverkningen ökade i stort sett i samma takt som konsumtionen mellan 2014 och 2015 (+ 17 % respektive + 20 %). Efter 2015 tvingades unionsindustrin emellertid att omvärdera sin förväntade försäljning. Produktionstrenden avvek sedan i betydande och allt större utsträckning från den allmänna marknadsutvecklingen, där tillverkningen ökade med 12 procentenheter och konsumtionen med 54 procentenheter mellan 2015 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(201)

Pressen på försäljningen var kännbar med avseende på tillverkning, lager, kapacitet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning. Tillverkningen ökade i stort sett i samma takt som konsumtionen mellan 2014 och 2015 (+ 17 % respektive + 20 %). Efter 2015 tvingades unionsindustrin emellertid att omvärdera sin förväntade försäljning. Produktionstrenden avvek sedan i betydande och allt större utsträckning från den allmänna marknadsutvecklingen, där tillverkningen ökade med 12 procentenheter och konsumtionen med 54 procentenheter mellan 2015 och undersökningsperioden.

| (202) | Förutom under 2014 var produktionen emellertid systematiskt högre än försäljningen, vilket medförde en betydande ökning av lagernivåerna. Produktionskapaciteten som hade ökat i överensstämmelse med konsumtionen fram till 2016, minskade för att motverka försämringen av kapacitetsutnyttjandegraden, vilken minskade med 9 procentenheter mellan 2014 och 2016. |
| --- | --- |

(202)

Förutom under 2014 var produktionen emellertid systematiskt högre än försäljningen, vilket medförde en betydande ökning av lagernivåerna. Produktionskapaciteten som hade ökat i överensstämmelse med konsumtionen fram till 2016, minskade för att motverka försämringen av kapacitetsutnyttjandegraden, vilken minskade med 9 procentenheter mellan 2014 och 2016.

| (203) | Sammantaget minskade tillverkningen, lagernivåerna var högre än innan försäljningssäsongen, kapaciteten minskade, sysselsättningen avstannade medan importen från Kina ökade med 155 procentenheter mellan 2016 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(203)

Sammantaget minskade tillverkningen, lagernivåerna var högre än innan försäljningssäsongen, kapaciteten minskade, sysselsättningen avstannade medan importen från Kina ökade med 155 procentenheter mellan 2016 och undersökningsperioden.

| (204) | Prispressen och oförmågan att uppnå stordriftsfördelar på en gryende marknad gjorde att lönsamheten för unionsindustrin höll sig på en låg nivå under skadeundersökningsperioden. Denna låga vinstnivå och variationen i lager medförde låga kassaflöden som understeg investeringsnivån under skadeundersökningsperioden och ledde till ytterligare sårbarhet för denna kontantintensiva verksamhet som är starkt beroende av tillförd likviditet från banker. Fyra tillverkare gick i konkurs under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(204)

Prispressen och oförmågan att uppnå stordriftsfördelar på en gryende marknad gjorde att lönsamheten för unionsindustrin höll sig på en låg nivå under skadeundersökningsperioden. Denna låga vinstnivå och variationen i lager medförde låga kassaflöden som understeg investeringsnivån under skadeundersökningsperioden och ledde till ytterligare sårbarhet för denna kontantintensiva verksamhet som är starkt beroende av tillförd likviditet från banker. Fyra tillverkare gick i konkurs under undersökningsperioden.

| (205) | Skadeindikatorerna för tillväxt, marknadsandelar, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, vinstmarginaler, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga utvecklades negativt. Endast den starka underliggande ökade efterfrågan gjorde att andra indikatorer inte också blev negativa. |
| --- | --- |

(205)

Skadeindikatorerna för tillväxt, marknadsandelar, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, vinstmarginaler, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga utvecklades negativt. Endast den starka underliggande ökade efterfrågan gjorde att andra indikatorer inte också blev negativa.

| (206) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(206)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (207) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(207)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada.

| (208) | Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från övriga tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat och en påstådd inverkan på investeringar och kapacitetsökningar. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från övriga tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat och en påstådd inverkan på investeringar och kapacitetsökningar.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (209) | Priserna för den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser i en betydande utsträckning under undersökningsperioden, varvid prisunderskridandemarginalerna varierade mellan 16,2 % och 43,2 %. Under skadeundersökningsperioden förlorade unionsindustrin 23 procentenheter av marknadsandelarna på en marknad som växte med 74 % medan importen från Kina ökade med 250 % och ökade sin marknadsandel med 17 procentenheter från 18 % till 35 %. Pristrycket genom dumpad import från Kina gjorde att vinsten och kassaflödet hölls på nedpressade nivåer. |
| --- | --- |

(209)

Priserna för den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser i en betydande utsträckning under undersökningsperioden, varvid prisunderskridandemarginalerna varierade mellan 16,2 % och 43,2 %. Under skadeundersökningsperioden förlorade unionsindustrin 23 procentenheter av marknadsandelarna på en marknad som växte med 74 % medan importen från Kina ökade med 250 % och ökade sin marknadsandel med 17 procentenheter från 18 % till 35 %. Pristrycket genom dumpad import från Kina gjorde att vinsten och kassaflödet hölls på nedpressade nivåer.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (210) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | Volym (enheter) | 21 335 | 43 095 | 79 312 | 108 817 |
| Index | 100 | 202 | 372 | 510 |
| Marknadsandel (%) | 2 | 3 | 5 | 5 |
| Genomsnittligt pris (EUR) | 622 | 571 | 843 | 1 016 |
| Index | 100 | 92 | 135 | 163 |
| Vietnam | Volym (enheter) | 37 892 | 74 259 | 91 468 | 101 376 |
| Index | 100 | 196 | 241 | 268 |
| Marknadsandel (%) | 3 | 5 | 5 | 5 |
| Genomsnittligt pris (EUR) | 435 | 539 | 542 | 570 |
| Index | 100 | 124 | 125 | 131 |
| Schweiz | Volym (enheter) | 883 | 14 310 | 30 477 | 28 440 |
| Index | 100 | 1 621 | 3 452 | 3 221 |
| Marknadsandel (%) | 0 | 1 | 2 | 1 |
| Genomsnittligt pris (EUR) | 1 140 | 1 391 | 1 606 | 1 606 |
| Index | 100 | 122 | 141 | 141 |
| Japan | Volym (enheter) | 16 994 | 4 217 | 1 613 | 1 710 |
| Index | 100 | 25 | 9 | 10 |
| Marknadsandel (%) | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Genomsnittligt pris (EUR) | 1 098 | 1 406 | 1 687 | 952 |
| Index | 100 | 128 | 154 | 87 |
| Totalt alla tredjeländer utom Kina | Volym (enheter) | 77 104 | 135 881 | 202 870 | 240 343 |
| Index | 100 | 176 | 263 | 312 |
| Marknadsandel (%) | 7 | 10 | 12 | 12 |
| Genomsnittligt pris (EUR) | 641 | 666 | 828 | 897 |
| Index | 100 | 104 | 129 | 140 |
| Källa: Eurostat. |

(210)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2014

2015

2016

UP

Taiwan

Volym (enheter)

21 335

43 095

79 312

108 817

Index

Index

100

100

202

202

372

372

510

510

Marknadsandel (%)

2

3

5

5

Genomsnittligt pris (EUR)

622

571

843

1 016

Index

Index

100

100

92

92

135

135

163

163

Vietnam

Volym (enheter)

37 892

74 259

91 468

101 376

Index

Index

100

100

196

196

241

241

268

268

Marknadsandel (%)

3

5

5

5

Genomsnittligt pris (EUR)

435

539

542

570

Index

Index

100

100

124

124

125

125

131

131

Schweiz

Volym (enheter)

883

14 310

30 477

28 440

Index

Index

100

100

1 621

1 621

3 452

3 452

3 221

3 221

Marknadsandel (%)

0

1

2

1

Genomsnittligt pris (EUR)

1 140

1 391

1 606

1 606

Index

Index

100

100

122

122

141

141

141

141

Japan

Volym (enheter)

16 994

4 217

1 613

1 710

Index

Index

100

100

25

25

9

9

10

10

Marknadsandel (%)

1

0

0

0

Genomsnittligt pris (EUR)

1 098

1 406

1 687

952

Index

Index

100

100

128

128

154

154

87

87

Totalt alla tredjeländer utom Kina

Volym (enheter)

77 104

135 881

202 870

240 343

Index

Index

100

100

176

176

263

263

312

312

Marknadsandel (%)

7

10

12

12

Genomsnittligt pris (EUR)

641

666

828

897

Index

Index

100

100

104

104

129

129

140

140

Källa: Eurostat.

Källa:

| (211) | Importvolymen från övriga tredjeländer än Kina utvecklades starkt och ökade sin marknadsandel från 7 % 2014 (77 000 enheter) till 12 % (240 000 under undersökningsperioden). Denna ökningstakt minskade emellertid när de kinesiska exportörerna förstärkte sin verksamhet efter 2015. |
| --- | --- |

(211)

Importvolymen från övriga tredjeländer än Kina utvecklades starkt och ökade sin marknadsandel från 7 % 2014 (77 000 enheter) till 12 % (240 000 under undersökningsperioden). Denna ökningstakt minskade emellertid när de kinesiska exportörerna förstärkte sin verksamhet efter 2015.

| (212) | Denna import härstammade nästan uteslutande från Taiwan och Vietnam. Efter 2015 noterade kommissionen emellertid en långsammare ökning av importen från Vietnam, vilket kan förklaras av en betydande och ökande prisskillnad i förhållande till import från Kina. På liknande sätt ägde den fortsatta ökningen av import från Taiwan rum mot bakgrund av en lika betydande prisökning, vilket talar för att denna import kan ha utvecklat sig mot de högre prissegmenten på marknaden. |
| --- | --- |

(212)

Denna import härstammade nästan uteslutande från Taiwan och Vietnam. Efter 2015 noterade kommissionen emellertid en långsammare ökning av importen från Vietnam, vilket kan förklaras av en betydande och ökande prisskillnad i förhållande till import från Kina. På liknande sätt ägde den fortsatta ökningen av import från Taiwan rum mot bakgrund av en lika betydande prisökning, vilket talar för att denna import kan ha utvecklat sig mot de högre prissegmenten på marknaden.

| (213) | I genomsnitt var priserna för import från Taiwan och Vietnam lägre än priserna från unionsindustrin. Mot bakgrund av den stora prisvariationen på elcyklar kan kommissionen emellertid inte dra slutsatsen att denna import underskrider unionsindustrins priser vid en jämförelse mellan likvärdiga elcyklar. Dessutom ökade deras genomsnittliga priser medan de genomsnittliga priserna för import från Kina minskade. |
| --- | --- |

(213)

I genomsnitt var priserna för import från Taiwan och Vietnam lägre än priserna från unionsindustrin. Mot bakgrund av den stora prisvariationen på elcyklar kan kommissionen emellertid inte dra slutsatsen att denna import underskrider unionsindustrins priser vid en jämförelse mellan likvärdiga elcyklar. Dessutom ökade deras genomsnittliga priser medan de genomsnittliga priserna för import från Kina minskade.

| (214) | Skillnaden mellan priserna på importen från Vietnam och unionsindustrins priser var emellertid betydande och det kan inte uteslutas att de har bidragit marginellt till skadan. Importen från Vietnam upphörde emellertid att vinna marknadsandelar efter 2015 och deras volymer förblev små. |
| --- | --- |

(214)

Skillnaden mellan priserna på importen från Vietnam och unionsindustrins priser var emellertid betydande och det kan inte uteslutas att de har bidragit marginellt till skadan. Importen från Vietnam upphörde emellertid att vinna marknadsandelar efter 2015 och deras volymer förblev små.

| (215) | Importen från alla andra länder än Kina minskade således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast ha haft en marginell inverkan på skadan. |
| --- | --- |

(215)

Importen från alla andra länder än Kina minskade således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast ha haft en marginell inverkan på skadan.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (216) | Exportvolymen för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2014 | 2015 | 2016 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (enheter) | 5 539 | 14 529 | 24 922 | 21 548 |
| Index | 100 | 262 | 450 | 389 |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 570 | 680 | 676 | 907 |
| Index | 100 | 43 | 43 | 58 |
| Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(216)

Exportvolymen för de fyra unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2014

2015

2016

UP

Exportvolym (enheter)

5 539

14 529

24 922

21 548

Index

Index

100

100

262

262

450

450

389

389

Genomsnittligt pris (i euro)

1 570

680

676

907

Index

Index

100

100

43

43

43

43

58

58

Källa: De unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (217) | Exporten från de unionstillverkare som ingår i urvalet till länder utanför EU var försumbar (3 % av den totala försäljningsvolymen under skadeundersökningsperioden). Inte ens om minskningen av det genomsnittliga priset beaktas kan unionsindustrins exportresultat ha orsakat skadan. |
| --- | --- |

(217)

Exporten från de unionstillverkare som ingår i urvalet till länder utanför EU var försumbar (3 % av den totala försäljningsvolymen under skadeundersökningsperioden). Inte ens om minskningen av det genomsnittliga priset beaktas kan unionsindustrins exportresultat ha orsakat skadan.

5.2.3   Investeringar och kapacitetsökningar

Investeringar och kapacitetsökningar

| (218) | CCCME hävdade att de investeringarna i kapacitet som gjordes 2016 medförde ett överskott av produktionskapacitet som överskred alla realistiska försäljningsprognoser, vilket både minskade kapacitetsutnyttjandet väsentligen och påverkade lönsamheten allvarligt. |
| --- | --- |

(218)

CCCME hävdade att de investeringarna i kapacitet som gjordes 2016 medförde ett överskott av produktionskapacitet som överskred alla realistiska försäljningsprognoser, vilket både minskade kapacitetsutnyttjandet väsentligen och påverkade lönsamheten allvarligt.

| (219) | Kommissionen avvisade detta påstående. För det första kan man inte säga att investeringarna i kapacitet överskred alla realistiska försäljningsprognoser. Såsom visas i tabell 5 ovan, ökade produktionskapaciteten med 300 000 enheter mellan 2015 och 2016. Detta överensstämde helt med konsumtionsökningen mellan 2015 och 2016, vilken även var 300 000 enheter såsom visas i tabell 2 ovan. På grund av illojalt tryck genom dumpad kinesisk import minskade unionsindustrin därefter sin produktionskapacitet mellan 2016 och undersökningsperioden med mer än 150 000 enheter, trots en ytterligare tillväxt på marknaden med över 300 000 enheter. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen avvisade detta påstående. För det första kan man inte säga att investeringarna i kapacitet överskred alla realistiska försäljningsprognoser. Såsom visas i tabell 5 ovan, ökade produktionskapaciteten med 300 000 enheter mellan 2015 och 2016. Detta överensstämde helt med konsumtionsökningen mellan 2015 och 2016, vilken även var 300 000 enheter såsom visas i tabell 2 ovan. På grund av illojalt tryck genom dumpad kinesisk import minskade unionsindustrin därefter sin produktionskapacitet mellan 2016 och undersökningsperioden med mer än 150 000 enheter, trots en ytterligare tillväxt på marknaden med över 300 000 enheter.

| (220) | För det andra noterade kommissionen att kapitalutgifterna inte låg på en hög nivå. De utgjorde tvärtom mindre än 2 % av den totala omsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin omvandlade befintliga produktionslinjer och kapacitetsökningen drev därför inte upp kapitalutgifterna i någon betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(220)

För det andra noterade kommissionen att kapitalutgifterna inte låg på en hög nivå. De utgjorde tvärtom mindre än 2 % av den totala omsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin omvandlade befintliga produktionslinjer och kapacitetsökningen drev därför inte upp kapitalutgifterna i någon betydande utsträckning.

| (221) | För det tredje beaktades inte kapitalutgifter för lönsamheten (utom för avskrivning och amortering, vilka inte ökade väsentligen) eller kassaflödet (vilka är på operativ nivå). Därför var det inte korrekt att tolka någon av dessa indikatorer på grundval av investeringsnivån. |
| --- | --- |

(221)

För det tredje beaktades inte kapitalutgifter för lönsamheten (utom för avskrivning och amortering, vilka inte ökade väsentligen) eller kassaflödet (vilka är på operativ nivå). Därför var det inte korrekt att tolka någon av dessa indikatorer på grundval av investeringsnivån.

| (222) | Slutligen visade kommissionens indikatorer att produktionskostnaderna ökade i överensstämmelse med försäljningspriserna. Följaktligen kan det inte påstås att kapacitetsökningen påverkade tillverkningskostnaderna på ett oproportionerligt sätt. |
| --- | --- |

(222)

Slutligen visade kommissionens indikatorer att produktionskostnaderna ökade i överensstämmelse med försäljningspriserna. Följaktligen kan det inte påstås att kapacitetsökningen påverkade tillverkningskostnaderna på ett oproportionerligt sätt.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (223) | Kommissionen fastställde preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen fastställde preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina.

| (224) | Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (225) | De övriga faktorer som identifierats, såsom importen från övriga tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat och en påstådd inverkan på investeringar och kapacitetsökningar, konstaterades preliminärt inte minska det orsakssamband som fastställts, inte ens om hänsyn togs till deras eventuella sammantagna verkan. |
| --- | --- |

(225)

De övriga faktorer som identifierats, såsom importen från övriga tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat och en påstådd inverkan på investeringar och kapacitetsökningar, konstaterades preliminärt inte minska det orsakssamband som fastställts, inte ens om hänsyn togs till deras eventuella sammantagna verkan.

| (226) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, oavsett om de bedömdes var och en för sig eller sammantaget, inte minskade orsakssambandet mellan skadan och den dumpade importen. |
| --- | --- |

(226)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, oavsett om de bedömdes var och en för sig eller sammantaget, inte minskade orsakssambandet mellan skadan och den dumpade importen.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (227) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(227)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

6.1   Leverantörernas intresse

Leverantörernas intresse

| (228) | CONEBI, som samordnar nationella intresseorganisationer som både företräder cykeltillverkare och leverantörer av delar stödde införandet av åtgärder. Inga leverantörer lämnade emellertid individuella synpunkter i denna undersökning. |
| --- | --- |

(228)

CONEBI, som samordnar nationella intresseorganisationer som både företräder cykeltillverkare och leverantörer av delar stödde införandet av åtgärder. Inga leverantörer lämnade emellertid individuella synpunkter i denna undersökning.

| (229) | Enligt de siffror som CONEBI har lämnat, tillverkas cykeldelarna (både för elcyklar och konventionella cyklar) av 424 företag i 19 medlemsstater, som sysselsätter nästan 21 000 anställda, vilka investerade över 660 miljoner euro i tillverkning och innovation år 2016. |
| --- | --- |

(229)

Enligt de siffror som CONEBI har lämnat, tillverkas cykeldelarna (både för elcyklar och konventionella cyklar) av 424 företag i 19 medlemsstater, som sysselsätter nästan 21 000 anställda, vilka investerade över 660 miljoner euro i tillverkning och innovation år 2016.

| (230) | Kommissionen drar preliminärt slutsatsen att det gynnar unionsindustrins leverantörer att en antidumpningstull införs. |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen drar preliminärt slutsatsen att det gynnar unionsindustrins leverantörer att en antidumpningstull införs.

6.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (231) | Unionsindustrin består av såväl stora som små och medelstora företag och hade ca 3 600 anställda som var direkt sysselsatta, utspridda på tolv medlemsstater under skadeundersökningsperioden. Eftersom konsumtionen av elcyklar fortfarande utgör en liten andel av den sammantagna cykelmarknaden, medför den snabba förskjutningen av efterfrågan från konventionella cyklar till elcyklar dessutom en strukturell utmaning när det gäller att bibehålla verksamhetsnivån, mervärdet och arbetstillfällena inom hela cykelindustrin. |
| --- | --- |

(231)

Unionsindustrin består av såväl stora som små och medelstora företag och hade ca 3 600 anställda som var direkt sysselsatta, utspridda på tolv medlemsstater under skadeundersökningsperioden. Eftersom konsumtionen av elcyklar fortfarande utgör en liten andel av den sammantagna cykelmarknaden, medför den snabba förskjutningen av efterfrågan från konventionella cyklar till elcyklar dessutom en strukturell utmaning när det gäller att bibehålla verksamhetsnivån, mervärdet och arbetstillfällena inom hela cykelindustrin.

| (232) | Såsom framgår av avsnitt 4.4.4 visar analysen av hur skadeindikatorerna utvecklats sedan början av skadeundersökningsperioden att hela unionsindustrin fått en försämrad situation och påverkats negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(232)

Såsom framgår av avsnitt 4.4.4 visar analysen av hur skadeindikatorerna utvecklats sedan början av skadeundersökningsperioden att hela unionsindustrin fått en försämrad situation och påverkats negativt av den dumpade importen.

| (233) | Det är kommissionens avsikt att införandet av en provisorisk antidumpningstull ska göra det möjligt för alla tillverkare att omfattas av rättvisa handelsvillkor när de bedriver sin verksamhet på unionsmarknaden. Vidtas inga åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(233)

Det är kommissionens avsikt att införandet av en provisorisk antidumpningstull ska göra det möjligt för alla tillverkare att omfattas av rättvisa handelsvillkor när de bedriver sin verksamhet på unionsmarknaden. Vidtas inga åtgärder är det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare.

| (234) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en antidumpningstull införs. |
| --- | --- |

(234)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en antidumpningstull införs.

6.3   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (235) | CEIEB gav sig till känna för att motsätta sig införandet av åtgärder. Organisationen företräder 21 importörer från sju medlemsstater. |
| --- | --- |

(235)

CEIEB gav sig till känna för att motsätta sig införandet av åtgärder. Organisationen företräder 21 importörer från sju medlemsstater.

| (236) | Elva av CEIEB:s medlemmar deltog i stickprovsförfarandet. Dessutom motsatte sig två företag utanför denna sammanslutning också införandet av antidumpningsåtgärder. Sammantaget företräder de 13 företag för vilka importvolymen är känd 10 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(236)

Elva av CEIEB:s medlemmar deltog i stickprovsförfarandet. Dessutom motsatte sig två företag utanför denna sammanslutning också införandet av antidumpningsåtgärder. Sammantaget företräder de 13 företag för vilka importvolymen är känd 10 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden.

| (237) | Inlagorna från de importörer som ingick i urvalet visade att införandet av tullar i varje fall tillfälligt sannolikt skulle påverka deras försörjningskedjor och hota deras finansiella ställning om de inte kunde överföra de ökade kostnader som tullen medför till sina kunder. |
| --- | --- |

(237)

Inlagorna från de importörer som ingick i urvalet visade att införandet av tullar i varje fall tillfälligt sannolikt skulle påverka deras försörjningskedjor och hota deras finansiella ställning om de inte kunde överföra de ökade kostnader som tullen medför till sina kunder.

| (238) | Inlagorna från de importörer som ingick i urvalet visade även att de största importörerna kunde köpa in lämpliga elcyklar och/eller hade potentiella eventuella alternativa försörjningskällor utanför Kina, inbegripet unionsindustrin. Dessa importörer sysselsätter de flesta av de anställda som det hänvisas till i skäl 236. |
| --- | --- |

(238)

Inlagorna från de importörer som ingick i urvalet visade även att de största importörerna kunde köpa in lämpliga elcyklar och/eller hade potentiella eventuella alternativa försörjningskällor utanför Kina, inbegripet unionsindustrin. Dessa importörer sysselsätter de flesta av de anställda som det hänvisas till i skäl 236.

| (239) | Importstatistiken visar att Vietnam och Taiwan tillhandahöll betydande volymer av elcyklar till europeiska importörer. Det är även sannolikt att andra länder som har en framträdande ställning inom tillverkningen av konventionella cyklar eventuellt skulle kunna leverera till importörer. |
| --- | --- |

(239)

Importstatistiken visar att Vietnam och Taiwan tillhandahöll betydande volymer av elcyklar till europeiska importörer. Det är även sannolikt att andra länder som har en framträdande ställning inom tillverkningen av konventionella cyklar eventuellt skulle kunna leverera till importörer.

| (240) | I detta hänseende noterar kommissionen att införandet av tullar på import av konventionella cyklar från Kina inte stängde unionsmarknaden för import utan tvärtom gjorde att antalet länder som tillhandahöll konventionella cyklar utvidgades. På stora marknader där det inte har införts några åtgärder för konventionella cyklar från Kina såsom Förenta staterna och Japan utgjorde importen tvärtom 99 %, respektive 90 % av marknaden och den största delen av denna import kom från Kina. |
| --- | --- |

(240)

I detta hänseende noterar kommissionen att införandet av tullar på import av konventionella cyklar från Kina inte stängde unionsmarknaden för import utan tvärtom gjorde att antalet länder som tillhandahöll konventionella cyklar utvidgades. På stora marknader där det inte har införts några åtgärder för konventionella cyklar från Kina såsom Förenta staterna och Japan utgjorde importen tvärtom 99 %, respektive 90 % av marknaden och den största delen av denna import kom från Kina.

| (241) | Kommissionen noterade att cykelindustrin består av mer än 450 tillverkare, av vilka endast 37 för närvarande tillverkar elcyklar. Dessutom tillhandahåller de nuvarande tillverkarna av elcyklar redan en rad olika elcyklar och kan öka sin produktionskapacitet under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen noterade att cykelindustrin består av mer än 450 tillverkare, av vilka endast 37 för närvarande tillverkar elcyklar. Dessutom tillhandahåller de nuvarande tillverkarna av elcyklar redan en rad olika elcyklar och kan öka sin produktionskapacitet under normala marknadsförhållanden.

| (242) | Även om införandet av tullar skulle kunna ha negativ verkan för ett antal, främst små, importörer, kan den negativa inverkan som införandet av tullarna medför begränsas genom möjligheten att förvärva lämpliga cyklar till rättvisa priser från unionsindustrin, från övriga tredjeländer och från Kina. |
| --- | --- |

(242)

Även om införandet av tullar skulle kunna ha negativ verkan för ett antal, främst små, importörer, kan den negativa inverkan som införandet av tullarna medför begränsas genom möjligheten att förvärva lämpliga cyklar till rättvisa priser från unionsindustrin, från övriga tredjeländer och från Kina.

| (243) | Kommissionen drog därför slutsatsen att åläggandet av tullar inte ligger i importörernas intresse, men att den sannolika negativa inverkan på importörerna inte väger tyngre än åtgärdernas positiva verkningar för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen drog därför slutsatsen att åläggandet av tullar inte ligger i importörernas intresse, men att den sannolika negativa inverkan på importörerna inte väger tyngre än åtgärdernas positiva verkningar för unionsindustrin.

6.4   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (244) | The European Cyclists' Federation (nedan kallad ECF) gav sig till känna i undersökningen. EFC företräder organisationer och sammanslutningar av cyklister. EFC hävdade att priset inte är den avgörande faktorn för huruvida människor cyklar mer eller mindre och tillhandahöll bevisning för att människor cyklar mer i länder där cyklar och elcyklar kostar mer. |
| --- | --- |

(244)

The European Cyclists' Federation (nedan kallad ECF) gav sig till känna i undersökningen. EFC företräder organisationer och sammanslutningar av cyklister. EFC hävdade att priset inte är den avgörande faktorn för huruvida människor cyklar mer eller mindre och tillhandahöll bevisning för att människor cyklar mer i länder där cyklar och elcyklar kostar mer.

ECF

| (245) | Detta mönster styrks genom en inlaga från sammanslutningen av importörer som motsätter sig åtgärderna, vilket visade att de länder där införandet av elcyklar ökar snabbast är de länder där elcyklar i genomsnitt är dyrast. |
| --- | --- |

(245)

Detta mönster styrks genom en inlaga från sammanslutningen av importörer som motsätter sig åtgärderna, vilket visade att de länder där införandet av elcyklar ökar snabbast är de länder där elcyklar i genomsnitt är dyrast.

| (246) | Sammanslutningen av importörer hävdade även att det fanns en stark koppling mellan priserna på elcyklar, den nationella cykelkulturen, kvaliteten på infrastrukturen och införandet av elcyklar. |
| --- | --- |

(246)

Sammanslutningen av importörer hävdade även att det fanns en stark koppling mellan priserna på elcyklar, den nationella cykelkulturen, kvaliteten på infrastrukturen och införandet av elcyklar.

| (247) | ECF stöder marknadsförhållanden som främjar kvalitet, innovation och tjänster. Om dumpning i sig fastställs hävdar ECF att det skulle påverka utvecklingen av elcyklar negativt och således även utvecklingen mot ett grönare Europa som erbjuder sina medborgare effektivare rörlighet. |
| --- | --- |

(247)

ECF stöder marknadsförhållanden som främjar kvalitet, innovation och tjänster. Om dumpning i sig fastställs hävdar ECF att det skulle påverka utvecklingen av elcyklar negativt och således även utvecklingen mot ett grönare Europa som erbjuder sina medborgare effektivare rörlighet.

| (248) | Å andra sidan har sammanslutningen av importörer som motsätter sig införandet av åtgärder hävdat att åtgärderna skulle hindra kinesiska tillverkare från att leverera produkter i lägre prissegment samt från att utveckla produkter i mellan- och högre prissegment, vilket skulle leda till minskad konkurrens. Eftersom unionsindustrin påstås vara verksam inom mellan- och högre prissegment, skulle detta i sin tur leda till minskade valmöjligheter och högre priser för europeiska konsumenter. |
| --- | --- |

(248)

Å andra sidan har sammanslutningen av importörer som motsätter sig införandet av åtgärder hävdat att åtgärderna skulle hindra kinesiska tillverkare från att leverera produkter i lägre prissegment samt från att utveckla produkter i mellan- och högre prissegment, vilket skulle leda till minskad konkurrens. Eftersom unionsindustrin påstås vara verksam inom mellan- och högre prissegment, skulle detta i sin tur leda till minskade valmöjligheter och högre priser för europeiska konsumenter.

| (249) | Undersökningen har visat att unionsindustrin är aktiv i alla marknadssegment, inbegripet ingångsprodukter. Åtgärderna förväntas förstärka och diversifiera tillhandahållandet av elcyklar genom att återställa konkurrens på lika villkor. Det ska erinras om att införandet av åtgärder för konventionella cyklar inte minskade konsumenternas valmöjligheter, utan ökade mångfalden av leverantörer samt deras ursprungsländer. Argumentet ansågs därför sakna grund och måste avvisas. |
| --- | --- |

(249)

Undersökningen har visat att unionsindustrin är aktiv i alla marknadssegment, inbegripet ingångsprodukter. Åtgärderna förväntas förstärka och diversifiera tillhandahållandet av elcyklar genom att återställa konkurrens på lika villkor. Det ska erinras om att införandet av åtgärder för konventionella cyklar inte minskade konsumenternas valmöjligheter, utan ökade mångfalden av leverantörer samt deras ursprungsländer. Argumentet ansågs därför sakna grund och måste avvisas.

| (250) | Medan införandet av åtgärder förväntas leda till ett återinförande av marknadspriser som i praktiken är högre än dumpade priser, utgör priset en vägledande faktor för konsumenternas val och den sannolika påverkan på konsumentpriserna måste balanseras genom en jämförelse mellan kostnaderna och fördelarna med alternativ till elcyklar såsom bilar, motorcyklar eller skotrar. |
| --- | --- |

(250)

Medan införandet av åtgärder förväntas leda till ett återinförande av marknadspriser som i praktiken är högre än dumpade priser, utgör priset en vägledande faktor för konsumenternas val och den sannolika påverkan på konsumentpriserna måste balanseras genom en jämförelse mellan kostnaderna och fördelarna med alternativ till elcyklar såsom bilar, motorcyklar eller skotrar.

| (251) | Kommissionen fann att konsumenternas intresse inte kan anses vara begränsat till den inverkan på priset det får att import från Kina fastställs till en icke-skadevållande nivå. Det finns tvärtom ytterligare bevisning för att konsumenternas val påverkas av andra faktorer såsom variation, kvalitet, innovation och tjänster, vilket enbart kan uppnås under normala marknadsförhållanden med rättvis och öppen konkurrens. |
| --- | --- |

(251)

Kommissionen fann att konsumenternas intresse inte kan anses vara begränsat till den inverkan på priset det får att import från Kina fastställs till en icke-skadevållande nivå. Det finns tvärtom ytterligare bevisning för att konsumenternas val påverkas av andra faktorer såsom variation, kvalitet, innovation och tjänster, vilket enbart kan uppnås under normala marknadsförhållanden med rättvis och öppen konkurrens.

| (252) | Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärderna inte skulle inverka i orimlig utsträckning på konsumenternas situation och att de skulle bidra till en hållbar utveckling av elcyklar i Europa och de ytterligare fördelarna för samhället som detta medför i form av miljöskydd och förbättrad rörlighet. |
| --- | --- |

(252)

Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärderna inte skulle inverka i orimlig utsträckning på konsumenternas situation och att de skulle bidra till en hållbar utveckling av elcyklar i Europa och de ytterligare fördelarna för samhället som detta medför i form av miljöskydd och förbättrad rörlighet.

6.5   Andra parters intresse

Andra parters intresse

| (253) | Slutligen gav sig den europeiska fackföreningen IndustriAll till känna för att uttrycka oro över den dumpade importens negativa inverkan på unionsindustrins tillstånd och sitt stöd för åtgärder för att säkerställa lika villkor och fortsatt stark sysselsättning i unionen. |
| --- | --- |

(253)

Slutligen gav sig den europeiska fackföreningen IndustriAll till känna för att uttrycka oro över den dumpade importens negativa inverkan på unionsindustrins tillstånd och sitt stöd för åtgärder för att säkerställa lika villkor och fortsatt stark sysselsättning i unionen.

6.6   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (254) | Även om det inte kan uteslutas att åtgärderna får negativ verkan för mindre importörer av den berörda produkten och på konsumentpriserna, väger detta inte tyngre än fördelarna för leverantörerna, unionsindustrin och konsumenterna. |
| --- | --- |

(254)

Även om det inte kan uteslutas att åtgärderna får negativ verkan för mindre importörer av den berörda produkten och på konsumentpriserna, väger detta inte tyngre än fördelarna för leverantörerna, unionsindustrin och konsumenterna.

| (255) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(255)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (256) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen från Kina vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(256)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen från Kina vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (257) | För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(257)

För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (258) | Skadan undanröjs om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och erhåller en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(258)

Skadan undanröjs om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och erhåller en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (259) | För att fastställa den vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden använde kommissionen sig av den vinst på försäljningen till icke-närstående kunder som använts för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(259)

För att fastställa den vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden använde kommissionen sig av den vinst på försäljningen till icke-närstående kunder som använts för fastställandet av nivån för undanröjande av skada.

| (260) | Vinstmålet fastställdes preliminärt till 4,3 %, vilket är unionsindustrins största genomsnittliga vinstmarginal under skadeundersökningsperioden. De unionstillverkare som ingick i urvalet kunde inte tillhandahålla någon vinstmarginal för tillverkningen av elcyklar före 2014. |
| --- | --- |

(260)

Vinstmålet fastställdes preliminärt till 4,3 %, vilket är unionsindustrins största genomsnittliga vinstmarginal under skadeundersökningsperioden. De unionstillverkare som ingick i urvalet kunde inte tillhandahålla någon vinstmarginal för tillverkningen av elcyklar före 2014.

| (261) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(261)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga totala importvärdet cif.

| (262) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 123–127). |
| --- | --- |

(262)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 123–127).

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (263) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av elcyklar med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört nivåerna för undanröjande av skada och dumpningsmarginalerna. Storleken på tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpningsmarginalen eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst. |
| --- | --- |

(263)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av elcyklar med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört nivåerna för undanröjande av skada och dumpningsmarginalerna. Storleken på tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpningsmarginalen eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst.

| (264) | På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal | Nivå för undanröjande av skada | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % | 77,6 % | 77,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % | 27,5 % | 27,5 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % | 21,8 % | 21,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilagan) | 51,0 % | 37,0 % | 37,0 % |
| Alla övriga företag | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |

(264)

På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal

Nivå för undanröjande av skada

Provisorisk antidumpningstull

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

77,6 %

77,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

27,5 %

27,5 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

21,8 %

21,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

83,6 %

83,6 %

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilagan)

51,0 %

37,0 %

37,0 %

Alla övriga företag

106,4 %

83,6 %

83,6 %

| (265) | Kommissionen har gjort import av den berörda produkten till föremål för registrering enligt registreringsförordningen för att det ska vara möjligt att retroaktivt tillämpa antidumpningsåtgärder och utjämningsåtgärder i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen och artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen. |
| --- | --- |

(265)

Kommissionen har gjort import av den berörda produkten till föremål för registrering enligt registreringsförordningen för att det ska vara möjligt att retroaktivt tillämpa antidumpningsåtgärder och utjämningsåtgärder i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen och artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen.

| (266) | När det gäller den pågående antidumpningsundersökningen och med tanke på ovanstående resultat, bör registreringen av import med avseende på antidumpningsundersökningen enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra. |
| --- | --- |

(266)

När det gäller den pågående antidumpningsundersökningen och med tanke på ovanstående resultat, bör registreringen av import med avseende på antidumpningsundersökningen enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra.

| (267) | Vad gäller den parallella antisubventionsundersökningen bör registreringen av import av den berörda produkten enligt artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta. |
| --- | --- |

(267)

Vad gäller den parallella antisubventionsundersökningen bör registreringen av import av den berörda produkten enligt artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta.

| (268) | Det är i detta skede av förfarandet inte möjligt att fatta något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(268)

Det är i detta skede av förfarandet inte möjligt att fatta något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna.

| (269) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(269)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (270) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (9). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(270)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (9). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig för företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

9

Europeiska unionens officiella tidning

| (271) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara vara tillämpliga på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även på de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(271)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara vara tillämpliga på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även på de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (272) | Enligt god förvaltningspraxis uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(272)

Enligt god förvaltningspraxis uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (273) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(273)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en provisorisk antidumpningstull på import av pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor, som har sitt ursprung i Kina, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8711 60 10 och ex 8711 60 90 (Taric-nummer 8711609010).

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 77,6 % | C382 |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 27,5 % | C383 |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 21,8 % | C384 |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 83,6 % | C385 |
| Andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare som är förtecknade i bilagan | 37,0 % | Se bilagan |
| Alla övriga företag | 83,6 % | C999 |

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

77,6 %

C382

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

27,5 %

C383

Jinhua Vision Industry Co., Ltd och Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

21,8 %

C384

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

83,6 %

C385

Andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare som är förtecknade i bilagan

37,0 %

Se bilagan

Alla övriga företag

83,6 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att de elcyklar som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Kina. Jag intygar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter kan inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 kan inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

I artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2018/671 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed, i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2016/1037, att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen till unionen av pedalassisterade cyklar med en elektrisk hjälpmotor, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8711 60 10 och ex 8711 60 90 (Taric-nummer 8711609010) och som har sitt ursprung i Kina.”

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 353, 20.10.2017, s. 19.

2

(3)  
  EUT C 440, 21.12.2017, s. 22.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/671 av den 2 maj 2018 om registrering av import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 113, 3.5.2018, s. 4).

4

(5)  Klagomålet, bilaga 10.

5

(6)  Klagomålet, bilaga 9.

6

(7)  Högsta kontinuerliga märkeffekt.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

8

(9)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN.

9

---

BILAGA

| Företagets namn | Provins | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd | Jiangsu | C386 |
| Active Cycles Co., Ltd | Jiangsu | C387 |
| Aigeni Technology Co., Ltd | Jiangsu | C388 |
| Aima Technology Group Co., Ltd | Tianjin | C389 |
| Alco Electronics (Dongguan) Limited | Guangdong | C390 |
| Beijing Tsinova Technology Co., Ltd | Beijing | C391 |
| Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd | Jiangsu | C392 |
| Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C393 |
| Changzhou Hj Pedal Co., Ltd | Jiangsu | C394 |
| Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C395 |
| Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C396 |
| Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C397 |
| Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd | Jiangsu | C398 |
| Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd | Tianjin | C399 |
| Cycleman E-Vehicle Ltd, Co. | Jiangsu | C400 |
| Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd | Guangdong | C401 |
| Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd och Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd | Guangdong | C402 |
| Eco International Elebike Co., Ltd | Jiangsu | C403 |
| Everestt International Industries Ltd | Jiangsu | C404 |
| Foshan Lano Bike Co., Ltd | Guangdong | C405 |
| Foshan Zenith Sports Co., Ltd | Guangdong | C406 |
| Geoby Advance Technology Co., Ltd | Jiangsu | C407 |
| Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd | Guangdong | C408 |
| Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd | Guangdong | C409 |
| Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd | Guangzhou | C410 |
| Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd | Zhejiang | C411 |
| Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd | Zhejiang | C412 |
| Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd | Zhejiang | C413 |
| Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd | Guangdong | C414 |
| Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C415 |
| Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C416 |
| Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd | Jiangsu | C417 |
| Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd | Zhejiang | C418 |
| Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd | Zhejiang | C419 |
| Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C420 |
| Jinhua Jobo Technology Co., Ltd | Zhejiang | C421 |
| Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C422 |
| Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd | Zhejiang | C423 |
| Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C424 |
| Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd | Jiangsu | C425 |
| Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd | Guangdong | C426 |
| Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C427 |
| Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd | Jiangsu | C428 |
| Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C429 |
| Ningbo Bestar Co., Ltd | Zhejiang | C430 |
| Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C431 |
| Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C432 |
| Ningbo Oner Bike Co., Ltd | Zhejiang | C433 |
| Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd | Zhejiang | C434 |
| Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd | Zhejiang | C435 |
| Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C436 |
| Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C437 |
| Pronordic E-Bikes Limited Company | Jiangsu | C438 |
| Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd | Shandong | C439 |
| Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd | Shanghai | C440 |
| Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd | Guangdong | C441 |
| Shenzhen Shenling Car Co., Ltd | Guangdong | C442 |
| Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd | Jiangsu | C443 |
| Skyland Sport Tech Co., Ltd | Tianjin | C444 |
| Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C445 |
| Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd | Jiangsu | C446 |
| Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C447 |
| Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd | Jiangsu | C448 |
| Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C449 |
| Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C450 |
| Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C451 |
| Ubchoice Co., Ltd | Guangdong | C452 |
| Universal Cycle Corporation (Guang Zhou) | Guangdong | C453 |
| Wettsen Corporation | Shandong | C454 |
| Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C455 |
| Wuxi Merry Ebike Co., Ltd | Jiangsu | C456 |
| Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C457 |
| Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C458 |
| Wuxi United Mobility Technology Inc | Jiangsu | C459 |
| Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C460 |
| Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd | Zhejiang | C461 |
| Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd | Tianjin | C462 |
| Yadea Technology Group Co., Ltd | Jiangsu | C463 |
| Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp | Jiangsu | C464 |
| Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C465 |
| Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd | Zhejiang | C466 |
| Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C467 |
| Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C468 |
| Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd | Zhejiang | C469 |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C470 |
| Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C471 |
| Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd | Zhejiang | C472 |
| Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C473 |
| Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd | Zhejiang | C474 |
| Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd | Zhejiang | C475 |
| Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C476 |
| Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C477 |
| Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd och Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C478 |
| Zhongshan Qiangli Electronics Factory | Guangdong | C479 |
| Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C480 |

Företagets namn

Provins

Taric-tilläggsnummer

Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd

Jiangsu

C386

Active Cycles Co., Ltd

Jiangsu

C387

Aigeni Technology Co., Ltd

Jiangsu

C388

Aima Technology Group Co., Ltd

Tianjin

C389

Alco Electronics (Dongguan) Limited

Guangdong

C390

Beijing Tsinova Technology Co., Ltd

Beijing

C391

Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd

Jiangsu

C392

Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C393

Changzhou Hj Pedal Co., Ltd

Jiangsu

C394

Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C395

Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C396

Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C397

Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd

Jiangsu

C398

Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd

Tianjin

C399

Cycleman E-Vehicle Ltd, Co.

Jiangsu

C400

Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd

Guangdong

C401

Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd och Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

Guangdong

C402

Eco International Elebike Co., Ltd

Jiangsu

C403

Everestt International Industries Ltd

Jiangsu

C404

Foshan Lano Bike Co., Ltd

Guangdong

C405

Foshan Zenith Sports Co., Ltd

Guangdong

C406

Geoby Advance Technology Co., Ltd

Jiangsu

C407

Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd

Guangdong

C408

Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd

Guangdong

C409

Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd

Guangzhou

C410

Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd

Zhejiang

C411

Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd

Zhejiang

C412

Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd

Zhejiang

C413

Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd

Guangdong

C414

Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C415

Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C416

Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd

Jiangsu

C417

Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd

Zhejiang

C418

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd

Zhejiang

C419

Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C420

Jinhua Jobo Technology Co., Ltd

Zhejiang

C421

Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C422

Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd

Zhejiang

C423

Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C424

Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd

Jiangsu

C425

Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd

Guangdong

C426

Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C427

Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd

Jiangsu

C428

Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C429

Ningbo Bestar Co., Ltd

Zhejiang

C430

Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C431

Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C432

Ningbo Oner Bike Co., Ltd

Zhejiang

C433

Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd

Zhejiang

C434

Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd

Zhejiang

C435

Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C436

Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C437

Pronordic E-Bikes Limited Company

Jiangsu

C438

Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd

Shandong

C439

Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd

Shanghai

C440

Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd

Guangdong

C441

Shenzhen Shenling Car Co., Ltd

Guangdong

C442

Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd

Jiangsu

C443

Skyland Sport Tech Co., Ltd

Tianjin

C444

Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C445

Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd

Jiangsu

C446

Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C447

Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd

Jiangsu

C448

Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C449

Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C450

Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C451

Ubchoice Co., Ltd

Guangdong

C452

Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

Guangdong

C453

Wettsen Corporation

Shandong

C454

Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C455

Wuxi Merry Ebike Co., Ltd

Jiangsu

C456

Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C457

Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C458

Wuxi United Mobility Technology Inc

Jiangsu

C459

Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C460

Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd

Zhejiang

C461

Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd

Tianjin

C462

Yadea Technology Group Co., Ltd

Jiangsu

C463

Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

Jiangsu

C464

Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C465

Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd

Zhejiang

C466

Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C467

Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C468

Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd

Zhejiang

C469

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C470

Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C471

Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd

Zhejiang

C472

Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C473

Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd

Zhejiang

C474

Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd

Zhejiang

C475

Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C476

Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C477

Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd och Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C478

Zhongshan Qiangli Electronics Factory

Guangdong

C479

Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C480

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1013

av den 17 juli 2018

om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/478 av den 11 mars 2015 (1), särskilt artiklarna 5 och 7,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 11 mars 2015 (2), särskilt artiklarna 3 och 4,

efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 3.3 i förordning (EU) 2015/478 respektive artikel 22.3 i förordning (EU) 2015/755, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

BAKGRUND

| (1) | Den 26 mars 2018 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av 26 stålproduktkategorier (2018/C 111/10) (3) i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen beslutade att inleda en undersökning eftersom det fanns tillräcklig bevisning för att importen av dessa produkter skulle kunna orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada för de berörda unionsproducenterna. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2018 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om inledande av en skyddsåtgärdsundersökning rörande import av 26 stålproduktkategorier (2018/C 111/10) (3) i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen beslutade att inleda en undersökning eftersom det fanns tillräcklig bevisning för att importen av dessa produkter skulle kunna orsaka eller hota att orsaka allvarlig skada för de berörda unionsproducenterna.

3

Europeiska unionens officiella tidning

| (2) | Den 28 juni offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande genom vilket undersökningen utvidgades till att omfatta två ytterligare produktkategorier (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juni offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande genom vilket undersökningen utvidgades till att omfatta två ytterligare produktkategorier (4).

4

| (3) | Det framgick av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till genom mekanismen för unionsövervakning i förväg (5) och källor inom unionsindustrin att det var motiverat med en fördjupad undersökning på grund av importökningen för dessa produktkategorier och de rådande hotfulla ekonomiska förhållandena och handelsförhållandena, bland annat när det gäller situationen för unionens stålindustri. |
| --- | --- |

(3)

Det framgick av de uppgifter som kommissionen hade tillgång till genom mekanismen för unionsövervakning i förväg (5) och källor inom unionsindustrin att det var motiverat med en fördjupad undersökning på grund av importökningen för dessa produktkategorier och de rådande hotfulla ekonomiska förhållandena och handelsförhållandena, bland annat när det gäller situationen för unionens stålindustri.

5

| (4) | De åtgärder som Amerikas förenta stater (nedan kallade Förenta staterna) har infört på sin stålimport genom sektion (section) 232 i Trade Expansion Act från 1962 (nedan kallat sektion 232) gjorde dessutom att det fanns stor risk för att importen skulle öka ytterligare till följd av en omläggning av handeln. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som Amerikas förenta stater (nedan kallade Förenta staterna) har infört på sin stålimport genom sektion (section) 232 i Trade Expansion Act från 1962 (nedan kallat sektion 232) gjorde dessutom att det fanns stor risk för att importen skulle öka ytterligare till följd av en omläggning av handeln.

Förenta staterna

Trade Expansion Act

sektion 232

| (5) | Dessa omständigheter, vilka ska ses mot bakgrund av en ihållande överkapacitet i världen, kan utgöra en risk unionens stålindustri som fortfarande är sårbar inför en sannolik nära förestående importökning och håller på att återhämta sig från den skada som vållats av illojala handelsmetoder, såsom framgår av det stora antal handelspolitiska skyddsåtgärder som införts för stålprodukter världen över den senaste tiden. |
| --- | --- |

(5)

Dessa omständigheter, vilka ska ses mot bakgrund av en ihållande överkapacitet i världen, kan utgöra en risk unionens stålindustri som fortfarande är sårbar inför en sannolik nära förestående importökning och håller på att återhämta sig från den skada som vållats av illojala handelsmetoder, såsom framgår av det stora antal handelspolitiska skyddsåtgärder som införts för stålprodukter världen över den senaste tiden.

| (6) | Den 11 april 2018 gjorde kommissionen en notering i ärendehandlingarna som innehöll viktig importstatistik och tillgängliga skadeindikatorer. Kommissionen mottog 41 inlagor rörande denna notering i ärendehandlingarna från tredjeländer, nationella intresseorganisationer och enskilda stålföretag. |
| --- | --- |

(6)

Den 11 april 2018 gjorde kommissionen en notering i ärendehandlingarna som innehöll viktig importstatistik och tillgängliga skadeindikatorer. Kommissionen mottog 41 inlagor rörande denna notering i ärendehandlingarna från tredjeländer, nationella intresseorganisationer och enskilda stålföretag.

| (7) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade lämnat ut den bevisning som låg till grund för skyddsåtgärdsundersökningen i god tid och på ett lämpligt sätt. De hävdade att berörda parter på grund av denna underlåtenhet inte givits möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar. Flera berörda parter hävdade närmare bestämt att den notering i ärendehandlingarna som gjordes tillgänglig den 11 april 2018 inte innehöll några uppgifter om försäljningen i unionen, exporten från unionen, förbrukningen i unionen eller den totala produktionen i unionen. |
| --- | --- |

(7)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen inte hade lämnat ut den bevisning som låg till grund för skyddsåtgärdsundersökningen i god tid och på ett lämpligt sätt. De hävdade att berörda parter på grund av denna underlåtenhet inte givits möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar. Flera berörda parter hävdade närmare bestämt att den notering i ärendehandlingarna som gjordes tillgänglig den 11 april 2018 inte innehöll några uppgifter om försäljningen i unionen, exporten från unionen, förbrukningen i unionen eller den totala produktionen i unionen.

| (8) | Tväretemot vad som hävdats innehöll noteringen i ärendehandlingarna uppgifter om försäljningen i unionen, förbrukningen i unionen och den totala produktionen i unionen. Kommissionen anser dessutom att den viktigaste informationen och bevisningen som fanns tillgänglig sammanfattats tillräckligt väl både i tillkännagivandet om inledande som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och den anmälan av undersökningen som gjorts till WTO i enlighet med artikel 12.1 a i WTO:s avtal om skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Tväretemot vad som hävdats innehöll noteringen i ärendehandlingarna uppgifter om försäljningen i unionen, förbrukningen i unionen och den totala produktionen i unionen. Kommissionen anser dessutom att den viktigaste informationen och bevisningen som fanns tillgänglig sammanfattats tillräckligt väl både i tillkännagivandet om inledande som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och den anmälan av undersökningen som gjorts till WTO i enlighet med artikel 12.1 a i WTO:s avtal om skyddsåtgärder.

Europeiska unionens officiella tidning

| (9) | Kommissionen anser därför att den har uppfyllt sin rättsliga förpliktelse att i tillräcklig utsträckning skydda de berörda parternas rätt till försvar. Berörda parter har hursomhelst ändå möjlighet att utöva denna sin rätt under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anser därför att den har uppfyllt sin rättsliga förpliktelse att i tillräcklig utsträckning skydda de berörda parternas rätt till försvar. Berörda parter har hursomhelst ändå möjlighet att utöva denna sin rätt under återstoden av undersökningen.

| (10) | För att kommissionen skulle få de uppgifter den ansåg nödvändiga för sin fördjupade bedömning sände den frågeformulär till alla kända EU-producenter och alla exporterande tillverkare, importörer och användare av den undersökta produkten som begärt ett sådant inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessa parter liksom tredjeländer uppmanades även att inkomma med relevanta inlagor. Kommissionen mottog 222 besvarade frågeformulär och 74 inlagor. |
| --- | --- |

(10)

För att kommissionen skulle få de uppgifter den ansåg nödvändiga för sin fördjupade bedömning sände den frågeformulär till alla kända EU-producenter och alla exporterande tillverkare, importörer och användare av den undersökta produkten som begärt ett sådant inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessa parter liksom tredjeländer uppmanades även att inkomma med relevanta inlagor. Kommissionen mottog 222 besvarade frågeformulär och 74 inlagor.

II.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

| (11) | Kommissionen inledde en skyddsåtgärdsundersökning beträffande 26 stålproduktkategorier som importeras till EU, vilken den 28 juni genom ett tillkännagivande om inledande (6) utvidgades till att omfatta ytterligare 2 produktkategorier. Samtliga dessa 28 produktkategorier (nedan kallade den berörda produkten eller de berörda produktkategorierna) omfattas av den stålövervakningsmekanism som kommissionen införde i maj 2016. De omfattas även av de amerikanska tulltaxeåtgärderna enligt sektion 232. De berörda produktkategorierna jämte de KN-nummer enligt vilka dessa för närvarande klassificeras förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen inledde en skyddsåtgärdsundersökning beträffande 26 stålproduktkategorier som importeras till EU, vilken den 28 juni genom ett tillkännagivande om inledande (6) utvidgades till att omfatta ytterligare 2 produktkategorier. Samtliga dessa 28 produktkategorier (nedan kallade den berörda produkten eller de berörda produktkategorierna) omfattas av den stålövervakningsmekanism som kommissionen införde i maj 2016. De omfattas även av de amerikanska tulltaxeåtgärderna enligt sektion 232. De berörda produktkategorierna jämte de KN-nummer enligt vilka dessa för närvarande klassificeras förtecknas i bilaga I.

6

den berörda produkten

de berörda produktkategorierna

| (12) | I denna preliminära bedömning konstaterar kommissionen att de 28 produktkategorier som tillverkas av unionstillverkarna (nedan kallad den likadana produkten eller de likadana produktkategorierna) är av samma eller direkt konkurrerande slag som de berörda produktkategorierna. De berörda produkter som är tillverkade i unionen och de som är importerade har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. De har samma användningsområden och de priser och den kvalitetsinformation som anges på dem är densamma. De säljs även via samma eller identiska försäljningskanaler till kunden, som köper eller kan köpa dem både inhemskt och från utländska exportörer. Konkurrensen är därför stor mellan de berörda produktkategorierna och de som tillverkas av unionstillverkarna inom motsvarande kategorier. |
| --- | --- |

(12)

I denna preliminära bedömning konstaterar kommissionen att de 28 produktkategorier som tillverkas av unionstillverkarna (nedan kallad den likadana produkten eller de likadana produktkategorierna) är av samma eller direkt konkurrerande slag som de berörda produktkategorierna. De berörda produkter som är tillverkade i unionen och de som är importerade har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. De har samma användningsområden och de priser och den kvalitetsinformation som anges på dem är densamma. De säljs även via samma eller identiska försäljningskanaler till kunden, som köper eller kan köpa dem både inhemskt och från utländska exportörer. Konkurrensen är därför stor mellan de berörda produktkategorierna och de som tillverkas av unionstillverkarna inom motsvarande kategorier.

den likadana produkten

de likadana produktkategorierna

| (13) | Kommissionen konstaterade även i denna preliminära analys att det finns ett starkt samband och stor konkurrens mellan produkter som klassificeras i olika produktkategorier samt mellan produkter i olika produktionsstadier inom vissa kategorier, eftersom vissa kategorier innehåller de viktigaste råvarorna eller de viktigaste insatsvarorna för tillverkningen av andra produkter i andra produktkategorier. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen konstaterade även i denna preliminära analys att det finns ett starkt samband och stor konkurrens mellan produkter som klassificeras i olika produktkategorier samt mellan produkter i olika produktionsstadier inom vissa kategorier, eftersom vissa kategorier innehåller de viktigaste råvarorna eller de viktigaste insatsvarorna för tillverkningen av andra produkter i andra produktkategorier.

| (14) | Detta samband och denna konkurrens inom och mellan produktkategorier kan illusterars genom några exempel. Varmvalsade breda band tillverkas antingen av bandämnen som valsas till rullar eller genom valsning vid ett kvartovalsverk. Plåtar framställs genom att banden skärs på längden. Smala band tillverkas antingen direkt eller genom slittning av varmvalsade breda band. Varmvalsade platta produkter används även i tillverkningen av rör till den petrokemiska industrin och kallvalsade platta produkter används av tillverkare av svetsade rör. En stor del av tillverkningen av varmvalsade breda band bearbetas vidare till kallvalsade band som är en tunnare produkt med en bättre ytfinish. En betydande del av de kallvalsade produkterna har metallöverdrag, antingen av tenn eller krom för burkar eller av zink (7). |
| --- | --- |

(14)

Detta samband och denna konkurrens inom och mellan produktkategorier kan illusterars genom några exempel. Varmvalsade breda band tillverkas antingen av bandämnen som valsas till rullar eller genom valsning vid ett kvartovalsverk. Plåtar framställs genom att banden skärs på längden. Smala band tillverkas antingen direkt eller genom slittning av varmvalsade breda band. Varmvalsade platta produkter används även i tillverkningen av rör till den petrokemiska industrin och kallvalsade platta produkter används av tillverkare av svetsade rör. En stor del av tillverkningen av varmvalsade breda band bearbetas vidare till kallvalsade band som är en tunnare produkt med en bättre ytfinish. En betydande del av de kallvalsade produkterna har metallöverdrag, antingen av tenn eller krom för burkar eller av zink (7).

7

| (15) | Många tillverkare i unionen tillverkar de flesta av de ovannämnda produkterna. Arcelor Mittal sysslar till exempel med tillverkning av varm- och kallvalsade plåtar och band, beläggning av flera olika stålprodukter och tillverkning av plåt. Företag som Voest Alpine and Tata Steel tillverkar både varm- och kallvalsade plåtar och band och belagda stålprodukter som tillverkas av dessa produkter. |
| --- | --- |

(15)

Många tillverkare i unionen tillverkar de flesta av de ovannämnda produkterna. Arcelor Mittal sysslar till exempel med tillverkning av varm- och kallvalsade plåtar och band, beläggning av flera olika stålprodukter och tillverkning av plåt. Företag som Voest Alpine and Tata Steel tillverkar både varm- och kallvalsade plåtar och band och belagda stålprodukter som tillverkas av dessa produkter.

| (16) | Detta starka samband gör dessutom att konkurrenstrycket lätt kan flyttas från en produkt till en annan. Om handelspolitiska skyddsåtgärder införs på en produkt, till exempel ringar och rullar, kan denna produkt bearbetas vidare inom samma kategori och exporteras i en annan form så att den på så vis undgår åtgärderna samtidigt som den fortfarande kan konkurrera med inhemska produkter. Det är dessutom inte uteslutet att tredjeländer importerar en del av dess produkter till ett lågt pris och bearbetar dem för att sedan exportera dem till unionen. |
| --- | --- |

(16)

Detta starka samband gör dessutom att konkurrenstrycket lätt kan flyttas från en produkt till en annan. Om handelspolitiska skyddsåtgärder införs på en produkt, till exempel ringar och rullar, kan denna produkt bearbetas vidare inom samma kategori och exporteras i en annan form så att den på så vis undgår åtgärderna samtidigt som den fortfarande kan konkurrera med inhemska produkter. Det är dessutom inte uteslutet att tredjeländer importerar en del av dess produkter till ett lågt pris och bearbetar dem för att sedan exportera dem till unionen.

| (17) | På grund av dessa samband och kopplingar och med hänsyn till det faktum att – vilket kommer att förklaras nedan – den potentiella omläggning av handeln till följd av de amerikanska sektion 232-åtgärderna rör alla produktkategorier, eftersom dessa åtgärder tillämpas horisontellt på alla stålprodukter, oavsett form, storlek eller sammansättning, har analysen för ett preliminärt fastställande gjorts både sammantaget för alla 28 produktkategorier, vilka utgör den berörda produkten (dvs. stål i alla dess former) och för varje enskild produktkategori (8). |
| --- | --- |

(17)

På grund av dessa samband och kopplingar och med hänsyn till det faktum att – vilket kommer att förklaras nedan – den potentiella omläggning av handeln till följd av de amerikanska sektion 232-åtgärderna rör alla produktkategorier, eftersom dessa åtgärder tillämpas horisontellt på alla stålprodukter, oavsett form, storlek eller sammansättning, har analysen för ett preliminärt fastställande gjorts både sammantaget för alla 28 produktkategorier, vilka utgör den berörda produkten (dvs. stål i alla dess former) och för varje enskild produktkategori (8).

8

III.   UNIONSTILLVERKARNA

UNIONSTILLVERKARNA

| (18) | Majoriteten av unionstillverkarna är medlemmar i European Confederation of the Iron and Steel Industry (”Eurofer”) eller, när det gäller rör, medlemmar i European Steel Tube Association (”ESTA”). Dessa båda branschorganisationer svarar för mer än 95 % av unionens ståltillverkning. Deras medlemmar finns i nästan alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(18)

Majoriteten av unionstillverkarna är medlemmar i European Confederation of the Iron and Steel Industry (”Eurofer”) eller, när det gäller rör, medlemmar i European Steel Tube Association (”ESTA”). Dessa båda branschorganisationer svarar för mer än 95 % av unionens ståltillverkning. Deras medlemmar finns i nästan alla medlemsstater.

| (19) | Dessa branschorganisationer har på sina medlemmars vägnar meddelat kommissionen att de stödjer inledandet av en skyddsåtgärdsundersökning samt införandet av åtgärder för att åtgärda den omläggning av handeln som sektion 232-åtgärderna kan leda till och som innebär en allvarlig störning på stålmarknaden som ännu inte till fullo återhämtat sig från stålkrisen. |
| --- | --- |

(19)

Dessa branschorganisationer har på sina medlemmars vägnar meddelat kommissionen att de stödjer inledandet av en skyddsåtgärdsundersökning samt införandet av åtgärder för att åtgärda den omläggning av handeln som sektion 232-åtgärderna kan leda till och som innebär en allvarlig störning på stålmarknaden som ännu inte till fullo återhämtat sig från stålkrisen.

IV.   ÖKAD IMPORT

ÖKAD IMPORT

| (20) | På grundval av uppgifter från Eurostat, mekanismen för övervakning i förväg och de uppgifter som lämnats av unionsindustrin har kommissionen gjort en preliminär analys av ökningen av importen av den berörda produkten under perioden 2013–2017. Kommissionen har även undersökt importutvecklingen under det första kvartalet 2018 i syfte att bekräfta den senaste tidens importökning. |
| --- | --- |

(20)

På grundval av uppgifter från Eurostat, mekanismen för övervakning i förväg och de uppgifter som lämnats av unionsindustrin har kommissionen gjort en preliminär analys av ökningen av importen av den berörda produkten under perioden 2013–2017. Kommissionen har även undersökt importutvecklingen under det första kvartalet 2018 i syfte att bekräfta den senaste tidens importökning.

| (21) | Den totala importen av de berörda produktera har utvecklats på följande sätt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import (i 000 ton) | 18 861 | 22 437 | 27 164 | 29 778 | 30 573 |
| index 2013 = 100 | 100 | 119 | 144 | 158 | 162 |
| marknadsandel | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,0 % |
| Källa: Eurostat |

(21)

Den totala importen av de berörda produktera har utvecklats på följande sätt:

2013

2014

2015

2016

2017

import (i 000 ton)

18 861

22 437

27 164

29 778

30 573

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

119

119

144

144

158

158

162

162

marknadsandel

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,0 %

Källa: Eurostat

Källa:

| (22) | Totalt sett har importen av de 28 produktkategorierna, sammantaget, ökat med 62 % i absoluta tal under perioden 2013–2017. Importökningen var särskilt markant fram till 2016. Importen fortsatte därefter att öka och låg på en mycket hög nivå. |
| --- | --- |

(22)

Totalt sett har importen av de 28 produktkategorierna, sammantaget, ökat med 62 % i absoluta tal under perioden 2013–2017. Importökningen var särskilt markant fram till 2016. Importen fortsatte därefter att öka och låg på en mycket hög nivå.

| (23) | Importen för det stora flertalet av de enskilda produktkategorier som omfattas av undersökningen uppvisade också en ökning i absoluta tal under de senaste fem åren. Till exempel ökade importen av de största produktkategorierna vad gäller import (produktkategorierna 1, 4 och 7) med 45 %, 168 % respektive 78 %. |
| --- | --- |

(23)

Importen för det stora flertalet av de enskilda produktkategorier som omfattas av undersökningen uppvisade också en ökning i absoluta tal under de senaste fem åren. Till exempel ökade importen av de största produktkategorierna vad gäller import (produktkategorierna 1, 4 och 7) med 45 %, 168 % respektive 78 %.

| (24) | Fem produktkategorier uppvisade emellertid ingen ökning, dvs. produkterna 10, 11, 19, 24 och 27. Kommissionen anser därför att dessa produktkategorier i detta skede bör undantas från tillämpningsområdet för de provisoriska åtgärderna. Kommissionen förbehåller sig dock rätten att ta med dessa fem produktkategorier i tillämpningsområdet för de slutgiltiga åtgärderna och kommer för detta ändamål att fortsätta med övervakningen av importen inom dessa kategorier. Importutvecklingen för varje produktkategori anges i bilaga II. |
| --- | --- |

(24)

Fem produktkategorier uppvisade emellertid ingen ökning, dvs. produkterna 10, 11, 19, 24 och 27. Kommissionen anser därför att dessa produktkategorier i detta skede bör undantas från tillämpningsområdet för de provisoriska åtgärderna. Kommissionen förbehåller sig dock rätten att ta med dessa fem produktkategorier i tillämpningsområdet för de slutgiltiga åtgärderna och kommer för detta ändamål att fortsätta med övervakningen av importen inom dessa kategorier. Importutvecklingen för varje produktkategori anges i bilaga II.

| (25) | Förutom undantagandet i detta skede av de ovannämnda produktkategorierna har kommissionen även övervägt att undanta vissa länder från tillämpningsområdet för åtgärderna i enlighet med slutsatserna i skäl 121. Kommissionen har följaktligen undantagit importen av dessa produktkategorier från dessa länder när det gäller resten av den preliminära analysen och reviderat importutvecklingen. |
| --- | --- |

(25)

Förutom undantagandet i detta skede av de ovannämnda produktkategorierna har kommissionen även övervägt att undanta vissa länder från tillämpningsområdet för åtgärderna i enlighet med slutsatserna i skäl 121. Kommissionen har följaktligen undantagit importen av dessa produktkategorier från dessa länder när det gäller resten av den preliminära analysen och reviderat importutvecklingen.

| (26) | På denna grundval har importen av de produkter som berörs av detta preliminära fastställande utvecklats på följande sätt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import (i 000 ton) | 17 367 | 20 764 | 25 556 | 28 174 | 29 122 |
| index 2013 = 100 | 100 | 120 | 147 | 162 | 168 |
| marknadsandel | 12,1 % | 13,8 % | 16,5 % | 17,5 % | 17,8 % |
| Källa: Eurostat |

(26)

På denna grundval har importen av de produkter som berörs av detta preliminära fastställande utvecklats på följande sätt:

2013

2014

2015

2016

2017

import (i 000 ton)

17 367

20 764

25 556

28 174

29 122

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

120

120

147

147

162

162

168

168

marknadsandel

12,1 %

13,8 %

16,5 %

17,5 %

17,8 %

Källa: Eurostat

Källa:

| (27) | Importen ökade med 68 % i absoluta tal under perioden 2013–2017 och marknadsandelen ökade från 12,1 % till 17,80 %. Den största ökningen ägde rum under perioden 2013–2016, men importen fortsatte att öka och låg på en hög nivå 2017. |
| --- | --- |

(27)

Importen ökade med 68 % i absoluta tal under perioden 2013–2017 och marknadsandelen ökade från 12,1 % till 17,80 %. Den största ökningen ägde rum under perioden 2013–2016, men importen fortsatte att öka och låg på en hög nivå 2017.

| (28) | Trenden med en ökande import fortsätter under 2018. En jämförelse mellan det första kvartalet 2018 och det första kvartalet 2017 visar på en total importökning på 10 %. För 9 produktkategorier var ökningen större än 20 % och för en av dessa kategorier (kategori 139 var ökningen större än 100 %). Denna ökning ägde dessutom rum redan innan sektion 232-åtgärderna trädde i kraft. |
| --- | --- |

(28)

Trenden med en ökande import fortsätter under 2018. En jämförelse mellan det första kvartalet 2018 och det första kvartalet 2017 visar på en total importökning på 10 %. För 9 produktkategorier var ökningen större än 20 % och för en av dessa kategorier (kategori 139 var ökningen större än 100 %). Denna ökning ägde dessutom rum redan innan sektion 232-åtgärderna trädde i kraft.

| (29) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det förekommit en plötslig, kraftig och betydande importökning i absoluta tal för 23 produktkategorier. Importökningen fortsatte under första kvartalet 2018 och den förväntas dessutom bli än mer betydande till följd av den förväntade omläggningen av handeln till följd av sektion 232-åtgärderna. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det förekommit en plötslig, kraftig och betydande importökning i absoluta tal för 23 produktkategorier. Importökningen fortsatte under första kvartalet 2018 och den förväntas dessutom bli än mer betydande till följd av den förväntade omläggningen av handeln till följd av sektion 232-åtgärderna.

V.   OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

| (30) | Kommissionen har preliminärt fastställt att den ovannämnda ökningen av importen av stålprodukter till unionen beror på oförutsedda omständigheter, vilka i sin tur förklaras av en rad olika faktorer som skapat och förvärrat obalanser i den internationella handeln med de berörda produkterna. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har preliminärt fastställt att den ovannämnda ökningen av importen av stålprodukter till unionen beror på oförutsedda omständigheter, vilka i sin tur förklaras av en rad olika faktorer som skapat och förvärrat obalanser i den internationella handeln med de berörda produkterna.

| (31) | För det första har den nominella globala ståltillverkningskapaciteten mer än fördubblats sedan 2000, dvs. från 1,05 miljarder ton 2000 till 2,29 miljarder ton 2016, och under 2017 låg det fortsatt på en mycket hög nivå (2,27 miljarder ton) (9). Dessutom var den faktiska stålproduktionen 2016 (1,6 miljarder ton) fortfarande 100 miljoner ton högre än den globala efterfrågan (1,5 miljarder ton). Detta innebär att den nominella globala kapaciteten och produktionen varit mycket högre än produktionen och efterfrågan under de senaste åren, vilket skapat en aldrig rekordstor överkapacitet på den globala stålmarknaden som håller i sig trots att det vidtagits åtgärder för att minska denna skillnad. Om man ser till framtiden gjorde den ekonomiska återhämtningen visserligen att den globala produktionen ökade med mer än 5 % 2017, men detta till trots kommer den globala efterfrågan på stål endast att uppvisa en måttlig ökning under 2018 och förutses därefter bromsa in ytterligare 2019. Det fanns således tecken på en återhämtning 2017, även om det fortfarande finns betydande risker. |
| --- | --- |

(31)

För det första har den nominella globala ståltillverkningskapaciteten mer än fördubblats sedan 2000, dvs. från 1,05 miljarder ton 2000 till 2,29 miljarder ton 2016, och under 2017 låg det fortsatt på en mycket hög nivå (2,27 miljarder ton) (9). Dessutom var den faktiska stålproduktionen 2016 (1,6 miljarder ton) fortfarande 100 miljoner ton högre än den globala efterfrågan (1,5 miljarder ton). Detta innebär att den nominella globala kapaciteten och produktionen varit mycket högre än produktionen och efterfrågan under de senaste åren, vilket skapat en aldrig rekordstor överkapacitet på den globala stålmarknaden som håller i sig trots att det vidtagits åtgärder för att minska denna skillnad. Om man ser till framtiden gjorde den ekonomiska återhämtningen visserligen att den globala produktionen ökade med mer än 5 % 2017, men detta till trots kommer den globala efterfrågan på stål endast att uppvisa en måttlig ökning under 2018 och förutses därefter bromsa in ytterligare 2019. Det fanns således tecken på en återhämtning 2017, även om det fortfarande finns betydande risker.

9

| (32) | Stålföretagen är fortfarande ekonomiskt sårbara, eftersom det finns ihållande strukturella obalanser i stålsektorn (se ovan). Dessa obalanser förvärras av snedvridande subventioner och statliga stödåtgärder (10). Eftersom de fasta kostnaderna är höga i stålsektorn har många stålproducenter, särskilt i länder där staten hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt, hållit sin produktionskapacitet på en hög nivå och översvämmade tredjelandsmarknader med sina lågprisprodukter som inte kunnat absorberas genom inhemsk förbrukning. Detta har lett till en ökad import till EU och en allmän prisnedgång. Importpriserna underskred generellt sett unionsindustrins priser 2017, beräknat på grundval av en jämförelse av genomsnittspriset för varje produktkategori. Även om denna jämförelse av genomsnittspriserna inte nödvändigtvis tar hänsyn till alla faktorer som kan ha påverkat jämförbarheten så ger den ändå en god bild av den allmänna prisnivån för importen jämfört med unionspriserna. Prisunderskridandet fastställdes för 17 produktkategorier och varierade mellan 1,2 % och 23 %. |
| --- | --- |

(32)

Stålföretagen är fortfarande ekonomiskt sårbara, eftersom det finns ihållande strukturella obalanser i stålsektorn (se ovan). Dessa obalanser förvärras av snedvridande subventioner och statliga stödåtgärder (10). Eftersom de fasta kostnaderna är höga i stålsektorn har många stålproducenter, särskilt i länder där staten hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt, hållit sin produktionskapacitet på en hög nivå och översvämmade tredjelandsmarknader med sina lågprisprodukter som inte kunnat absorberas genom inhemsk förbrukning. Detta har lett till en ökad import till EU och en allmän prisnedgång. Importpriserna underskred generellt sett unionsindustrins priser 2017, beräknat på grundval av en jämförelse av genomsnittspriset för varje produktkategori. Även om denna jämförelse av genomsnittspriserna inte nödvändigtvis tar hänsyn till alla faktorer som kan ha påverkat jämförbarheten så ger den ändå en god bild av den allmänna prisnivån för importen jämfört med unionspriserna. Prisunderskridandet fastställdes för 17 produktkategorier och varierade mellan 1,2 % och 23 %.

10

| (33) | För det andra har de ovannämnda effekterna förvärrats på grund av handelsbegränsande bruk på tredjelandsmarknader. Sedan 2014/2015 har nämligen flera länder som reaktion på det ovannämnda överutbudet av stål och de marknadssnedvridande bruken i allt högre utsträckning börjat använda sig av handelspolitiken och handelspolitiska skyddsinstrument inom stålsektorn för att skydda sina inhemska producenter. Mexiko, Sydafrika, Indien och Turkiet har ökat sina importtullar med mellan 2,5 % till 40 % för en rad stålprodukter, bland annat varm- och kallvalsat stå, platta stålprodukter såsom band, och armeringsjärn. Dessa produkter importerades i regel i allt större kvantiteter under undersökningsperioden. Dessutom fortsatte tredjeländer att införa handelsbegränsande åtgärder under 2017. Några länder införde minimiimportpriser (Indien), några införde obligatoriska nationella standarder för stål (Indonesien) och några införde krav på lokalt innehåll, bland annat genom offentlig upphandling (Förenta staterna). |
| --- | --- |

(33)

För det andra har de ovannämnda effekterna förvärrats på grund av handelsbegränsande bruk på tredjelandsmarknader. Sedan 2014/2015 har nämligen flera länder som reaktion på det ovannämnda överutbudet av stål och de marknadssnedvridande bruken i allt högre utsträckning börjat använda sig av handelspolitiken och handelspolitiska skyddsinstrument inom stålsektorn för att skydda sina inhemska producenter. Mexiko, Sydafrika, Indien och Turkiet har ökat sina importtullar med mellan 2,5 % till 40 % för en rad stålprodukter, bland annat varm- och kallvalsat stå, platta stålprodukter såsom band, och armeringsjärn. Dessa produkter importerades i regel i allt större kvantiteter under undersökningsperioden. Dessutom fortsatte tredjeländer att införa handelsbegränsande åtgärder under 2017. Några länder införde minimiimportpriser (Indien), några införde obligatoriska nationella standarder för stål (Indonesien) och några införde krav på lokalt innehåll, bland annat genom offentlig upphandling (Förenta staterna).

| (34) | Dessutom har användningen av handelspolitiska skyddsinstrument stadigt ökat. WTO:s statistik visar att det inleddes i genomsnitt 77 stålrelaterade undersökningar om året under perioden 2011–2013 och att denna siffra ökade till 117 undersökningar under perioden 2015–2016. I februari 2018 hade Förenta staterna 169 antidumpnings- och utjämningstullar på stål samt 25 pågående undersökningar som skulle kunna leda till en ännu restriktivare situation när det gäller stålimporten till Förenta staterna (11). Eftersom Förenta staterna är världens största stålimportörer – och svarar för ca 13,1 % av världens stålimport (2016) – har detta stora antal handelspolitiska skyddsåtgärder fått stort genomslag globalt sett. |
| --- | --- |

(34)

Dessutom har användningen av handelspolitiska skyddsinstrument stadigt ökat. WTO:s statistik visar att det inleddes i genomsnitt 77 stålrelaterade undersökningar om året under perioden 2011–2013 och att denna siffra ökade till 117 undersökningar under perioden 2015–2016. I februari 2018 hade Förenta staterna 169 antidumpnings- och utjämningstullar på stål samt 25 pågående undersökningar som skulle kunna leda till en ännu restriktivare situation när det gäller stålimporten till Förenta staterna (11). Eftersom Förenta staterna är världens största stålimportörer – och svarar för ca 13,1 % av världens stålimport (2016) – har detta stora antal handelspolitiska skyddsåtgärder fått stort genomslag globalt sett.

11

| (35) | För det tredje kommer de olagliga och handelsbegränsande amerikanska sektion 232-åtgärderna, med tanke på deras nivå och omfattning och den nuvarande ihållande överkapaciteten i världen, sannolikt att leda till en betydande del av handeln med stålprodukter läggs om till unionen. Förenta staterna har beräknat att införandet av en enda enhetlig tull för alla produkter inom ramen för sektion 232, som i princip gäller för nästan alla länder, skulle ge en minskning av importen med ungefär 13 miljoner ton – vilket motsvarar 7 % av förbrukningen i unionen (12). Unionsmarknaden är rent allmänt en mycket attraktiv marknad för stålprodukter, både vad gäller efterfrågan och priser. Vissa av de största exportörerna till den amerikanska marknaden är även traditionella stålleverantörer till unionsmarknaden och det råder inget tvivel om att dessa länder – liksom även andra länder vars export och produktion kommer att påverkas av de amerikanska åtgärderna och den därav följande sannolika handelsomläggningen –kommer att lägga om sin export till unionen. Till och med om de ovannämnda handelsflödena endast delvis läggs om till unionen kommer unionen kommer detta oundvikligen att leda till nya prisnedgångar och prisunderskridanden på unionsmarknaden som sänker priserna ner till 2016 års nivåer, vilket i sin tur får betydande negativa effekter för lönsamheten för unionens stålindustri. Det är även att märka att den ytterligare importökningen som kan förvärra den ekonomiska situationen för unionens stålindustri ytterligare, skulle kunna komma i synnerhet från länder som för närvarande inte omfattas av några antidumpnings- och/eller antisubventionsåtgärder. |
| --- | --- |

(35)

För det tredje kommer de olagliga och handelsbegränsande amerikanska sektion 232-åtgärderna, med tanke på deras nivå och omfattning och den nuvarande ihållande överkapaciteten i världen, sannolikt att leda till en betydande del av handeln med stålprodukter läggs om till unionen. Förenta staterna har beräknat att införandet av en enda enhetlig tull för alla produkter inom ramen för sektion 232, som i princip gäller för nästan alla länder, skulle ge en minskning av importen med ungefär 13 miljoner ton – vilket motsvarar 7 % av förbrukningen i unionen (12). Unionsmarknaden är rent allmänt en mycket attraktiv marknad för stålprodukter, både vad gäller efterfrågan och priser. Vissa av de största exportörerna till den amerikanska marknaden är även traditionella stålleverantörer till unionsmarknaden och det råder inget tvivel om att dessa länder – liksom även andra länder vars export och produktion kommer att påverkas av de amerikanska åtgärderna och den därav följande sannolika handelsomläggningen –kommer att lägga om sin export till unionen. Till och med om de ovannämnda handelsflödena endast delvis läggs om till unionen kommer unionen kommer detta oundvikligen att leda till nya prisnedgångar och prisunderskridanden på unionsmarknaden som sänker priserna ner till 2016 års nivåer, vilket i sin tur får betydande negativa effekter för lönsamheten för unionens stålindustri. Det är även att märka att den ytterligare importökningen som kan förvärra den ekonomiska situationen för unionens stålindustri ytterligare, skulle kunna komma i synnerhet från länder som för närvarande inte omfattas av några antidumpnings- och/eller antisubventionsåtgärder.

12

| (36) | De ovannämnda oförutsedda omständigheterna har således lett till, och kommer att fortsätta att leda till, tydliga ökningar av stålimporten till unionen. |
| --- | --- |

(36)

De ovannämnda oförutsedda omständigheterna har således lett till, och kommer att fortsätta att leda till, tydliga ökningar av stålimporten till unionen.

VI.   HOT OM ALLVARLIG SKADA

HOT OM ALLVARLIG SKADA

1.   Situationen för unionens stålindustri totalt sett

Situationen för unionens stålindustri totalt sett

| (37) | För att kommissionen preliminärt kunna fastställa huruvida det finns bevisning för allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för unionsindustrin när det gäller den berörda produkt som är föremål för bedömning har den i enlighet med artikel 9 i förordning 2015/478 och artikel 6 i förordning 2015/755 undersökt utvecklingen av förbrukningen, produktionen, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, pris, lönsamhet, lager, räntabilitet på sysselsatt kapital, kassaflöde och antal anställda för den berörda produkten under perioden 2013–2017 (i avvaktan på uppgifter för 2018). |
| --- | --- |

(37)

För att kommissionen preliminärt kunna fastställa huruvida det finns bevisning för allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för unionsindustrin när det gäller den berörda produkt som är föremål för bedömning har den i enlighet med artikel 9 i förordning 2015/478 och artikel 6 i förordning 2015/755 undersökt utvecklingen av förbrukningen, produktionen, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, pris, lönsamhet, lager, räntabilitet på sysselsatt kapital, kassaflöde och antal anställda för den berörda produkten under perioden 2013–2017 (i avvaktan på uppgifter för 2018).

| (38) | Denna analys, som har genomförts både sammantaget och för var och en av de 23 produktkategorierna, visade på en ökning av importvolymerna (”de bedömda produkterna/produktkategorierna”). Såsom förklaras i avsnitt II anser kommissionen en sammantagen och övergripande analys är lämplig i denna undersökning med tanke på sambanden, kopplingarna och den konkurrens som finns mellan de olika produkterna sett ur ett utbuds- och efterfrågeperspektiv. |
| --- | --- |

(38)

Denna analys, som har genomförts både sammantaget och för var och en av de 23 produktkategorierna, visade på en ökning av importvolymerna (”de bedömda produkterna/produktkategorierna”). Såsom förklaras i avsnitt II anser kommissionen en sammantagen och övergripande analys är lämplig i denna undersökning med tanke på sambanden, kopplingarna och den konkurrens som finns mellan de olika produkterna sett ur ett utbuds- och efterfrågeperspektiv.

| (39) | Om man ser till situationen totalt sett har förbrukningen i unionen, unionsproducenternas försäljning och motsvarande marknadsandel utvecklats på följande sätt:










  (i 000 ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning | 144 908 | 152 146 | 157 236 | 163 100 | 166 244 |
| index 2013 = 100 | 100 | 105 | 109 | 113 | 115 |
| Inhemsk försäljning | 125 808 | 129 261 | 129 542 | 132 717 | 134 542 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Marknadsandel (i %) | 86,8 % | 85,0 % | 82,4 % | 81,4 % | 80,9 % |
| Källa: Eurostat och branschuppgifter |

(39)

Om man ser till situationen totalt sett har förbrukningen i unionen, unionsproducenternas försäljning och motsvarande marknadsandel utvecklats på följande sätt:

(i 000 ton)

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning

144 908

152 146

157 236

163 100

166 244

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

105

105

109

109

113

113

115

115

Inhemsk försäljning

125 808

129 261

129 542

132 717

134 542

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Marknadsandel (i %)

86,8 %

85,0 %

82,4 %

81,4 %

80,9 %

Källa: Eurostat och branschuppgifter

Källa:

| (40) | Förbrukningen av de bedömda produkterna ökade stadigt varje år under perioden 2013–2017 och med 15 % totalt sett. Unionsproducenternas försäljning ökade också, men i mycket mindre utsträckning än förbrukningen i unionen (dvs. endast med 7 %). Unionsproducenterna kunde följaktligen inte dra nytta av den ökande efterfrågan i unionen och deras marknadsandel föll därför från 86,8 % till 80,9 %. Det bör erinras om att importen ökade med 68 % under samma period. |
| --- | --- |

(40)

Förbrukningen av de bedömda produkterna ökade stadigt varje år under perioden 2013–2017 och med 15 % totalt sett. Unionsproducenternas försäljning ökade också, men i mycket mindre utsträckning än förbrukningen i unionen (dvs. endast med 7 %). Unionsproducenterna kunde följaktligen inte dra nytta av den ökande efterfrågan i unionen och deras marknadsandel föll därför från 86,8 % till 80,9 %. Det bör erinras om att importen ökade med 68 % under samma period.

| (41) | På grundval av unionsproducenternas frågeformulärssvar har produktionen och produktionskapaciteten utvecklats på följande sätt:










  i 000 ton | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:s produktion: | 184 912 | 190 687 | 192 493 | 194 369 | 200 650 |
| index 2013 = 100 | 100 | 103 | 104 | 105 | 109 |
| produktionskapacitet | 257 331 | 257 138 | 258 056 | 260 171 | 265 353 |
| index 2013 = 100 | 100 | 100 | 100 | 101 | 103 |
| kapacitetsutnyttjande (i %) | 71,9 % | 74,2 % | 74,6 % | 74,7 % | 75,6 % |
| Källa: Branschuppgifter |

(41)

På grundval av unionsproducenternas frågeformulärssvar har produktionen och produktionskapaciteten utvecklats på följande sätt:

i 000 ton

2013

2014

2015

2016

2017

EU:s produktion:

184 912

190 687

192 493

194 369

200 650

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

103

103

104

104

105

105

109

109

produktionskapacitet

257 331

257 138

258 056

260 171

265 353

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

100

100

100

100

101

101

103

103

kapacitetsutnyttjande (i %)

71,9 %

74,2 %

74,6 %

74,7 %

75,6 %

Källa: Branschuppgifter

Källa:

| (42) | Produktionskapaciteten ökade med 3 % under perioden 2013–2017, vilket dock var mindre än produktionsnivån som ökade med 9 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade därför från 72 % till 76 %. |
| --- | --- |

(42)

Produktionskapaciteten ökade med 3 % under perioden 2013–2017, vilket dock var mindre än produktionsnivån som ökade med 9 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade därför från 72 % till 76 %.

| (43) | De samarbetsvilliga företagens lager ökade med 20 % totalt sett under perioden 2013–2017.










  i 000 ton | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager | 11 006 | 11 896 | 12 391 | 12 117 | 13 222 |
| index 2013 = 100 | 100 | 108 | 113 | 110 | 120 |
| Källa: Frågeformulärssvar |

(43)

De samarbetsvilliga företagens lager ökade med 20 % totalt sett under perioden 2013–2017.

i 000 ton

2013

2014

2015

2016

2017

Lager

11 006

11 896

12 391

12 117

13 222

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

108

108

113

113

110

110

120

120

Källa: Frågeformulärssvar

Källa:

| (44) | Unionsproducenternas försäljningspris per enhet och kassaflöde utvecklades på följande sätt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 673,5 | 652,8 | 616,9 | 572,9 | 681,5 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Lönsamhet | – 1,0 % | 0,9 % | 0,9 % | 2,2 % | 6,2 % |
| Kassaflöde (i miljoner euro) | 3 133 | 4 975 | 6 519 | 5 386 | 6 141 |
| index 2013 = 100 | 100 | 159 | 208 | 172 | 196 |
| Källa: Frågeformulärssvar |

(44)

Unionsproducenternas försäljningspris per enhet och kassaflöde utvecklades på följande sätt:

2013

2014

2015

2016

2017

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

673,5

652,8

616,9

572,9

681,5

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Lönsamhet

– 1,0 %

0,9 %

0,9 %

2,2 %

6,2 %

Kassaflöde (i miljoner euro)

3 133

4 975

6 519

5 386

6 141

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

159

159

208

208

172

172

196

196

Källa: Frågeformulärssvar

Källa:

| (45) | Under perioden 2013–2016 ägde en betydande prisnedgång rum på unionsmarknaden. Försäljningspriset per enhet minskade med 15 %. Det bör erinras om att importen också ökade betydligt under denna period. Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet återhämtade sig dock 2017 då det nådde upp till 2013 års nivå igen. Lönsamheten låg totalt sett på en mycket låg nivå under perioden 2013–2017. Trots en betydande prissänkning lyckades unionsindustrin ändå minska sina tillverkningskostnader under 2016 i en sådan utsträckning att den uppnådded en mindre minst på 2,2 %. Situationen förbättrades tillfälligt 2017. Försäljningspriset ökade med närmare 20 % mellan 2016 och 2017 och nådde upp till 2013 års nivå. Unionsindustrin nådde en vinstnivå på 6,2 % tack vare att tillverkningskostnaden (råvarukostnaden) låg på en lägre nivå än vad den gjorde 2013 (även om den visserligen ökat). Unionsindustrins kassaflöde ökade med ungefär 60 % totalt sett. |
| --- | --- |

(45)

Under perioden 2013–2016 ägde en betydande prisnedgång rum på unionsmarknaden. Försäljningspriset per enhet minskade med 15 %. Det bör erinras om att importen också ökade betydligt under denna period. Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet återhämtade sig dock 2017 då det nådde upp till 2013 års nivå igen. Lönsamheten låg totalt sett på en mycket låg nivå under perioden 2013–2017. Trots en betydande prissänkning lyckades unionsindustrin ändå minska sina tillverkningskostnader under 2016 i en sådan utsträckning att den uppnådded en mindre minst på 2,2 %. Situationen förbättrades tillfälligt 2017. Försäljningspriset ökade med närmare 20 % mellan 2016 och 2017 och nådde upp till 2013 års nivå. Unionsindustrin nådde en vinstnivå på 6,2 % tack vare att tillverkningskostnaden (råvarukostnaden) låg på en lägre nivå än vad den gjorde 2013 (även om den visserligen ökat). Unionsindustrins kassaflöde ökade med ungefär 60 % totalt sett.

| (46) | Vad gäller sysselsättningen förlorade unionsproducenterna av de bedömda produktkategorierna närmare 10 000 arbetstillfällen under femårsperioden. | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 189 265 | 183 470 | 182 136 | 182 162 | 181 303 |
| index 2013 = 100 | 100 | 97 | 96 | 96 | 96 |
| Källa: Frågeformulärssvar |

(46)

Vad gäller sysselsättningen förlorade unionsproducenterna av de bedömda produktkategorierna närmare 10 000 arbetstillfällen under femårsperioden.

2013

2014

2015

2016

2017

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

189 265

183 470

182 136

182 162

181 303

index 2013 = 100

index 2013 = 100

100

100

97

97

96

96

96

96

96

96

Källa: Frågeformulärssvar

Källa:

2.   Situationen för de enskilda produktkategorierna

Situationen för de enskilda produktkategorierna

| (47) | Förutom den sammantagna analysen av situationen för den berörda produkten totalt sett, vilken kommissionen anser vara den lämpliga utgångspunkten för bedömningen av behovet av skyddsåtgärder inom ramen för denna undersökning, har kommissionen även gjort en bedömning av situationen för varje enskild produktkategori för att kunna bekräfta den utveckling som redovisas ovan även på en disaggregerad nivå. |
| --- | --- |

(47)

Förutom den sammantagna analysen av situationen för den berörda produkten totalt sett, vilken kommissionen anser vara den lämpliga utgångspunkten för bedömningen av behovet av skyddsåtgärder inom ramen för denna undersökning, har kommissionen även gjort en bedömning av situationen för varje enskild produktkategori för att kunna bekräfta den utveckling som redovisas ovan även på en disaggregerad nivå.

| (48) | När man ser till de enskilda produktkategorierna är situationen mer varierad, även om den generellt sätt visar på samma utveckling. De ekonomiska indikatorerna redovisas separat och per produktkategori i bilaga III. |
| --- | --- |

(48)

När man ser till de enskilda produktkategorierna är situationen mer varierad, även om den generellt sätt visar på samma utveckling. De ekonomiska indikatorerna redovisas separat och per produktkategori i bilaga III.

| (49) | Förbrukningen i unionen har ökat för alla utom två produktkategorier de senaste fem åren. Även om denna ökning var blygsam för vissa enskilda produkter (den minsta ökningen var på 2 %) så var den mer betydande för andra (den största ökningen var 169 %). |
| --- | --- |

(49)

Förbrukningen i unionen har ökat för alla utom två produktkategorier de senaste fem åren. Även om denna ökning var blygsam för vissa enskilda produkter (den minsta ökningen var på 2 %) så var den mer betydande för andra (den största ökningen var 169 %).

| (50) | Försäljningsvolymen låg allmänt sett på en oförändrad nivå under perioden 2013–2017, men ökade en aning i vissa fall, även om den inte ökade lika mycket som förbrukningen i EU (förutom vad gäller tre produktkategorier). Detta innebar att marknadsandelen minskade under femårsperioden för alla utom tre produkter. |
| --- | --- |

(50)

Försäljningsvolymen låg allmänt sett på en oförändrad nivå under perioden 2013–2017, men ökade en aning i vissa fall, även om den inte ökade lika mycket som förbrukningen i EU (förutom vad gäller tre produktkategorier). Detta innebar att marknadsandelen minskade under femårsperioden för alla utom tre produkter.

| (51) | Produktionsnivåerna ökade generellt sett för 18 av 23 produkter, liksom kapacitetsutnyttjandet. |
| --- | --- |

(51)

Produktionsnivåerna ökade generellt sett för 18 av 23 produkter, liksom kapacitetsutnyttjandet.

| (52) | Vad gäller priserna så minskade dessa betydligt för alla produkter (utom för en produkt som omfatatdes av en antidumpningstull i form av ett minimiimportpris) under perioden 2013–2016. Priserna återhämtade sig 2017, vilket berodde på en allmän återhämtning på stålmarknaden och de olika handelspolitiska åtgärder som införts mot illojal prissättning och subventionerad import. För 16 produkter låg priset under 2017 på en nivå som var lägre än 2013 års nivå. Det är att märka att importpriserna nästan alltid låg på en lägre nivå än unionens priser vad gäller alla år och alla produktkategorier. |
| --- | --- |

(52)

Vad gäller priserna så minskade dessa betydligt för alla produkter (utom för en produkt som omfatatdes av en antidumpningstull i form av ett minimiimportpris) under perioden 2013–2016. Priserna återhämtade sig 2017, vilket berodde på en allmän återhämtning på stålmarknaden och de olika handelspolitiska åtgärder som införts mot illojal prissättning och subventionerad import. För 16 produkter låg priset under 2017 på en nivå som var lägre än 2013 års nivå. Det är att märka att importpriserna nästan alltid låg på en lägre nivå än unionens priser vad gäller alla år och alla produktkategorier.

| (53) | Vad gäller vinsterna såldes alla produktkategorier med förlust eller med låg vinst fram till 2016. Endast 7 produkter lyckades komma upp till en vinstnivå på över 6 % år 2017. Dessa produkter utgör en betydande del av EU:s produktionsvolym och sex av dem omfattas för närvarande av (nyligen införda) antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. Dessa åtgärder gäller dock endast vissa ursprungsländer. Alla andra produkter gick antingen med förlust (3 produkter) eller låg nära ett nollresultat (13 produkter). En vinst på under 6 % anses vara för låg för att kunna göra de investeringar som krävs för att verksamheten ska kunna fortlöpa. Kommissionen har i de flesta av den senaste tidens undersökningar ansett att en vinst på 8 % varit nödvändig för att man ska kunna göra de investeringar som krävs när det gäller denna sektor. Vad gäller kassaflödet så försämrades detta för hälften av produkterna under perioden 2013–2017 och det var till och med negativt för 6 produkter 2017. Räntabiliteten på sysselsatt kapital var låg under perioden 2013–2016, men förbättrades därefter för de stora flertalet av produktkategorierna, samtidigt som den dock var fortsatt negativ för 5 produkter 2017. |
| --- | --- |

(53)

Vad gäller vinsterna såldes alla produktkategorier med förlust eller med låg vinst fram till 2016. Endast 7 produkter lyckades komma upp till en vinstnivå på över 6 % år 2017. Dessa produkter utgör en betydande del av EU:s produktionsvolym och sex av dem omfattas för närvarande av (nyligen införda) antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. Dessa åtgärder gäller dock endast vissa ursprungsländer. Alla andra produkter gick antingen med förlust (3 produkter) eller låg nära ett nollresultat (13 produkter). En vinst på under 6 % anses vara för låg för att kunna göra de investeringar som krävs för att verksamheten ska kunna fortlöpa. Kommissionen har i de flesta av den senaste tidens undersökningar ansett att en vinst på 8 % varit nödvändig för att man ska kunna göra de investeringar som krävs när det gäller denna sektor. Vad gäller kassaflödet så försämrades detta för hälften av produkterna under perioden 2013–2017 och det var till och med negativt för 6 produkter 2017. Räntabiliteten på sysselsatt kapital var låg under perioden 2013–2016, men förbättrades därefter för de stora flertalet av produktkategorierna, samtidigt som den dock var fortsatt negativ för 5 produkter 2017.

| (54) | Vad gäller lagren så ökade dessa för 17 produktkategorier. De minskade för 5 produktkategorier och låg på samma nivå under hela perioden för 1 produktkategori. |
| --- | --- |

(54)

Vad gäller lagren så ökade dessa för 17 produktkategorier. De minskade för 5 produktkategorier och låg på samma nivå under hela perioden för 1 produktkategori.

| (55) | Analysen ovan bekräftar att situationen för unionens stålindustri försämrades betydligt under perioden 2013–2016. Detta tog sig uttryck i en minskad marknadsandel och en betydande prisnedgång som gjorde att unionsindustrin inte kunde dra nytta av de lägre råvarukostnaderna. Denna utveckling gällde både sammantaget och för de enskilda produktkategorierna. Situationen förbättrades delvis 2017. Även om vissa produktkategorier fortfarande ligger under en hållbar vinstnivå har vissa förbättrat sina nivåer, sannolikt tack vare de nyligen införda antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna. Både sammantaget och för de enskilda produktkategorierna anses det därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation och är sårbar inför en ytterligare importökning, särskilt om importen från de länder som omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder ersätts med annan import som läggs om från den amerikanska marknaden till följd av sektion 232-åtgärderna. |
| --- | --- |

(55)

Analysen ovan bekräftar att situationen för unionens stålindustri försämrades betydligt under perioden 2013–2016. Detta tog sig uttryck i en minskad marknadsandel och en betydande prisnedgång som gjorde att unionsindustrin inte kunde dra nytta av de lägre råvarukostnaderna. Denna utveckling gällde både sammantaget och för de enskilda produktkategorierna. Situationen förbättrades delvis 2017. Även om vissa produktkategorier fortfarande ligger under en hållbar vinstnivå har vissa förbättrat sina nivåer, sannolikt tack vare de nyligen införda antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna. Både sammantaget och för de enskilda produktkategorierna anses det därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation och är sårbar inför en ytterligare importökning, särskilt om importen från de länder som omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder ersätts med annan import som läggs om från den amerikanska marknaden till följd av sektion 232-åtgärderna.

| (56) | Detta gäller till exempel för produktkategorierna 1, 2 och 4, både eftersom det finns en betydande efterfrågan på dessa i unionen och eftersom de (särskilt kategorierna 1 och 2) används som råvaror i produktionen av andra stålprodukter. Den ekonomiska situationen var negativ 2016 för produktkategorierna 1, 2 och 4, men vände och blev positiv 2017 till följd av införandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot ett antal länder, bland annat Kina och Ryssland. Importen från dessa länder har nyligen dock delvis ersatts av import från Indien, Sydkorea och Turkiet. De två sistnämnda länderna är även viktiga leverantörer till den amerikanska marknaden. Redan första kvartalet 2018, dvs. före införandet av de amerikanska åtgärderna, uppvisade importen till unionen av produktkategori 1 en ökning jämfört med första kvartalet 2017. Denna ökning berodde främst på import från Turkiet. |
| --- | --- |

(56)

Detta gäller till exempel för produktkategorierna 1, 2 och 4, både eftersom det finns en betydande efterfrågan på dessa i unionen och eftersom de (särskilt kategorierna 1 och 2) används som råvaror i produktionen av andra stålprodukter. Den ekonomiska situationen var negativ 2016 för produktkategorierna 1, 2 och 4, men vände och blev positiv 2017 till följd av införandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot ett antal länder, bland annat Kina och Ryssland. Importen från dessa länder har nyligen dock delvis ersatts av import från Indien, Sydkorea och Turkiet. De två sistnämnda länderna är även viktiga leverantörer till den amerikanska marknaden. Redan första kvartalet 2018, dvs. före införandet av de amerikanska åtgärderna, uppvisade importen till unionen av produktkategori 1 en ökning jämfört med första kvartalet 2017. Denna ökning berodde främst på import från Turkiet.

| (57) | En ytterligare ökning av stålimporten till unionen kommer sannolikt att hindra unionsindustrin, som ännu inte återhämtat sig till fullo, från att dra nytta av de positiva effekterna av de nyligen införda handelspolitiska skyddsåtgärderna. |
| --- | --- |

(57)

En ytterligare ökning av stålimporten till unionen kommer sannolikt att hindra unionsindustrin, som ännu inte återhämtat sig till fullo, från att dra nytta av de positiva effekterna av de nyligen införda handelspolitiska skyddsåtgärderna.

3.   Hot om allvarlig skada

Hot om allvarlig skada

| (58) | I sitt stålmeddelande från mars 2016 (13) drar kommissionen slutsatsen att unionens stålindustri står inför en rad allvarliga utmaningar till följd av en global överkapacitet, en enorm internationell exportökning och en rekordstor våg av illojala handelsmetoder. |
| --- | --- |

(58)

I sitt stålmeddelande från mars 2016 (13) drar kommissionen slutsatsen att unionens stålindustri står inför en rad allvarliga utmaningar till följd av en global överkapacitet, en enorm internationell exportökning och en rekordstor våg av illojala handelsmetoder.

13

| (59) | Samtidigt har unionen infört en rad antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot import av stålprodukter i syfte att avhjälpa den skada som vållats av den illojala importen. Det finns för närvarande inte mindre än totalt 19 antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot den illojala importen av 14 undersökta produktkategorier med ursprung i olika länder. Under undersökningsperioden, dvs. 2013–2017, fastställdes det i nya undersökningar att EU:s stålindustri vållats (eller i ett fall riskerat att vållas) väsentlig skada till följd av illojala handelsmetoder. |
| --- | --- |

(59)

Samtidigt har unionen infört en rad antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot import av stålprodukter i syfte att avhjälpa den skada som vållats av den illojala importen. Det finns för närvarande inte mindre än totalt 19 antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot den illojala importen av 14 undersökta produktkategorier med ursprung i olika länder. Under undersökningsperioden, dvs. 2013–2017, fastställdes det i nya undersökningar att EU:s stålindustri vållats (eller i ett fall riskerat att vållas) väsentlig skada till följd av illojala handelsmetoder.

| (60) | Såsom nämns i skäl 55 är unionsindustrin fortfarande i bräcklig situation och sårbar inför ytterligare importökningar. Det beslut som Förenta staterna nyligen fattade om att inte undanta exporten från EU från sektion 232-åtgärderna kommer sannolikt att leda till att unionsproducenterna får det svårare att exporters sina produkter till den amerikanska marknaden, vilket i sin tur gör att de får en än mer sårbar situation. |
| --- | --- |

(60)

Såsom nämns i skäl 55 är unionsindustrin fortfarande i bräcklig situation och sårbar inför ytterligare importökningar. Det beslut som Förenta staterna nyligen fattade om att inte undanta exporten från EU från sektion 232-åtgärderna kommer sannolikt att leda till att unionsproducenterna får det svårare att exporters sina produkter till den amerikanska marknaden, vilket i sin tur gör att de får en än mer sårbar situation.

| (61) | Stålimporten har ökat betydligt och låg på en hög nivå 2017. Den ytterligare importökningen 2018 – särskilt från de länder eller exportörer som inte omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder – kommer sannolikt att hindra unionsindustrin från att återhämta sig till fullo och att dra nytta av åtgärderna i fråga. Unionens stålindustri anses fortfarande vara sårbar inför ytterligare importökningar. |
| --- | --- |

(61)

Stålimporten har ökat betydligt och låg på en hög nivå 2017. Den ytterligare importökningen 2018 – särskilt från de länder eller exportörer som inte omfattas av handelspolitiska skyddsåtgärder – kommer sannolikt att hindra unionsindustrin från att återhämta sig till fullo och att dra nytta av åtgärderna i fråga. Unionens stålindustri anses fortfarande vara sårbar inför ytterligare importökningar.

| (62) | Om det inte införs några provisoriska skyddsåtgärder kommer denna situation sannolikt att utvecklas på ett sådant sett att unionsindustrin vållas faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(62)

Om det inte införs några provisoriska skyddsåtgärder kommer denna situation sannolikt att utvecklas på ett sådant sett att unionsindustrin vållas faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid.

| (63) | I detta sammanhang har kommissionen i enlighet med artikel 9.2 i förordning 2015/478 och artikel 6.3 i förordning 2015/755 undersökt takten på ökningen av exporten till unionen och sannolikheten för att den tillgängliga kapaciteten kommer att användas till att export till unionen. |
| --- | --- |

(63)

I detta sammanhang har kommissionen i enlighet med artikel 9.2 i förordning 2015/478 och artikel 6.3 i förordning 2015/755 undersökt takten på ökningen av exporten till unionen och sannolikheten för att den tillgängliga kapaciteten kommer att användas till att export till unionen.

| (64) | För det första ökade importen till unionen, såsom konstaterats ovan, betydligt under perioden 2013–2017, dvs. med 68 % totalt sett. Även om ökningen var särskilt markant fram till 2016 så fortsatte den att öka även därefter, om än i en långsammare takt. Såsom anges i skälen (37) och (82) med avseende på kritiska omständigheter så ökade importen återigen betydligt (med nästan 10 %) första kvartalet 2018. Takten på ökningen av importen var således betydande. |
| --- | --- |

(64)

För det första ökade importen till unionen, såsom konstaterats ovan, betydligt under perioden 2013–2017, dvs. med 68 % totalt sett. Även om ökningen var särskilt markant fram till 2016 så fortsatte den att öka även därefter, om än i en långsammare takt. Såsom anges i skälen (37) och (82) med avseende på kritiska omständigheter så ökade importen återigen betydligt (med nästan 10 %) första kvartalet 2018. Takten på ökningen av importen var således betydande.

| (65) | För det andra kommer de handelsbegränsande amerikanska sektion 232-åtgärderna, med tanke på deras nivå och omfattning och den nuvarande ihållande överkapaciteten i världen, sannolikt att leda till att handel med stålprodukter läggs om till unionen. |
| --- | --- |

(65)

För det andra kommer de handelsbegränsande amerikanska sektion 232-åtgärderna, med tanke på deras nivå och omfattning och den nuvarande ihållande överkapaciteten i världen, sannolikt att leda till att handel med stålprodukter läggs om till unionen.

| (66) | Förenta staterna har meddelat sin avsikt att minska den amerikanska importen med ungefär 13 miljoner ton och införde i mars 2018 av denna anledning en tilläggstull på 25 % på importen av ett mycket stort antal stålprodukter. De volymer stål som inte längre exporteras till den amerikanska marknaden kommer oundvikligen att läggas om till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(66)

Förenta staterna har meddelat sin avsikt att minska den amerikanska importen med ungefär 13 miljoner ton och införde i mars 2018 av denna anledning en tilläggstull på 25 % på importen av ett mycket stort antal stålprodukter. De volymer stål som inte längre exporteras till den amerikanska marknaden kommer oundvikligen att läggas om till andra tredjeländer.

| (67) | Vissa av de största exportörerna till den amerikanska marknaden är även traditionella stålleverantörer till unionsmarknaden. Det är mer än sannolikt att dessa länder, liksom även andra länder, i stor utsträckning kan vara beredda att lägga om sin export till unionen. Unionsmarknaden är rent allmänt en mycket attraktiv marknad för stålprodukter, både vad gäller efterfrågan och priser. EU är näst efter Kina, men före Förenta staterna, en av de viktigaste marknaderna för stål, där efterfrågan har ökat under de senaste åren och priserna nu också återhämtat sig. |
| --- | --- |

(67)

Vissa av de största exportörerna till den amerikanska marknaden är även traditionella stålleverantörer till unionsmarknaden. Det är mer än sannolikt att dessa länder, liksom även andra länder, i stor utsträckning kan vara beredda att lägga om sin export till unionen. Unionsmarknaden är rent allmänt en mycket attraktiv marknad för stålprodukter, både vad gäller efterfrågan och priser. EU är näst efter Kina, men före Förenta staterna, en av de viktigaste marknaderna för stål, där efterfrågan har ökat under de senaste åren och priserna nu också återhämtat sig.

| (68) | Mot denna bakgrund kommer en betydande ökning av utbudet på grund av ett inflöde av import att leda till ett allmänt pristryck nedåt, vilket i sin tur kommer att leda till att man får ungefär samma prisnivåer som 2016 och betydanded negativa konsekvenser för lönsamheten i unionens stålindustri. |
| --- | --- |

(68)

Mot denna bakgrund kommer en betydande ökning av utbudet på grund av ett inflöde av import att leda till ett allmänt pristryck nedåt, vilket i sin tur kommer att leda till att man får ungefär samma prisnivåer som 2016 och betydanded negativa konsekvenser för lönsamheten i unionens stålindustri.

4.   Slutsatser

Slutsatser

| (69) | Under dessa omständigheter, och mot bakgrund av ovanstående, dras preliminärt slutsatsen att även om unionsindustrin visserligen delvis har återhämtat sig när det gäller vissa produktkategorier 2017, bland annat till följd av handelspolitiska skyddsåtgärder, så är den ekonomiska situationen för flertalet av de bedömda produktkategorierna fortfarande en god bit under en hållbar nivå, vilket gör att unionsindustrin fortfarande är sårbar inför en ny kraftig importökning. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att unionsindustrin riskerar att drabbas av allvarlig skada när det gäller de 23 bedömda produktkategorierna. |
| --- | --- |

(69)

Under dessa omständigheter, och mot bakgrund av ovanstående, dras preliminärt slutsatsen att även om unionsindustrin visserligen delvis har återhämtat sig när det gäller vissa produktkategorier 2017, bland annat till följd av handelspolitiska skyddsåtgärder, så är den ekonomiska situationen för flertalet av de bedömda produktkategorierna fortfarande en god bit under en hållbar nivå, vilket gör att unionsindustrin fortfarande är sårbar inför en ny kraftig importökning. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att unionsindustrin riskerar att drabbas av allvarlig skada när det gäller de 23 bedömda produktkategorierna.

VII.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

1.   Ökning av importen

Ökning av importen

| (70) | Kommissionen har preliminärt fastställt att det finns ett orsakssamband mellan ökningen av importen av den bedömda produkten å ena sidan, och hotet om allvarlig skada å anda sidan, på följande grundval. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen har preliminärt fastställt att det finns ett orsakssamband mellan ökningen av importen av den bedömda produkten å ena sidan, och hotet om allvarlig skada å anda sidan, på följande grundval.

| (71) | Det erinras för det första om att den produkt som produceras av unionsproducenterna är av samma eller direkt konkurrerande slag som de berörda produkterna. De har samma grundläggande egenskaper, samma användningsområden och säljs via samma eller identiska försäljningskanaler och konkurrerar starkt med priset. |
| --- | --- |

(71)

Det erinras för det första om att den produkt som produceras av unionsproducenterna är av samma eller direkt konkurrerande slag som de berörda produkterna. De har samma grundläggande egenskaper, samma användningsområden och säljs via samma eller identiska försäljningskanaler och konkurrerar starkt med priset.

| (72) | Såsom förklaras i avsnitten IV och VI har unionsproducenterna drabbats genom förlorade marknadsandelar och ett betydanded pristryck som lett till en negativ eller ohållbar vinstnivå. Vad gäller en del produkter förefaller det finnas risk för allvarlig skada inom en nära förestående framtid, även om producenterna har återhämtat sig. |
| --- | --- |

(72)

Såsom förklaras i avsnitten IV och VI har unionsproducenterna drabbats genom förlorade marknadsandelar och ett betydanded pristryck som lett till en negativ eller ohållbar vinstnivå. Vad gäller en del produkter förefaller det finnas risk för allvarlig skada inom en nära förestående framtid, även om producenterna har återhämtat sig.

| (73) | Under perioden 2013–2017 ökade importen av den berörda produkten betydligt och tog marknadsandelar på unionsmarknaden tack vare priser som låg under EU-producenternas prisnivåer. Marknadsandelen för importen ökade totalt sett från 12,2 % till 17,6 % och importpriserna låg nästan alltid på en lägre nivå än unionens försäljningspriser när det gäller alla enskilda produkter. |
| --- | --- |

(73)

Under perioden 2013–2017 ökade importen av den berörda produkten betydligt och tog marknadsandelar på unionsmarknaden tack vare priser som låg under EU-producenternas prisnivåer. Marknadsandelen för importen ökade totalt sett från 12,2 % till 17,6 % och importpriserna låg nästan alltid på en lägre nivå än unionens försäljningspriser när det gäller alla enskilda produkter.

| (74) | Orsakssambandet mellan importökningen och unionsproducenternas situation var särskilt markant under perioden 2013–2016 när lågprisimporten nådde sin kulmen (+ 62 %) och EU-producenternas priser föll med 15 %. Prissänkningen var hela 20 % för kategori 13 och för kategorierna 1 och 3 var den ar 19 % respektive 18 %. Detta ledde till att unionsproducenterna av den likadana produkterna antingen gick med förlust eller låg nära ett nollresultat. Under 2017 låg importen fortfarande på en hög nivå och fortsatte att underskrida unionsindustrins priser, trots en allmän prisökning. EU-priserna återhämtade sig visserligen, men inte för tillräckligt många produkter som fortsatt såldes med förlust eller med låg vinst. |
| --- | --- |

(74)

Orsakssambandet mellan importökningen och unionsproducenternas situation var särskilt markant under perioden 2013–2016 när lågprisimporten nådde sin kulmen (+ 62 %) och EU-producenternas priser föll med 15 %. Prissänkningen var hela 20 % för kategori 13 och för kategorierna 1 och 3 var den ar 19 % respektive 18 %. Detta ledde till att unionsproducenterna av den likadana produkterna antingen gick med förlust eller låg nära ett nollresultat. Under 2017 låg importen fortfarande på en hög nivå och fortsatte att underskrida unionsindustrins priser, trots en allmän prisökning. EU-priserna återhämtade sig visserligen, men inte för tillräckligt många produkter som fortsatt såldes med förlust eller med låg vinst.

| (75) | Även om vinsterna förbättrades för vissa produktkategorier så är deras situation fortfarande sårbar. Om man ser till prisutvecklingen under tidigare år så är dessa produktkategorier särskilt känsliga för pristryck och varje ytterligare ökning av importen till låga priser kommer att få en betydande negativ inverkan på deras situation. |
| --- | --- |

(75)

Även om vinsterna förbättrades för vissa produktkategorier så är deras situation fortfarande sårbar. Om man ser till prisutvecklingen under tidigare år så är dessa produktkategorier särskilt känsliga för pristryck och varje ytterligare ökning av importen till låga priser kommer att få en betydande negativ inverkan på deras situation.

| (76) | Mot denna bakgrund anses det att de amerikanska handelsbegränsande åtgärder som införts i enlighet med sektion 232 i Trade Expansion Act sannolikt kommer att vålla unionsindustrin allvarlig skada inom en nära förestående framtid med tanke på deras nivå och omfattning. |
| --- | --- |

(76)

Mot denna bakgrund anses det att de amerikanska handelsbegränsande åtgärder som införts i enlighet med sektion 232 i Trade Expansion Act sannolikt kommer att vålla unionsindustrin allvarlig skada inom en nära förestående framtid med tanke på deras nivå och omfattning.

Trade Expansion Act

| (77) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det för de 23 bedömda produktkategorierna finns ett orsakssamband mellan ökningen av importen, trycket på stålpriset på unionsmarknaden och hotet om allvarlig skada för unionsproducenterna. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det för de 23 bedömda produktkategorierna finns ett orsakssamband mellan ökningen av importen, trycket på stålpriset på unionsmarknaden och hotet om allvarlig skada för unionsproducenterna.

2.   Andra kända faktorer

Andra kända faktorer

| (78) | I syfte att fastställa att hotet för allvarlig skada inte kan tillskrivas andra faktorer än den ökade importen har kommissionen utfört en preliminär analys för att fastställa om andra faktorer som kan ha bidragit till den allvarlig skada som vållats unionsproducenterna. |
| --- | --- |

(78)

I syfte att fastställa att hotet för allvarlig skada inte kan tillskrivas andra faktorer än den ökade importen har kommissionen utfört en preliminär analys för att fastställa om andra faktorer som kan ha bidragit till den allvarlig skada som vållats unionsproducenterna.

| (79) | Den globala överkapaciteten konstaterades ha spelat roll på så sätt att den främjade den billiga importen till unionen. Förbrukningen av de berörda stålprodukterna ökade och kunde därför inte försvaga orsakssambandet. |
| --- | --- |

(79)

Den globala överkapaciteten konstaterades ha spelat roll på så sätt att den främjade den billiga importen till unionen. Förbrukningen av de berörda stålprodukterna ökade och kunde därför inte försvaga orsakssambandet.

| (80) | Kommissionen undersökte även om den allvarliga skadan kunde tillskrivas importen av de berörda produkterna från medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Genom EES-avtalet mellan unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och EEA (Norge, Island och Liechtenstein), å andra sidan, har unionen skapat en nära ekonomisk integration med marknaderna i EES-länderna och de industrier som producerar de berörda produkterna. Industrierna på dessa marknader är mogna och mättade och av denna anledning anser man att ett uteslutande av produkter med ursprung i EES-medlemmarna från skyddsåtgärderna endast skulle inverka mycket lite (eller inte alls) på importnivåerna för produkterna. Även om importen från dessa länder faktiskt har bidragit till en importökning när det gäller vissa produktkategorier (den totala importen från dessa länder har ökat med ca 9 %) så är denna imports andel av den totala importen begränsad (EES svarar för ca 1,5 % av importen och har en marknadsandel på 0,3 % totalt sett). Dessutom är EES-medlemmarna är mindre traditionella leverantörer av den berörda produkten till den amerikanska marknaden, vilket betyder att risken för en omläggning av handeln preliminärt också har bedömts vara begränsad. Med beaktande av att dessa länder är mindre traditionella leverantörer till den amerikanska marknaden, att industrin på EES-marknaderna är mogen och den därmed sammanhängande begränsade risken för en omläggning av handeln, anser kommissionen att importen av de berörda produkterna från EES-medlemmarna endast kan ha bidragit i ringa, om ens någon, utsträckning till hotet om allvarlig skada. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen undersökte även om den allvarliga skadan kunde tillskrivas importen av de berörda produkterna från medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Genom EES-avtalet mellan unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och EEA (Norge, Island och Liechtenstein), å andra sidan, har unionen skapat en nära ekonomisk integration med marknaderna i EES-länderna och de industrier som producerar de berörda produkterna. Industrierna på dessa marknader är mogna och mättade och av denna anledning anser man att ett uteslutande av produkter med ursprung i EES-medlemmarna från skyddsåtgärderna endast skulle inverka mycket lite (eller inte alls) på importnivåerna för produkterna. Även om importen från dessa länder faktiskt har bidragit till en importökning när det gäller vissa produktkategorier (den totala importen från dessa länder har ökat med ca 9 %) så är denna imports andel av den totala importen begränsad (EES svarar för ca 1,5 % av importen och har en marknadsandel på 0,3 % totalt sett). Dessutom är EES-medlemmarna är mindre traditionella leverantörer av den berörda produkten till den amerikanska marknaden, vilket betyder att risken för en omläggning av handeln preliminärt också har bedömts vara begränsad. Med beaktande av att dessa länder är mindre traditionella leverantörer till den amerikanska marknaden, att industrin på EES-marknaderna är mogen och den därmed sammanhängande begränsade risken för en omläggning av handeln, anser kommissionen att importen av de berörda produkterna från EES-medlemmarna endast kan ha bidragit i ringa, om ens någon, utsträckning till hotet om allvarlig skada.

| (81) | Kommissionen har således inte kunnat identifiera några andra faktorer som skulle kunna försvaga orsakssambandet mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan för unionsproducenterna. En mer detaljerad granskning av alla faktorer som har eller kan ha bidragit till skadan kommer dock att göras under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen har således inte kunnat identifiera några andra faktorer som skulle kunna försvaga orsakssambandet mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan för unionsproducenterna. En mer detaljerad granskning av alla faktorer som har eller kan ha bidragit till skadan kommer dock att göras under återstoden av undersökningen.

VIII.   KRITISK SITUATION

KRITISK SITUATION

| (82) | Såsom angivits ovan befinner sig unionens ståltillverkare totalt sett i en situation där det finns hot om skada och där allvarlig skada tydligt är nära förestående. För vissa enskilda produktkategorier finns det redan tecken som tyder på allvarlig skada. En ytterligare ökning av importen kommer sannolikt att medföra betydande negativa effekter för den ekonomiska situationen för industrin i dess helhet. |
| --- | --- |

(82)

Såsom angivits ovan befinner sig unionens ståltillverkare totalt sett i en situation där det finns hot om skada och där allvarlig skada tydligt är nära förestående. För vissa enskilda produktkategorier finns det redan tecken som tyder på allvarlig skada. En ytterligare ökning av importen kommer sannolikt att medföra betydande negativa effekter för den ekonomiska situationen för industrin i dess helhet.

| (83) | Kommissionen har undersökt huruvida det finns kritiska omständigheter då dröjsmål skulle kunna orsaka skada som vore svår att avhjälpa. Den undersökte särskilt huruvida importen hade fortsatt att öka under den senaste tiden. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen har undersökt huruvida det finns kritiska omständigheter då dröjsmål skulle kunna orsaka skada som vore svår att avhjälpa. Den undersökte särskilt huruvida importen hade fortsatt att öka under den senaste tiden.

| (84) | På grundval av en jämförelse mellan importen av stålprodukter under första kvartalet 2018 och första kvartalet 2017 förefaller det som om importen för 18 av de 23 produktkategorierna ökade med 26 %. Importökningen är väsentligt mycket större än ökningen under perioden 2016–2017, vilken var ca 2 %. |
| --- | --- |

(84)

På grundval av en jämförelse mellan importen av stålprodukter under första kvartalet 2018 och första kvartalet 2017 förefaller det som om importen för 18 av de 23 produktkategorierna ökade med 26 %. Importökningen är väsentligt mycket större än ökningen under perioden 2016–2017, vilken var ca 2 %.

| (85) | Tullarna på 25 % på stålprodukter i enlighet med sektion 232 infördes den 23 mars 2018. Det är i detta skede inte möjligt att bedöma den fulla verkan av de amerikanska åtgärderna när det gäller en omläggning av handeln. Importökningen till unionen första kvartalet 2018 kan dock anses ge en föraning om deras verkan och därmed också ge en god indikation på hur importen till unionen kommer att utvecklas i framtiden efter införandet av de amerikanska åtgärderna. |
| --- | --- |

(85)

Tullarna på 25 % på stålprodukter i enlighet med sektion 232 infördes den 23 mars 2018. Det är i detta skede inte möjligt att bedöma den fulla verkan av de amerikanska åtgärderna när det gäller en omläggning av handeln. Importökningen till unionen första kvartalet 2018 kan dock anses ge en föraning om deras verkan och därmed också ge en god indikation på hur importen till unionen kommer att utvecklas i framtiden efter införandet av de amerikanska åtgärderna.

| (86) | Den 30 maj 2018 beslutade Förenta staterna också att sektion 232-åtgärderna skulle tillämpas även på unionen, Mexiko och Kanada. Kommissionen anser att detta är en ytterligare kritisk faktor, eftersom detta inte bara skulle begränsa unionens export utan även öka risken för en omläggning av handeln från de två andra viktiga stålproducerande länderna. |
| --- | --- |

(86)

Den 30 maj 2018 beslutade Förenta staterna också att sektion 232-åtgärderna skulle tillämpas även på unionen, Mexiko och Kanada. Kommissionen anser att detta är en ytterligare kritisk faktor, eftersom detta inte bara skulle begränsa unionens export utan även öka risken för en omläggning av handeln från de två andra viktiga stålproducerande länderna.

| (87) | Med hänsyn till den sårbara situationen för unionsindustrin och till den senaste tidens ökning av importen kommer ett ytterligare överutbud av stålprodukter på unionsmarknaden, och det därav följande pristrycket, otvivelaktigen att få allvarliga följder för unionsproducenternas situation. |
| --- | --- |

(87)

Med hänsyn till den sårbara situationen för unionsindustrin och till den senaste tidens ökning av importen kommer ett ytterligare överutbud av stålprodukter på unionsmarknaden, och det därav följande pristrycket, otvivelaktigen att få allvarliga följder för unionsproducenternas situation.

| (88) | Kommissionen anser därför att det med hänsyn till den faktiska risken för en omläggning av handeln och för ytterligare begränsningar av importen från viktiga stålproducerande länder till den amerikanska marknaden kan anses föreligga kritiska omständigheter där dröjsmål med att införa provisoriska skyddsåtgärder skulle kunna orsaka skada som vore svår att avhjälpa. Kommissionen drar därför slutsatsen att provisoriska skyddsåtgärder bör införas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen anser därför att det med hänsyn till den faktiska risken för en omläggning av handeln och för ytterligare begränsningar av importen från viktiga stålproducerande länder till den amerikanska marknaden kan anses föreligga kritiska omständigheter där dröjsmål med att införa provisoriska skyddsåtgärder skulle kunna orsaka skada som vore svår att avhjälpa. Kommissionen drar därför slutsatsen att provisoriska skyddsåtgärder bör införas utan dröjsmål.

IX.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (89) | I enlighet med artikel 16 i förordning 2015/478 undersökte kommissionen om det, trots det preliminära undersökningsresultatet om hot om allvarlig skada, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bland annat unionsproducenternas, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 16 i förordning 2015/478 undersökte kommissionen om det, trots det preliminära undersökningsresultatet om hot om allvarlig skada, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, bland annat unionsproducenternas, importörernas och användarnas intressen.

| (90) | Unionsindustrin består av över 40 producenter i flera olika medlemsstater i unionen och sysselsatte direkt fler än 180 000 personer i tillverkningen av de 25 berörda produkterna under perioden 2013–2017. Det har fastställts att unionsindustrin står inför ett hot om allvarlig skada som vållats av en ökning av importen. Det erinras om att unionsindustrin inte har dragit nytta av den ökade förbrukningen och att dess ekonomiska situation fortfarande är bräcklig samt att den är sårbar inför en ytterligare importökning. Stålindustrins strategiska betydelse är sedan länge erkänd (14). Det ligger i unionens intresse att ha en bärkraftig och konkurrenskraftig stålindustri. Det är uppenbart att om det inte införs några åtgärder kommer både unionsindustrins priser och marknadsandel att minska ytterligare, vilket i sin tur leder till en minskad produktion, ökade ekonomiska förluster och förlorade arbetstillfällen, både i stålindustrin och i närstående industrier. Ett införande av provisoriska åtgärder kommer att tillfälligt avhjälpa den allvarliga skadan och underlätta unionsindustrins anpassning. |
| --- | --- |

(90)

Unionsindustrin består av över 40 producenter i flera olika medlemsstater i unionen och sysselsatte direkt fler än 180 000 personer i tillverkningen av de 25 berörda produkterna under perioden 2013–2017. Det har fastställts att unionsindustrin står inför ett hot om allvarlig skada som vållats av en ökning av importen. Det erinras om att unionsindustrin inte har dragit nytta av den ökade förbrukningen och att dess ekonomiska situation fortfarande är bräcklig samt att den är sårbar inför en ytterligare importökning. Stålindustrins strategiska betydelse är sedan länge erkänd (14). Det ligger i unionens intresse att ha en bärkraftig och konkurrenskraftig stålindustri. Det är uppenbart att om det inte införs några åtgärder kommer både unionsindustrins priser och marknadsandel att minska ytterligare, vilket i sin tur leder till en minskad produktion, ökade ekonomiska förluster och förlorade arbetstillfällen, både i stålindustrin och i närstående industrier. Ett införande av provisoriska åtgärder kommer att tillfälligt avhjälpa den allvarliga skadan och underlätta unionsindustrins anpassning.

14

| (91) | Användare och importörer söker i allmänhet det lägsta priset för stål och det är uppenbart att utan åtgärder blir priserna lägre. Det ligger dock i deras intresse att det finns en konkurrenskraftig och bärkraftig stålindustri i unionen som kan tillgodose deras framtida stålbehov. |
| --- | --- |

(91)

Användare och importörer söker i allmänhet det lägsta priset för stål och det är uppenbart att utan åtgärder blir priserna lägre. Det ligger dock i deras intresse att det finns en konkurrenskraftig och bärkraftig stålindustri i unionen som kan tillgodose deras framtida stålbehov.

| (92) | I detta sammanhang har flera berörda parter i undersökningen hävdat att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska skyddsåtgärder. De menade att sådana åtgärder med största säkerhet skulle leda till en utbudsbrist och därmed ge unionsindustrin ett starkare förhandlingsläge för att utöva ett tryck på priserna. De menade vidare att antidumpnings- och antisubventionsåtgärder gör att försörjningskällorna redan är begränsade och att produkter som inte finns att tillgå från unionsproducenterna, som inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd eller som inte har de rätta tekniska egenskaperna bör undantas från skyddsåtgärderna. |
| --- | --- |

(92)

I detta sammanhang har flera berörda parter i undersökningen hävdat att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska skyddsåtgärder. De menade att sådana åtgärder med största säkerhet skulle leda till en utbudsbrist och därmed ge unionsindustrin ett starkare förhandlingsläge för att utöva ett tryck på priserna. De menade vidare att antidumpnings- och antisubventionsåtgärder gör att försörjningskällorna redan är begränsade och att produkter som inte finns att tillgå från unionsproducenterna, som inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd eller som inte har de rätta tekniska egenskaperna bör undantas från skyddsåtgärderna.

| (93) | För att hitta rätt avvägning mellan de olika legitima intressena och med tanke på att hotet om allvarlig skada i detta fall främst sammanhänger med en omläggning av handeln anser kommissionen att skyddsåtgärderna bör ha en form som bevarar de traditionella importnivåerna och endast gälla för import utöver dessa nivåer. I detta hänseende kommer ett system med tullkvoter som inte hindrar de traditionella handelsflödena att garantera att skyddsåtgärderna är förenliga med unionens intresse. En sådan utformning av åtgärderna skulle hindra att unionsindustrin drabbas av de negativa effekter som en handelsomläggning medför, samtidigt som de traditionella försörjningskällorna och en effektiv konkurrens på stålmarknaden bibehålls. |
| --- | --- |

(93)

För att hitta rätt avvägning mellan de olika legitima intressena och med tanke på att hotet om allvarlig skada i detta fall främst sammanhänger med en omläggning av handeln anser kommissionen att skyddsåtgärderna bör ha en form som bevarar de traditionella importnivåerna och endast gälla för import utöver dessa nivåer. I detta hänseende kommer ett system med tullkvoter som inte hindrar de traditionella handelsflödena att garantera att skyddsåtgärderna är förenliga med unionens intresse. En sådan utformning av åtgärderna skulle hindra att unionsindustrin drabbas av de negativa effekter som en handelsomläggning medför, samtidigt som de traditionella försörjningskällorna och en effektiv konkurrens på stålmarknaden bibehålls.

| (94) | Under dessa omständigheter anser kommissionen att risken för att de åtgärder som införs ska leda till en utbudsbrist är obetydlig. På samma sätt avvisas även påståendet att vissa produkter bör uteslutas från skyddsåtgärderna på grund av att de inte finns att tillgå från unionsproducenterna, inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd eller inte har de rätta tekniska egenskaperna avvisas, eftersom de traditionella handelsflödena kommer att garanteras. |
| --- | --- |

(94)

Under dessa omständigheter anser kommissionen att risken för att de åtgärder som införs ska leda till en utbudsbrist är obetydlig. På samma sätt avvisas även påståendet att vissa produkter bör uteslutas från skyddsåtgärderna på grund av att de inte finns att tillgå från unionsproducenterna, inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd eller inte har de rätta tekniska egenskaperna avvisas, eftersom de traditionella handelsflödena kommer att garanteras.

| (95) | Sammantaget drar kommissionen den preliminära slutsatsen att det ligger i unionens intresse med ett införande av provisoriska skyddsåtgärder i form av en tullhöjning på import utöver de traditionella handelsflödena som är tillämplig på produktkategoribasis. |
| --- | --- |

(95)

Sammantaget drar kommissionen den preliminära slutsatsen att det ligger i unionens intresse med ett införande av provisoriska skyddsåtgärder i form av en tullhöjning på import utöver de traditionella handelsflödena som är tillämplig på produktkategoribasis.

X.   SLUTSATSER OCH INFÖRANDE AV PROVISORISKA ÅTGÄRDER

SLUTSATSER OCH INFÖRANDE AV PROVISORISKA ÅTGÄRDER

1.   Införande av provisoriska åtgärder

Införande av provisoriska åtgärder

| (96) | Preliminärt drogs slutsatsen att unionens stålindustri riskerar att drabbas av allvarlig skada när det gäller de 23 bedömda produktkategorierna och att denna situation sannolikt att utvecklas på ett sådant sett att unionsindustrin vållas faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid. Med tanke på de kritiska omständigheterna anser kommissionen att det bör införas provisoriska skyddsåtgärder för att förhindra att EU:s stålindustri orsakas skada som vore svår att avhjälpa innan denna undersökning avslutats. |
| --- | --- |

(96)

Preliminärt drogs slutsatsen att unionens stålindustri riskerar att drabbas av allvarlig skada när det gäller de 23 bedömda produktkategorierna och att denna situation sannolikt att utvecklas på ett sådant sett att unionsindustrin vållas faktisk allvarlig skada inom en överskådlig framtid. Med tanke på de kritiska omständigheterna anser kommissionen att det bör införas provisoriska skyddsåtgärder för att förhindra att EU:s stålindustri orsakas skada som vore svår att avhjälpa innan denna undersökning avslutats.

2.   Åtgärdernas form och nivå

Åtgärdernas form och nivå

| (97) | Vid valet av lämplig form för åtgärderna övervägde kommissionen följande tre faktorer. För det första kommer unionens stålindustri i sin helhet sannolikt att drabbas av allvarlig skada på grund av att stålexport till den amerikanska marknaden läggs om till EU till följd av sektion 232-åtgärderna. För det andra anses det att unionsmarknaden måste fortsätta att vara öppen och att de traditionella handelsflödena bör bibehållas. Det är trots allt den import som sker utöver de traditionella handelsflödena som anses utgöra det största hotet mot stålindustrin. Slutligen bör åtgärderna i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser, särskilt artikel 6 i WTO-avtalet om skyddsåtgärder, ha formen av tullar. |
| --- | --- |

(97)

Vid valet av lämplig form för åtgärderna övervägde kommissionen följande tre faktorer. För det första kommer unionens stålindustri i sin helhet sannolikt att drabbas av allvarlig skada på grund av att stålexport till den amerikanska marknaden läggs om till EU till följd av sektion 232-åtgärderna. För det andra anses det att unionsmarknaden måste fortsätta att vara öppen och att de traditionella handelsflödena bör bibehållas. Det är trots allt den import som sker utöver de traditionella handelsflödena som anses utgöra det största hotet mot stålindustrin. Slutligen bör åtgärderna i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser, särskilt artikel 6 i WTO-avtalet om skyddsåtgärder, ha formen av tullar.

| (98) | På denna grundval anser kommissionen (se skäl 93) att de provisoriska skyddsåtgärderna bör ha formen av ett system med tullkvoter där import utöver kvoten beläggs med en tilläggstull. I syfte att se till att alla traditionella leverantörer har tillträde till unionsmarknaden bör dessa kvoter baseras på genomsnittet av den årliga importnivån för åren 2015, 2016 och 2017. Eftersom tullkvoterna kommer att vara tillämpliga i 200 kalenderdagar bör de fastställas till en nivå motsvarande en proportionell andel av nivån på helårsbasis. |
| --- | --- |

(98)

På denna grundval anser kommissionen (se skäl 93) att de provisoriska skyddsåtgärderna bör ha formen av ett system med tullkvoter där import utöver kvoten beläggs med en tilläggstull. I syfte att se till att alla traditionella leverantörer har tillträde till unionsmarknaden bör dessa kvoter baseras på genomsnittet av den årliga importnivån för åren 2015, 2016 och 2017. Eftersom tullkvoterna kommer att vara tillämpliga i 200 kalenderdagar bör de fastställas till en nivå motsvarande en proportionell andel av nivån på helårsbasis.

| (99) | Tullsatsen för import utöver kvoten bör fastställas till en nivå som är förenlig med målet att förhindra allvarlig skada för unionsindustrin. Med hänsyn till slutsatserna beträffande hotet om allvarlig skada och det faktum att allvarlig skada ännu inte inträffat totalt sett anser kommissionen att det inte är lämpligt att beräkna skademarginalen på grundval av det konstruerade genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för unionsindustrins produkter under den senaste tiden. |
| --- | --- |

(99)

Tullsatsen för import utöver kvoten bör fastställas till en nivå som är förenlig med målet att förhindra allvarlig skada för unionsindustrin. Med hänsyn till slutsatserna beträffande hotet om allvarlig skada och det faktum att allvarlig skada ännu inte inträffat totalt sett anser kommissionen att det inte är lämpligt att beräkna skademarginalen på grundval av det konstruerade genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för unionsindustrins produkter under den senaste tiden.

| (100) | Under dessa omständigheter anser kommissionen det är lämpligare att använda sig av en framåtblickande strategi för bedömningen av hur hög en tull måste vara för att hindra att det kommer import utöver de traditionella handelsflödena och att denna import vållar unionsindustrin allvarlig skada när kvotnivån väl uppnåtts. |
| --- | --- |

(100)

Under dessa omständigheter anser kommissionen det är lämpligare att använda sig av en framåtblickande strategi för bedömningen av hur hög en tull måste vara för att hindra att det kommer import utöver de traditionella handelsflödena och att denna import vållar unionsindustrin allvarlig skada när kvotnivån väl uppnåtts.

| (101) | I detta sammanhang har unionsindustrin presenterat två kompletterande metoder för beräkningen av en tillräckligt avskräckande tull, vilka kommissionen finner lämpliga för detta ändamål. Den första är en partiell jämviktsmodell för unionsmarknaden för stål och den andra beräknar täckningsbidragen för stålprodukterna. |
| --- | --- |

(101)

I detta sammanhang har unionsindustrin presenterat två kompletterande metoder för beräkningen av en tillräckligt avskräckande tull, vilka kommissionen finner lämpliga för detta ändamål. Den första är en partiell jämviktsmodell för unionsmarknaden för stål och den andra beräknar täckningsbidragen för stålprodukterna.

| (102) | En partiell jämviktsmodell innebär att en uppsättning efterfråge- och utbudsekvationer tillämpas på en del av ekonomin och att det görs ett ”allt annat lika”-antagande om resten av ekonomin. Dessutom görs antagandet att den makroekonomiska inverkan på det scenario som analyseras inte är tillräckligt betydande för att kunna påverka de makroekonomiska aggregaten såsom till exempel den allmänna lönenivån i en ekonomi. |
| --- | --- |

(102)

En partiell jämviktsmodell innebär att en uppsättning efterfråge- och utbudsekvationer tillämpas på en del av ekonomin och att det görs ett ”allt annat lika”-antagande om resten av ekonomin. Dessutom görs antagandet att den makroekonomiska inverkan på det scenario som analyseras inte är tillräckligt betydande för att kunna påverka de makroekonomiska aggregaten såsom till exempel den allmänna lönenivån i en ekonomi.

| (103) | Den modell som unionsindustrin föreslår grundar sig på en offentligt tillgänglig kod som är programmerad och löses i ett kalkylblad. Partiella jämviktsmodeller är mer allmänt sett ett standardverktyg för handelspolitisk analys som undersökande myndigheter, bland annat kommissionen, använder sig av. |
| --- | --- |

(103)

Den modell som unionsindustrin föreslår grundar sig på en offentligt tillgänglig kod som är programmerad och löses i ett kalkylblad. Partiella jämviktsmodeller är mer allmänt sett ett standardverktyg för handelspolitisk analys som undersökande myndigheter, bland annat kommissionen, använder sig av.

| (104) | Detta slags modell, såsom många andra, tillämpar det s.k. Armington-antagandet att produkter med olika ursprung utgör imperfekta substitut. Modellen studerar endast unionsmarknaden och använder en separat utbudsfunktion vardera för inhemskt utbud i unionen, importutbud från länder som omfattas av skyddsåtgärder och importutbud från länder som inte omfattas av skyddsåtgärder. Den använder en efterfrågefunktion för unionsmarknaden som beaktar den allmänna prisnivån för att fastställa efterfrågan på stål på en aggregerad nivå och fördelar detta enligt relativpriserna för de tre utbudskällorna. Denna process styrs av den s.k. Armington-elasticiteten, dvs. ekonomiska parametrar som representerar substitutionselasticiteten mellan produkter från olika ursprungsländer i enlighet med produkttyp och marknad. |
| --- | --- |

(104)

Detta slags modell, såsom många andra, tillämpar det s.k. Armington-antagandet att produkter med olika ursprung utgör imperfekta substitut. Modellen studerar endast unionsmarknaden och använder en separat utbudsfunktion vardera för inhemskt utbud i unionen, importutbud från länder som omfattas av skyddsåtgärder och importutbud från länder som inte omfattas av skyddsåtgärder. Den använder en efterfrågefunktion för unionsmarknaden som beaktar den allmänna prisnivån för att fastställa efterfrågan på stål på en aggregerad nivå och fördelar detta enligt relativpriserna för de tre utbudskällorna. Denna process styrs av den s.k. Armington-elasticiteten, dvs. ekonomiska parametrar som representerar substitutionselasticiteten mellan produkter från olika ursprungsländer i enlighet med produkttyp och marknad.

| (105) | De uppgifter som används i modellen kommer från Eurofer och Eurostat. Armington-elasticiteten liksom utbuds- och efterfrågeelasticiteten har hämtats från etablerade källor såsom U.S. ITC och Global Trade Analysis Project (”GTAP”). Armington-elasticiteten har fastställts till 3,75, efterfrågeelasticiteten till – 0,5 och de tre utbudselasticiteterna till 4 i enlighet med dessa källor. |
| --- | --- |

(105)

De uppgifter som används i modellen kommer från Eurofer och Eurostat. Armington-elasticiteten liksom utbuds- och efterfrågeelasticiteten har hämtats från etablerade källor såsom U.S. ITC och Global Trade Analysis Project (”GTAP”). Armington-elasticiteten har fastställts till 3,75, efterfrågeelasticiteten till – 0,5 och de tre utbudselasticiteterna till 4 i enlighet med dessa källor.

| (106) | Eftersom det rör sig om en modell som endast omfattar ett land behöver vissa explicita och implicita antaganden göras, särskilt rörande den amerikanska stålmarknaden och inverkan av de åtgärder som införts i enlighet med sektion 232. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom det rör sig om en modell som endast omfattar ett land behöver vissa explicita och implicita antaganden göras, särskilt rörande den amerikanska stålmarknaden och inverkan av de åtgärder som införts i enlighet med sektion 232.

| (107) | För det första antas det att åtgärderna i fråga kommer att leda till att den nuvarande exporten från de länder som omfattas av sektion 232-åtgärderna stängs ute från den amerikanska marknaden. I nästa steg beräknas hur stor del av denna utestängda export som kommer att läggas om till unionsmarknaden för varje producentland som för närvarande exporterar till den amerikanska marknaden. Denna beräkning sker enligt en metod där fyra olika kriterier bedöms och viktas, nämligen hur stort avståndet är till unionen, om det finns länder i den relevanta regionen som kan absorbera den omlagda exporten, om det finns länder i regionen som har en betydande överkapacitet och om landet har handelspolitiska skyddsåtgärder. Enligt denna beräkning kommer 72 % av den nuvarande importen till den amerikanska stålmarknaden att läggas om till unionsmarknaden, vilket motsvarar en ökning med 55 % i förhållande till den totala stålimporten till unionen 2017. Det antas vidare att denna ytterligare import kommer att tränga ut unionsproduktion till ett motsvarande värde. |
| --- | --- |

(107)

För det första antas det att åtgärderna i fråga kommer att leda till att den nuvarande exporten från de länder som omfattas av sektion 232-åtgärderna stängs ute från den amerikanska marknaden. I nästa steg beräknas hur stor del av denna utestängda export som kommer att läggas om till unionsmarknaden för varje producentland som för närvarande exporterar till den amerikanska marknaden. Denna beräkning sker enligt en metod där fyra olika kriterier bedöms och viktas, nämligen hur stort avståndet är till unionen, om det finns länder i den relevanta regionen som kan absorbera den omlagda exporten, om det finns länder i regionen som har en betydande överkapacitet och om landet har handelspolitiska skyddsåtgärder. Enligt denna beräkning kommer 72 % av den nuvarande importen till den amerikanska stålmarknaden att läggas om till unionsmarknaden, vilket motsvarar en ökning med 55 % i förhållande till den totala stålimporten till unionen 2017. Det antas vidare att denna ytterligare import kommer att tränga ut unionsproduktion till ett motsvarande värde.

| (108) | I modellen införs därefter de ovannämnda parametrarna och marknadsuppgifterna, vilka korrigerats för att ta hänsyn till de antaganden som anges i de två föregående skälen. Modellen löses därefter genom att man prövar olika nivåer på unionens skyddstull för import utanför kvoten. Enligt det resultat som ficks genom modellen skulle en tull på 25 % ge en importnivå som är ca 19 % högre än under referensperioden 2015–2017. En tull på 32 % skulle ge en import som var 10 % högre än under referensperioden. En tull på 41 % skulle däremot leda till att importen hölls nere på nivån för 2015–2017. |
| --- | --- |

(108)

I modellen införs därefter de ovannämnda parametrarna och marknadsuppgifterna, vilka korrigerats för att ta hänsyn till de antaganden som anges i de två föregående skälen. Modellen löses därefter genom att man prövar olika nivåer på unionens skyddstull för import utanför kvoten. Enligt det resultat som ficks genom modellen skulle en tull på 25 % ge en importnivå som är ca 19 % högre än under referensperioden 2015–2017. En tull på 32 % skulle ge en import som var 10 % högre än under referensperioden. En tull på 41 % skulle däremot leda till att importen hölls nere på nivån för 2015–2017.

| (109) | Resultaten av den makroekonomiska handelsmodellen kompletterades med en rad mikroekonomiska simuleringar med typiska täckningsbidrag för 12 olika bedömda produktkategorier. Denna analys grundar sig på antagandet att producenterna i en situation där priserna sjunker kommer att fortsätta att utnyttja sin kapacitet till fullo och exportera till unionen så länge de får täckning för sina rörliga kostnader. Marginalen mellan försäljningspriset och de rörliga kostnaderna kallas täckningsbidraget. Detta innebär med andra ord att en producent kommer att fortsätta att producera så länge täckningsbidraget inte är negativt. I analysen fastställs för var och en av de 12 bedömda produktkategorierna det pris unionens gräns där täckningsbidraget för exportörer till EU skulle vara helt obefintligt. Skillnaden mellan detta pris och det icke-skadevållande inhemska priset på unionsmarknaden motsvarar den tull på import utanför kvoten som krävs för att garantera en icke-skadevållande prisnivå på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(109)

Resultaten av den makroekonomiska handelsmodellen kompletterades med en rad mikroekonomiska simuleringar med typiska täckningsbidrag för 12 olika bedömda produktkategorier. Denna analys grundar sig på antagandet att producenterna i en situation där priserna sjunker kommer att fortsätta att utnyttja sin kapacitet till fullo och exportera till unionen så länge de får täckning för sina rörliga kostnader. Marginalen mellan försäljningspriset och de rörliga kostnaderna kallas täckningsbidraget. Detta innebär med andra ord att en producent kommer att fortsätta att producera så länge täckningsbidraget inte är negativt. I analysen fastställs för var och en av de 12 bedömda produktkategorierna det pris unionens gräns där täckningsbidraget för exportörer till EU skulle vara helt obefintligt. Skillnaden mellan detta pris och det icke-skadevållande inhemska priset på unionsmarknaden motsvarar den tull på import utanför kvoten som krävs för att garantera en icke-skadevållande prisnivå på unionsmarknaden.

| (110) | I analysen används en korg av råvarupriser som grundar sig på offentliga index i Metal Bulletin, rörliga kostnader för kinesiska företag från CRU-databasen och antagna fraktkostnader på 60 US-dollar per ton mellan Kina och EU, vilket anses vara en försiktig uppskattning. Den slutsatsen dras att täckningsbidragen och därmed också den tull utanför kvoten som krävs bör ligga inom ett intervall på 19–45 %, med en median på 34 %, vilket i princip bekräftar den storlek på tullen utanför kvoten som fastställdes i den partiella jämviktsmodellen. |
| --- | --- |

(110)

I analysen används en korg av råvarupriser som grundar sig på offentliga index i Metal Bulletin, rörliga kostnader för kinesiska företag från CRU-databasen och antagna fraktkostnader på 60 US-dollar per ton mellan Kina och EU, vilket anses vara en försiktig uppskattning. Den slutsatsen dras att täckningsbidragen och därmed också den tull utanför kvoten som krävs bör ligga inom ett intervall på 19–45 %, med en median på 34 %, vilket i princip bekräftar den storlek på tullen utanför kvoten som fastställdes i den partiella jämviktsmodellen.

| (111) | På grundval av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att en provisorisk tull utanför kvoten på 25 % är tillräcklig för att hindra att allvarlig skada uppstår. Detta är en lägre tullsats än den som tullsats på 32 % som enligt modellen skulle krävas för att garantera den traditionella importen plus en importflödesökning på 10 %, och utgör en försiktig strategi, med beaktande av unionens intresse och i avvaktan på de synpunkter som kommer att lämnas av berörda parter efter införandet av de provisoriska åtgärderna och en närmare studie av importutvecklingen före införandet av slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(111)

På grundval av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att en provisorisk tull utanför kvoten på 25 % är tillräcklig för att hindra att allvarlig skada uppstår. Detta är en lägre tullsats än den som tullsats på 32 % som enligt modellen skulle krävas för att garantera den traditionella importen plus en importflödesökning på 10 %, och utgör en försiktig strategi, med beaktande av unionens intresse och i avvaktan på de synpunkter som kommer att lämnas av berörda parter efter införandet av de provisoriska åtgärderna och en närmare studie av importutvecklingen före införandet av slutgiltiga åtgärder.

3.   Förvaltning av kvoterna

Förvaltning av kvoterna

| (112) | Det bästa sättet att säkerställa en optimal användning av tullkvoterna är genom att låta tilldelningen ske i den kronologisk ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godtagits, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (15). Lika och kontinuerlig tillgång till kvoterna bör säkerställas för alla unionsimportörer. Denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(112)

Det bästa sättet att säkerställa en optimal användning av tullkvoterna är genom att låta tilldelningen ske i den kronologisk ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godtagits, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (15). Lika och kontinuerlig tillgång till kvoterna bör säkerställas för alla unionsimportörer. Denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen.

15

| (113) | Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Gällande kriterier i unionen för fastställande av icke-förmånsberättigande ursprung ska därför tillämpas. |
| --- | --- |

(113)

Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Gällande kriterier i unionen för fastställande av icke-förmånsberättigande ursprung ska därför tillämpas.

| (114) | För att göra det möjligt för de traditionella handelsflödena att fortsätta kommer det för tillämpningen av de provisoriska åtgärderna att fastställas en särskild kvot för varje produktkategori för vilken det genom denna förordning införs provisoriska åtgärder, oavsett deras ursprungsland. Under återstoden av undersökningen kommer det att fastställas om det är önskvärt att varje exportland tilldelas en kvot i syfte att garantera de traditionella handelsflödena från dessa länder och med hänsyn tagen till verkningarna av de provisoriska åtgärderna. Kommissionen kommer i synnerhet att överväga de potentiella verkningarna av de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på tilldelningen och användningen av de landsvisa kvoterna. |
| --- | --- |

(114)

För att göra det möjligt för de traditionella handelsflödena att fortsätta kommer det för tillämpningen av de provisoriska åtgärderna att fastställas en särskild kvot för varje produktkategori för vilken det genom denna förordning införs provisoriska åtgärder, oavsett deras ursprungsland. Under återstoden av undersökningen kommer det att fastställas om det är önskvärt att varje exportland tilldelas en kvot i syfte att garantera de traditionella handelsflödena från dessa länder och med hänsyn tagen till verkningarna av de provisoriska åtgärderna. Kommissionen kommer i synnerhet att överväga de potentiella verkningarna av de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på tilldelningen och användningen av de landsvisa kvoterna.

4.   Tillämpliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder

Tillämpliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärder

| (115) | Skyddsåtgärderna kommer att börja tillämpas så snart den fastställda tullfria kvoten fyllts. |
| --- | --- |

(115)

Skyddsåtgärderna kommer att börja tillämpas så snart den fastställda tullfria kvoten fyllts.

| (116) | Flera berörda parter hävdade att kombinationen av de antidumpnings- och utjämningstullar som redan införts på många produktkategorier och skyddsåtgärderna på samma import kommer att leda till en onödigt tung börda för vissa exporterande producenter som vill exportera till EU, vilken kan få till effekt att de inte får tillträde till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(116)

Flera berörda parter hävdade att kombinationen av de antidumpnings- och utjämningstullar som redan införts på många produktkategorier och skyddsåtgärderna på samma import kommer att leda till en onödigt tung börda för vissa exporterande producenter som vill exportera till EU, vilken kan få till effekt att de inte får tillträde till unionsmarknaden.

| (117) | När det gäller 12 av de produktkategorier som berörs av de provisoriska skyddsåtgärderna så omfattas faktiskt vissa ursprungsländer för närvarande av antidumpnings- och utjämningstullar. Det bör följaktligen prövas om en kumulering av dessa åtgärder med skyddsåtgärderna kommer att ge en effekt som är större än vad som är önskvärt (16). För att undvika att det införs ”dubbla instrument” så snart tullkvoten fyllts kommer nivån på gällande antidumpnings- och utjämningstullar att tillfälligt upphävas eller sänkas i syfte att säkerställa att den kombinerade effekten av dessa åtgärder inte överstiger den högsta nivån av antingen skyddstullen eller gällande antidumpnings/utjämningstull. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller 12 av de produktkategorier som berörs av de provisoriska skyddsåtgärderna så omfattas faktiskt vissa ursprungsländer för närvarande av antidumpnings- och utjämningstullar. Det bör följaktligen prövas om en kumulering av dessa åtgärder med skyddsåtgärderna kommer att ge en effekt som är större än vad som är önskvärt (16). För att undvika att det införs ”dubbla instrument” så snart tullkvoten fyllts kommer nivån på gällande antidumpnings- och utjämningstullar att tillfälligt upphävas eller sänkas i syfte att säkerställa att den kombinerade effekten av dessa åtgärder inte överstiger den högsta nivån av antingen skyddstullen eller gällande antidumpnings/utjämningstull.

16

5.   Varaktighet

Varaktighet

| (118) | De provisoriska åtgärderna bör gälla i 200 kalenderdagar räknat från den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(118)

De provisoriska åtgärderna bör gälla i 200 kalenderdagar räknat från den dag då denna förordning träder i kraft.

XI.   UNDANTAGANDE AV VISSA LÄNDER FRÅN DE PROVISORISKA ÅTGÄRDERNA TILLÄMPNINGSOMRÅDE

UNDANTAGANDE AV VISSA LÄNDER FRÅN DE PROVISORISKA ÅTGÄRDERNA TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| (119) | I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser bör de provisoriska åtgärderna inte tillämpas på en produkt med ursprung i ett utvecklingsland om det landets andel av unionens import av produkten i fråga inte överstiger 3 %, förutsatt att de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar och har en importandel på mindre än 3 % tillsammans svarar för högst 9 % av unionens totala import av produkten. |
| --- | --- |

(119)

I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2015/478 och unionens internationella förpliktelser bör de provisoriska åtgärderna inte tillämpas på en produkt med ursprung i ett utvecklingsland om det landets andel av unionens import av produkten i fråga inte överstiger 3 %, förutsatt att de utvecklingsländer som är WTO-medlemmar och har en importandel på mindre än 3 % tillsammans svarar för högst 9 % av unionens totala import av produkten.

| (120) | Det framgår av kommissionens preliminära fastställande att berörda produktkategorier som har sitt ursprung i vissa utvecklingsländer uppfyller kraven för att omfattas av det ovannämnda undantaget. I bilaga IV (Förteckning över produkter med ursprung i utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga) anges de utvecklingsländer som berörs med avseende på tillämpningen av denna förordning. Den anger även för var och en av de 23 produktkategorierna de utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga. Kommissionen anser att det i detta skede är lämpligt att beräkna volymen för importen från utvecklingsländerna för varje produktkategori, eftersom tullkvoten har fastställts på grundval av de traditionella handelsflödena per varje enskild produktkategori. Detta påverkar inte eventuella framtida beslut om huruvida ett land är att anse som ett utvecklingsland. |
| --- | --- |

(120)

Det framgår av kommissionens preliminära fastställande att berörda produktkategorier som har sitt ursprung i vissa utvecklingsländer uppfyller kraven för att omfattas av det ovannämnda undantaget. I bilaga IV (Förteckning över produkter med ursprung i utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga) anges de utvecklingsländer som berörs med avseende på tillämpningen av denna förordning. Den anger även för var och en av de 23 produktkategorierna de utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga. Kommissionen anser att det i detta skede är lämpligt att beräkna volymen för importen från utvecklingsländerna för varje produktkategori, eftersom tullkvoten har fastställts på grundval av de traditionella handelsflödena per varje enskild produktkategori. Detta påverkar inte eventuella framtida beslut om huruvida ett land är att anse som ett utvecklingsland.

| (121) | Såsom anges i skäl 80 anser kommissionen att bedömda produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein bör undantas från tillämpningen av denna förordning på grund av den nära integrationen med marknaderna i EES-medlemmarna, storleken på den totala importen från dessa länder och den låga risken för en omläggning av handeln. |
| --- | --- |

(121)

Såsom anges i skäl 80 anser kommissionen att bedömda produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein bör undantas från tillämpningen av denna förordning på grund av den nära integrationen med marknaderna i EES-medlemmarna, storleken på den totala importen från dessa länder och den låga risken för en omläggning av handeln.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed inrättas tullkvoter för import till unionen från var och en av de 23 produktkategorier som förtecknas i bilaga I till under en period av 200 kalenderdagar räknat från den dag då denna förordning träder i kraft.

2.   Tullkvoterna specificeras i bilaga V (genom hänvisning till de KN-nummer som fastställts för den).

3.   När en viss tullkvot utnyttjats till fullo eller när importen av produktkategorierna inte omfattas av tullkvoten i fråga ska en tilläggstull på 25 % tas ut. Tilläggstullen ska tillämpas på den importerade produktens tullvärde.

Artikel 2

1.   Ursprunget för alla produkter på vilka denna förordning är tillämplig ska fastställas i enlighet med unionens gällande bestämmelser om icke-förmånsberättigande ursprung.

2.   Om inte annat anges ska gällande relevanta bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Tullkvoterna ska förvaltas av kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med det förvaltningssystem för tullkvoter som anges i artiklarna 49–54 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 4

Import av de produktkategorier som avses i artikel 1 och som redan är på väg till unionen den dag då denna förordning träder i kraft och vars bestämmelseort inte kan ändras ska inte belasta de tullkvoter eller omfattas av den tilläggstull som anges i artikel 1 och får därmed övergå till fri omsättning.

Artikel 5

Medlemsstaterna och kommissionen ska ha ett nära samarbete för att se till att denna förordning efterlevs.

Artikel 6

1.   Om inte annat följer av punkt 2 ska import av de 23 produktkategorier som förtecknas i bilaga I och som har sitt ursprung i något av de utvecklingsländer som anges i bilaga IV inte omfattas av de tullkvoter eller den tilläggstull som avses i artikel 1.

2.   I bilaga IV anges för var och en av de 23 produktkategorierna vilka ursprungsutvecklingsländer som ska omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.

Artikel 7

Produkter med ursprung i Norge, Island och Liechtenstein ska inte omfattas av de åtgärder som anges i artikel 1.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  
  EUT C 111, 26.3.2018, s. 29.

3

(4)  
  EUT C 225, 28.6.2018, s. 54.

4

(5)  Åtgärder för övervakning i förväg infördes i april 2018 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/670 av den 28 april 2016 om införande av unionsövervakning i förväg av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer (EUT L 115, 29.4.2016, s. 37).

5

(6)  
  EUT C 225, 28.6.2018, s. 54.

6

(7)  Ärende nr COMP/ECSC.1351 Usinor/Arbed/Aceralia och ärende nr COMP/M.4137, Mittal/Arcelor.

7

(8)  Se särskilt avsnitt IV och avsnitt VI 1 och 2.

8

(9)  Se rapporter från OECD:s 83:e och 84:e sammanträde som finns att tillgå på http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm.

9

(10)  Idem, 83:e rapporten.

10

(11)  Pressmeddelande från Förenta staternas Secretary of Commerce Wilbur Ross, Department of Commerce, https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination.

11

(12)  Rapport från U.S. Department of Commerce i enlighet med sektion 232, https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf.

12

(13)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU (COM (2016) 155 final, 16.3.2016).

13

(14)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt Europeiska investeringsbanken av den 16 mars 2016 Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU (COM(2016) 155 final).

14

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343 29.12.2015, s. 558).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/477 av den 11 mars 2015 om åtgärder som unionen får vidta vid samtidig tillämpning av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder och skyddsåtgärder (EUT L 83, 27.3.2015, s. 11).

16

---

BILAGA I – Berörda produkter

| Produktnummer | Produktkategori | KN-nummer |
| --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Plåt överdragen med metall | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Bleckprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Armeringsjärn | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Valstråd, rostfri | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Spont | 7301 10 00 |
| 20 | Gasrör | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Ihåliga profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Lagerrör | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 25 | Stora svetsade rör | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Andra svetsade rör | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 28 | Olegerad tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Produktnummer

Produktkategori

KN-nummer

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Plåt överdragen med metall

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Plåt överdragen med organiskt material

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Bleckprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Armeringsjärn

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Valstråd, rostfri

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Profiler av järn eller olegerat stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Spont

7301 10 00

20

Gasrör

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Ihåliga profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Rör, sömlösa och rostfria

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Lagerrör

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

25

Stora svetsade rör

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Andra svetsade rör

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

28

Olegerad tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

BILAGA II

II.1 – Importökning för de 23 varukategorierna (i ton)

| Produktnummer | Produktkategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Ökning 2017 jämfört med 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 | 45 % |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 | 34 % |
| 3 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 | 42 % |
| 4 | Plåt överdragen med metall | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 | 168 % |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 | 34 % |
| 6 | Bleckprodukter | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 | 12 % |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 | 78 % |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 | 148 % |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 | 40 % |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 | 52 % |
| 13 | Armeringsjärn | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 | 126 % |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 | 41 % |
| 15 | Valstråd, rostfri | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 | 21 % |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 | 86 % |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 | 17 % |
| 18 | Spont | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 | 436 % |
| 20 | Gasrör | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 | 43 % |
| 21 | Ihåliga profiler | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 | 78 % |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 | 31 % |
| 23 | Lagerrör | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 | 16 % |
| 25 | Stora svetsade rör | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 | 264 % |
| 26 | Andra svetsade rör | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 | 20 % |
| 28 | Olegerad tråd | 573 988 | 722 719 | 692 714 | 736 500 | 722 633 | 26 % |

Produktnummer

Produktkategori

2013

2014

2015

2016

2017

Ökning 2017 jämfört med 2013

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

45 %

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

34 %

3

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

42 %

4

Plåt överdragen med metall

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

168 %

5

Plåt överdragen med organiskt material

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

34 %

6

Bleckprodukter

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

12 %

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

78 %

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

148 %

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

40 %

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

52 %

13

Armeringsjärn

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

126 %

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

41 %

15

Valstråd, rostfri

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

21 %

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

86 %

17

Profiler av järn eller olegerat stål

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

17 %

18

Spont

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

436 %

20

Gasrör

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

43 %

21

Ihåliga profiler

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

78 %

22

Rör, sömlösa och rostfria

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

31 %

23

Lagerrör

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

16 %

25

Stora svetsade rör

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

264 %

26

Andra svetsade rör

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

20 %

28

Olegerad tråd

573 988

722 719

692 714

736 500

722 633

26 %

II.2 – Importökning för de 23 produktkategorierna (i ton)

| Produktnummer | Produktkategori | Första kvartalet 2017 | Första kvartalet 2018 | Ökning första kvartalet 2017 jämfört med första kvartalet 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 1 810 764 | 2 079 408 | 15 % |
| 2 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 679 628 | 630 459 | – 7 % |
| 3 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 80 836 | 114 451 | 42 % |
| 4 | Plåt överdragen med metall | 1 482 049 | 1 190 741 | – 20 % |
| 5 | Plåt överdragen med organiskt material | 212 209 | 201 838 | – 5 % |
| 6 | Bleckprodukter | 146 457 | 168 583 | 15 % |
| 7 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 676 207 | 640 176 | – 5 % |
| 8 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 122 092 | 107 577 | – 12 % |
| 9 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 229 981 | 280 549 | 22 % |
| 12 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 319 420 | 466 154 | 46 % |
| 13 | Armeringsjärn | 210 505 | 551 316 | 162 % |
| 14 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 40 602 | 49 988 | 23 % |
| 15 | Valstråd, rostfri | 14 956 | 19 642 | 31 % |
| 16 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 560 863 | 641 668 | 14 % |
| 17 | Profiler av järn eller olegerat stål | 73 733 | 139 670 | 89 % |
| 18 | Spont | 19 947 | 20 326 | 2 % |
| 20 | Gasrör | 94 430 | 120 512 | 28 % |
| 21 | Ihåliga profiler | 223 618 | 256 998 | 15 % |
| 22 | Rör, sömlösa och rostfria | 12 411 | 12 399 | 0 % |
| 23 | Lagerrör | 1 316 | 1 498 | 14 % |
| 25 | Stora svetsade rör | 48 791 | 51 285 | 5 % |
| 26 | Andra svetsade rör | 145 059 | 153 106 | 6 % |
| 28 | Olegerad tråd | 176 299 | 202 450 | 15 % |

Produktnummer

Produktkategori

Första kvartalet 2017

Första kvartalet 2018

Ökning första kvartalet 2017 jämfört med första kvartalet 2018

1

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

1 810 764

2 079 408

15 %

2

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

679 628

630 459

– 7 %

3

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

80 836

114 451

42 %

4

Plåt överdragen med metall

1 482 049

1 190 741

– 20 %

5

Plåt överdragen med organiskt material

212 209

201 838

– 5 %

6

Bleckprodukter

146 457

168 583

15 %

7

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

676 207

640 176

– 5 %

8

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

122 092

107 577

– 12 %

9

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

229 981

280 549

22 %

12

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

319 420

466 154

46 %

13

Armeringsjärn

210 505

551 316

162 %

14

Stänger och lätta profiler, rostfria

40 602

49 988

23 %

15

Valstråd, rostfri

14 956

19 642

31 %

16

Valstråd, olegerad och annan legerad

560 863

641 668

14 %

17

Profiler av järn eller olegerat stål

73 733

139 670

89 %

18

Spont

19 947

20 326

2 %

20

Gasrör

94 430

120 512

28 %

21

Ihåliga profiler

223 618

256 998

15 %

22

Rör, sömlösa och rostfria

12 411

12 399

0 %

23

Lagerrör

1 316

1 498

14 %

25

Stora svetsade rör

48 791

51 285

5 %

26

Andra svetsade rör

145 059

153 106

6 %

28

Olegerad tråd

176 299

202 450

15 %

II.3 – Importökning för de 5 produktkategorierna (i ton)

| Produktnummer | Produktkategori | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Ökning 2017 jämfört med 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Varmvalsad kvartoplåt, rostfri | 34 319 | 40 218 | 37 542 | 31 407 | 32 917 | – 4 % |
| 11 | Kornorienterad elektroplåt | 147 565 | 160 580 | 150 047 | 156 477 | 121 947 | – 17 % |
| 19 | Järnvägsmateriel | 1 376 | 1 096 | 1 240 | 1 521 | 1 342 | – 2 % |
| 24 | Andra sömlösa rör | 456 167 | 528 245 | 475 132 | 464 876 | 402 600 | – 12 % |
| 27 | Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd | 456 791 | 521 976 | 484 927 | 459 327 | 458 310 | 0 % |

Produktnummer

Produktkategori

2013

2014

2015

2016

2017

Ökning 2017 jämfört med 2013

10

Varmvalsad kvartoplåt, rostfri

34 319

40 218

37 542

31 407

32 917

– 4 %

11

Kornorienterad elektroplåt

147 565

160 580

150 047

156 477

121 947

– 17 %

19

Järnvägsmateriel

1 376

1 096

1 240

1 521

1 342

– 2 %

24

Andra sömlösa rör

456 167

528 245

475 132

464 876

402 600

– 12 %

27

Olegerade och andra legerade stänger, färdigbehandlade i kallt tillstånd

456 791

521 976

484 927

459 327

458 310

0 %

---

BILAGA III – Ekonomiska indikatorer för de 23 produktkategorierna

Produkt 1 Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 30 225 632 | 31 095 524 | 33 121 273 | 34 158 703 | 32 768 375 |
| Import |
| Volym (i ton) | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 |
| Marknadsandel (i %) | 15,9 % | 16,8 % | 23,6 % | 25,1 % | 21,3 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 463 | 442 | 396 | 351 | 492 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 75 % | 75 % | 76 % | 75 % | 76 % |
| Produktion (i ton) | 76 871 621 | 77 990 908 | 77 331 686 | 77 563 694 | 79 568 514 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 25 411 425 | 25 883 256 | 25 313 832 | 25 584 696 | 25 776 999 |
| Marknadsandel (i %) | 84,1 % | 83,2 % | 76,4 % | 74,9 % | 78,7 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 519 | 493 | 455 | 422 | 556 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 1,9 % | 0,0 % | – 3,1 % | – 1,0 % | 7,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 37 467 | 35 573 | 35 038 | 33 557 | 34 815 |
| Lager | 2 572 574 | 2 580 258 | 2 585 958 | 2 617 556 | 2 749 280 |
| Kassaflöde | 448 135 738 | 1 065 492,450 | 763 891 666 | 603 485 811 | 1 369 472,142 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 3,8 % | 1,0 % | – 6,6 % | – 1,0 % | 7,7 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

30 225 632

31 095 524

33 121 273

34 158 703

32 768 375

Import

Volym (i ton)

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

Marknadsandel (i %)

15,9 %

16,8 %

23,6 %

25,1 %

21,3 %

Pris per enhet (i euro/ton)

463

442

396

351

492

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

75 %

75 %

76 %

75 %

76 %

Produktion (i ton)

76 871 621

77 990 908

77 331 686

77 563 694

79 568 514

Försäljningsvolym i EU (i ton)

25 411 425

25 883 256

25 313 832

25 584 696

25 776 999

Marknadsandel (i %)

84,1 %

83,2 %

76,4 %

74,9 %

78,7 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

519

493

455

422

556

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 1,9 %

0,0 %

– 3,1 %

– 1,0 %

7,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

37 467

35 573

35 038

33 557

34 815

Lager

2 572 574

2 580 258

2 585 958

2 617 556

2 749 280

Kassaflöde

448 135 738

1 065 492,450

763 891 666

603 485 811

1 369 472,142

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 3,8 %

1,0 %

– 6,6 %

– 1,0 %

7,7 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 11,5 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

11,5 %

Produkt 2 Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 9 772 904 | 9 728 449 | 10 353 391 | 9 849 904 | 10 085 487 |
| Import |
| Volym (i ton) | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 |
| Marknadsandel (i %) | 18,7 % | 19,6 % | 26,7 % | 20,3 % | 24,4 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 566 | 546 | 485 | 474 | 606 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 71 % | 75 % | 75 % | 75 % | 77 % |
| Produktion (i ton) | 40 855 196 | 41 632 189 | 41 639 946 | 41 738 974 | 42 811 283 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 7 920 370 | 7 805 648 | 7 570 764 | 7 829 002 | 7 602 288 |
| Marknadsandel (i %) | 81,0 % | 80,2 % | 73,1 % | 79,5 % | 75,4 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 588 | 558 | 522 | 495 | 633 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 4,4 % | – 2,8 % | – 3,0 % | 0,6 % | 9,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 12 690 | 11 973 | 11 550 | 11 230 | 11 264 |
| Lager | 1 078 838 | 1 052 246 | 1 064 061 | 1 054 347 | 1 093 798 |
| Kassaflöde | 200 559 843 | 413 849 620 | 324 264 435 | 454 766 919 | 375 807 983 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 8,0 % | – 2,4 % | – 12,8 % | – 3,1 % | 4,0 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

9 772 904

9 728 449

10 353 391

9 849 904

10 085 487

Import

Volym (i ton)

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

Marknadsandel (i %)

18,7 %

19,6 %

26,7 %

20,3 %

24,4 %

Pris per enhet (i euro/ton)

566

546

485

474

606

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

71 %

75 %

75 %

75 %

77 %

Produktion (i ton)

40 855 196

41 632 189

41 639 946

41 738 974

42 811 283

Försäljningsvolym i EU (i ton)

7 920 370

7 805 648

7 570 764

7 829 002

7 602 288

Marknadsandel (i %)

81,0 %

80,2 %

73,1 %

79,5 %

75,4 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

588

558

522

495

633

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 4,4 %

– 2,8 %

– 3,0 %

0,6 %

9,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

12 690

11 973

11 550

11 230

11 264

Lager

1 078 838

1 052 246

1 064 061

1 054 347

1 093 798

Kassaflöde

200 559 843

413 849 620

324 264 435

454 766 919

375 807 983

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 8,0 %

– 2,4 %

– 12,8 %

– 3,1 %

4,0 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 4,3 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

4,3 %

Produkt 3 Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 1 267 827 | 1 287 448 | 1 223 892 | 1 255 417 | 1 350 354 |
| Import |
| Volym (i ton) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 |
| Marknadsandel (i %) | 21,0 % | 22,1 % | 22,9 % | 25,4 % | 28,1 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 648 | 617 | 578 | 502 | 642 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 87 % | 80 % | 80 % | 82 % | 81 % |
| Produktion (i ton) | 1 080 894 | 1 110 013 | 1 052 273 | 1 032 560 | 1 114 309 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 1 001 268 | 1 002 316 | 943 636 | 936 553 | 969 977 |
| Marknadsandel (i %) | 79,0 % | 77,9 % | 77,1 % | 74,6 % | 71,8 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 705 | 657 | 606 | 576 | 699 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 8,9 % | – 8,1 % | – 13,0 % | – 14,3 % | – 3,2 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 1 522 | 1 707 | 2 087 | 2 069 | 2 065 |
| Lager | 45 680 | 136 605 | 142 998 | 125 466 | 148 259 |
| Kassaflöde | 110 221 498 | 213 556 132 | 127 226 053 | 131 151 436 | – 89 295 095 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 18,3 % | – 11,7 % | – 38,3 % | – 17,9 % | – 3,4 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

1 267 827

1 287 448

1 223 892

1 255 417

1 350 354

Import

Volym (i ton)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

Marknadsandel (i %)

21,0 %

22,1 %

22,9 %

25,4 %

28,1 %

Pris per enhet (i euro/ton)

648

617

578

502

642

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

87 %

80 %

80 %

82 %

81 %

Produktion (i ton)

1 080 894

1 110 013

1 052 273

1 032 560

1 114 309

Försäljningsvolym i EU (i ton)

1 001 268

1 002 316

943 636

936 553

969 977

Marknadsandel (i %)

79,0 %

77,9 %

77,1 %

74,6 %

71,8 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

705

657

606

576

699

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 8,9 %

– 8,1 %

– 13,0 %

– 14,3 %

– 3,2 %

Antal anställda (vid periodens slut)

1 522

1 707

2 087

2 069

2 065

Lager

45 680

136 605

142 998

125 466

148 259

Kassaflöde

110 221 498

213 556 132

127 226 053

131 151 436

– 89 295 095

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 18,3 %

– 11,7 %

– 38,3 %

– 17,9 %

– 3,4 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 8,1 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

8,1 %

Produkt 4 Plåt överdragen med metall

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 23 229 673 | 24 289 751 | 25 840 225 | 27 439 848 | 28 231 862 |
| Import |
| Volym (i ton) | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 |
| Marknadsandel (i %) | 8,0 % | 9,1 % | 10,4 % | 14,3 % | 17,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 679 | 657 | 615 | 530 | 662 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 78 % | 82 % | 84 % | 86 % | 84 % |
| Produktion (i ton) | 27 930 059 | 29 517 243 | 29 875 495 | 29 905 847 | 30 450 568 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 21 344 052 | 22 056 052 | 23 118 423 | 23 490 212 | 23 218 040 |
| Marknadsandel (i %) | 91,9 % | 90,8 % | 89,5 % | 85,6 % | 82,2 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 682 | 654 | 614 | 586 | 711 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 1,9 % | 5,4 % | 5,5 % | 7,9 % | 11,7 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 28 915 | 28 243 | 28 749 | 29 863 | 29 648 |
| Lager | 1 970 500 | 2 433 422 | 2 498 143 | 2 329 341 | 2 597 133 |
| Kassaflöde | 807 884 294 | 1 353 026,892 | 1 343 062,742 | 1 720 354,890 | 2 020 588,339 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 6,8 % | – 0,9 % | – 10,4 % | – 1,7 % | 6,0 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

23 229 673

24 289 751

25 840 225

27 439 848

28 231 862

Import

Volym (i ton)

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

Marknadsandel (i %)

8,0 %

9,1 %

10,4 %

14,3 %

17,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

679

657

615

530

662

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

78 %

82 %

84 %

86 %

84 %

Produktion (i ton)

27 930 059

29 517 243

29 875 495

29 905 847

30 450 568

Försäljningsvolym i EU (i ton)

21 344 052

22 056 052

23 118 423

23 490 212

23 218 040

Marknadsandel (i %)

91,9 %

90,8 %

89,5 %

85,6 %

82,2 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

682

654

614

586

711

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

1,9 %

5,4 %

5,5 %

7,9 %

11,7 %

Antal anställda (vid periodens slut)

28 915

28 243

28 749

29 863

29 648

Lager

1 970 500

2 433 422

2 498 143

2 329 341

2 597 133

Kassaflöde

807 884 294

1 353 026,892

1 343 062,742

1 720 354,890

2 020 588,339

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 6,8 %

– 0,9 %

– 10,4 %

– 1,7 %

6,0 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 7,0 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

7,0 %

Produkt 5 Plåt överdragen med organiskt material

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 4 533 256 | 4 823 144 | 4 809 384 | 5 121 927 | 5 221 575 |
| Import |
| Volym (i ton) | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 |
| Marknadsandel (i %) | 15,0 % | 15,0 % | 12,9 % | 14,3 % | 17,5 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 854 | 813 | 813 | 709 | 853 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 70 % | 76 % | 74 % | 76 % | 75 % |
| Produktion (i ton) | 4 479 238 | 4 564 346 | 4 574 414 | 4 863 169 | 4 940 410 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 3 851 467 | 4 097 788 | 4 186 771 | 4 391 169 | 4 306 231 |
| Marknadsandel (i %) | 85,0 % | 85,0 % | 87,1 % | 85,7 % | 82,5 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 898 | 868 | 829 | 791 | 934 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 1,7 % | 1,4 % | 1,1 % | 3,7 % | 3,9 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 6 377 | 6 272 | 6 047 | 6 150 | 6 095 |
| Lager | 239 236 | 182 275 | 197 241 | 214 384 | 258 114 |
| Kassaflöde | 152 893 378 | 351 790 418 | 321 603 588 | 361 237 401 | 79 886 901 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 7,6 % | – 2,1 % | – 12,9 % | – 2,7 % | 3,7 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

4 533 256

4 823 144

4 809 384

5 121 927

5 221 575

Import

Volym (i ton)

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

Marknadsandel (i %)

15,0 %

15,0 %

12,9 %

14,3 %

17,5 %

Pris per enhet (i euro/ton)

854

813

813

709

853

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

70 %

76 %

74 %

76 %

75 %

Produktion (i ton)

4 479 238

4 564 346

4 574 414

4 863 169

4 940 410

Försäljningsvolym i EU (i ton)

3 851 467

4 097 788

4 186 771

4 391 169

4 306 231

Marknadsandel (i %)

85,0 %

85,0 %

87,1 %

85,7 %

82,5 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

898

868

829

791

934

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 1,7 %

1,4 %

1,1 %

3,7 %

3,9 %

Antal anställda (vid periodens slut)

6 377

6 272

6 047

6 150

6 095

Lager

239 236

182 275

197 241

214 384

258 114

Kassaflöde

152 893 378

351 790 418

321 603 588

361 237 401

79 886 901

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 7,6 %

– 2,1 %

– 12,9 %

– 2,7 %

3,7 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 8,6 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

8,6 %

Produkt 6 Bleckprodukter

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 3 638 423 | 3 758 879 | 3 789 391 | 3 792 575 | 3 695 205 |
| Import |
| Volym (i ton) | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 |
| Marknadsandel (i %) | 15,2 % | 17,6 % | 16,8 % | 19,9 % | 16,7 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 822 | 792 | 781 | 667 | 753 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 82 % | 84 % | 84 % | 82 % | 84 % |
| Produktion (i ton) | 4 223 583 | 4 315 402 | 4 353 002 | 4 302 367 | 4 295 575 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 3 085 602 | 3 095 745 | 3 150 741 | 3 036 316 | 3 077 185 |
| Marknadsandel (i %) | 84,8 % | 82,4 % | 83,1 % | 80,1 % | 83,3 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 845 | 821 | 789 | 728 | 812 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 1,7 % | 4,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 3,1 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 7 939 | 7 660 | 7 683 | 7 819 | 7 424 |
| Lager | 380 445 | 394 384 | 394 712 | 297 877 | 356 460 |
| Kassaflöde | 117 064 184 | 201 350 074 | 291 440 814 | 272 002 110 | 133 250 945 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 18,6 % | – 10,1 % | – 35,2 % | – 20,4 % | – 25,0 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

3 638 423

3 758 879

3 789 391

3 792 575

3 695 205

Import

Volym (i ton)

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

Marknadsandel (i %)

15,2 %

17,6 %

16,8 %

19,9 %

16,7 %

Pris per enhet (i euro/ton)

822

792

781

667

753

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

82 %

84 %

84 %

82 %

84 %

Produktion (i ton)

4 223 583

4 315 402

4 353 002

4 302 367

4 295 575

Försäljningsvolym i EU (i ton)

3 085 602

3 095 745

3 150 741

3 036 316

3 077 185

Marknadsandel (i %)

84,8 %

82,4 %

83,1 %

80,1 %

83,3 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

845

821

789

728

812

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

1,7 %

4,1 %

4,8 %

4,6 %

3,1 %

Antal anställda (vid periodens slut)

7 939

7 660

7 683

7 819

7 424

Lager

380 445

394 384

394 712

297 877

356 460

Kassaflöde

117 064 184

201 350 074

291 440 814

272 002 110

133 250 945

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 18,6 %

– 10,1 %

– 35,2 %

– 20,4 %

– 25,0 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 7,3 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

7,3 %

Produkt 7 Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 10 148 839 | 10 375 274 | 10 934 966 | 11 058 596 | 11 059 068 |
| Import |
| Volym (i ton) | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 |
| Marknadsandel (i %) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 513 | 492 | 474 | 403 | 533 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 58 % | 62 % | 62 % | 63 % | 65 % |
| Produktion (i ton) | 10 749 475 | 11 240 103 | 10 608 260 | 10 244 950 | 10 581 040 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 8 727 826 | 8 414 892 | 8 377 455 | 8 242 865 | 8 527 686 |
| Marknadsandel (i %) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 700 | 676 | 714 | 582 | 692 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 9,4 % | – 8,9 % | – 4,0 % | – 7,5 % | 3,2 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 18 472 | 17 628 | 17 177 | 16 763 | 16 211 |
| Lager | 707 152 | 788 008 | 896 708 | 862 084 | 819 690 |
| Kassaflöde | 45 651 999 | 123 399 207 | 426 592 285 | – 44 547 318 | 205 976 592 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 12,2 % | – 0,3 % | – 3,3 % | – 9,9 % | – 1,5 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

10 148 839

10 375 274

10 934 966

11 058 596

11 059 068

Import

Volym (i ton)

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

Marknadsandel (i %)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Pris per enhet (i euro/ton)

513

492

474

403

533

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

58 %

62 %

62 %

63 %

65 %

Produktion (i ton)

10 749 475

11 240 103

10 608 260

10 244 950

10 581 040

Försäljningsvolym i EU (i ton)

8 727 826

8 414 892

8 377 455

8 242 865

8 527 686

Marknadsandel (i %)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

700

676

714

582

692

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 9,4 %

– 8,9 %

– 4,0 %

– 7,5 %

3,2 %

Antal anställda (vid periodens slut)

18 472

17 628

17 177

16 763

16 211

Lager

707 152

788 008

896 708

862 084

819 690

Kassaflöde

45 651 999

123 399 207

426 592 285

– 44 547 318

205 976 592

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 12,2 %

– 0,3 %

– 3,3 %

– 9,9 %

– 1,5 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 23,0 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

23,0 %

Produkt 8 Varmvalsade plåtar och band, rostfria

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 1 168 291 | 1 352 875 | 1 590 437 | 1 807 242 | 1 487 848 |
| Import |
| Volym (i ton) | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 |
| Marknadsandel (i %) | 15,1 % | 17,2 % | 17,0 % | 19,4 % | 29,3 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 2 011 | 1 926 | 1 877 | 1 518 | 1 822 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 61 % | 65 % | 69 % | 73 % | 73 % |
| Produktion (i ton) | 3 334 814 | 3 525 794 | 3 664 821 | 3 842 503 | 3 799 867 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 991 962 | 1 119 435 | 1 320 528 | 1 455 714 | 1 050 966 |
| Marknadsandel (i %) | 84,9 % | 82,7 % | 83,0 % | 80,5 % | 70,6 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 2 023 | 2 013 | 2 028 | 1 792 | 2 115 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 4,2 % | – 0,3 % | 4,0 % | 4,9 % | 9,2 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 5 439 | 4 914 | 4 464 | 4 271 | 4 133 |
| Lager | 103 375 | 131 557 | 123 098 | 106 508 | 93 335 |
| Kassaflöde | 144 497 251 | 182 932 062 | 613 851 975 | 116 754 324 | 218 815 195 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 33,7 % | – 37,1 % | – 1,5 % | – 0,4 % | 13,6 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

1 168 291

1 352 875

1 590 437

1 807 242

1 487 848

Import

Volym (i ton)

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

Marknadsandel (i %)

15,1 %

17,2 %

17,0 %

19,4 %

29,3 %

Pris per enhet (i euro/ton)

2 011

1 926

1 877

1 518

1 822

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

61 %

65 %

69 %

73 %

73 %

Produktion (i ton)

3 334 814

3 525 794

3 664 821

3 842 503

3 799 867

Försäljningsvolym i EU (i ton)

991 962

1 119 435

1 320 528

1 455 714

1 050 966

Marknadsandel (i %)

84,9 %

82,7 %

83,0 %

80,5 %

70,6 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

2 023

2 013

2 028

1 792

2 115

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 4,2 %

– 0,3 %

4,0 %

4,9 %

9,2 %

Antal anställda (vid periodens slut)

5 439

4 914

4 464

4 271

4 133

Lager

103 375

131 557

123 098

106 508

93 335

Kassaflöde

144 497 251

182 932 062

613 851 975

116 754 324

218 815 195

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 33,7 %

– 37,1 %

– 1,5 %

– 0,4 %

13,6 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 13,9 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

13,9 %

Produkt 9 Kallvalsade plåtar och band, rostfria

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 3 362 718 | 3 671 898 | 3 587 237 | 3 913 974 | 3 816 472 |
| Import |
| Volym (i ton) | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 |
| Marknadsandel (i %) | 20,7 % | 27,7 % | 22,0 % | 21,5 % | 25,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 2 098 | 1 985 | 2 064 | 1 782 | 2 023 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 71 % | 76 % | 80 % | 84 % | 84 % |
| Produktion (i ton) | 3 076 074 | 3 016 723 | 3 139 572 | 3 425 201 | 3 114 323 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 2 664 602 | 2 653 177 | 2 798 719 | 3 070 197 | 2 839 979 |
| Marknadsandel (i %) | 79,2 % | 72,3 % | 78,0 % | 78,4 % | 74,4 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 2 259 | 2 272 | 2 238 | 2 014 | 2 323 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 4,2 % | – 2,7 % | 2,4 % | 5,5 % | 9,4 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 10 205 | 9 483 | 9 220 | 8 892 | 8 812 |
| Lager | 179 087 | 206 956 | 219 170 | 215 904 | 213 931 |
| Kassaflöde | 135 463 456 | 45 971 825 | 847 696 098 | 450 355 017 | 685 492 711 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 12,4 % | – 7,7 % | 8,5 % | 10,6 % | 21,5 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

3 362 718

3 671 898

3 587 237

3 913 974

3 816 472

Import

Volym (i ton)

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

Marknadsandel (i %)

20,7 %

27,7 %

22,0 %

21,5 %

25,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

2 098

1 985

2 064

1 782

2 023

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

71 %

76 %

80 %

84 %

84 %

Produktion (i ton)

3 076 074

3 016 723

3 139 572

3 425 201

3 114 323

Försäljningsvolym i EU (i ton)

2 664 602

2 653 177

2 798 719

3 070 197

2 839 979

Marknadsandel (i %)

79,2 %

72,3 %

78,0 %

78,4 %

74,4 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

2 259

2 272

2 238

2 014

2 323

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 4,2 %

– 2,7 %

2,4 %

5,5 %

9,4 %

Antal anställda (vid periodens slut)

10 205

9 483

9 220

8 892

8 812

Lager

179 087

206 956

219 170

215 904

213 931

Kassaflöde

135 463 456

45 971 825

847 696 098

450 355 017

685 492 711

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 12,4 %

– 7,7 %

8,5 %

10,6 %

21,5 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 12,9 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

12,9 %

Produkt 12 Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 11 891 558 | 12 422 902 | 12 297 356 | 12 678 733 | 13 617 607 |
| Import |
| Volym (i ton) | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 |
| Marknadsandel (i %) | 7,7 % | 9,8 % | 9,8 % | 11,0 % | 10,2 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 699 | 657 | 640 | 531 | 641 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 79 % | 82 % | 80 % | 80 % | 74 % |
| Produktion (i ton) | 12 132 593 | 12 585 360 | 12 301 986 | 11 839 241 | 12 427 808 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 10 964 010 | 11 189 221 | 11 095 204 | 11 276 054 | 12 230 774 |
| Marknadsandel (i %) | 92,2 % | 90,1 % | 90,2 % | 88,9 % | 89,8 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 632 | 613 | 573 | 520 | 592 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 2,2 % | 3,4 % | 2,4 % | 0,8 % | 3,6 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 9 537 | 9 734 | 10 057 | 10 342 | 10 486 |
| Lager | 749 386 | 888 456 | 914 268 | 943 355 | 1 023 612 |
| Kassaflöde | 220 994 774 | 264 742 034 | 272 433 127 | 255 904 385 | 123 997 731 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 1,2 % | 3,7 % | 3,3 % | 3,9 % | 6,9 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

11 891 558

12 422 902

12 297 356

12 678 733

13 617 607

Import

Volym (i ton)

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

Marknadsandel (i %)

7,7 %

9,8 %

9,8 %

11,0 %

10,2 %

Pris per enhet (i euro/ton)

699

657

640

531

641

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

79 %

82 %

80 %

80 %

74 %

Produktion (i ton)

12 132 593

12 585 360

12 301 986

11 839 241

12 427 808

Försäljningsvolym i EU (i ton)

10 964 010

11 189 221

11 095 204

11 276 054

12 230 774

Marknadsandel (i %)

92,2 %

90,1 %

90,2 %

88,9 %

89,8 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

632

613

573

520

592

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

2,2 %

3,4 %

2,4 %

0,8 %

3,6 %

Antal anställda (vid periodens slut)

9 537

9 734

10 057

10 342

10 486

Lager

749 386

888 456

914 268

943 355

1 023 612

Kassaflöde

220 994 774

264 742 034

272 433 127

255 904 385

123 997 731

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 1,2 %

3,7 %

3,3 %

3,9 %

6,9 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 8,3 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 8,3 %

Produkt 13 Armeringsjärn

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 9 617 685 | 10 359 993 | 10 664 689 | 11 099 947 | 11 253 309 |
| Import |
| Volym (i ton) | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 |
| Marknadsandel (i %) | 5,5 % | 9,4 % | 13,4 % | 11,6 % | 10,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 475 | 446 | 388 | 353 | 441 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 72 % | 72 % | 71 % | 73 % | 67 % |
| Produktion (i ton) | 13 171 558 | 13 019 699 | 12 763 140 | 13 191 436 | 12 494 712 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 8 906 120 | 9 187 941 | 9 019 809 | 9 568 119 | 9 848 615 |
| Marknadsandel (i %) | 92,6 % | 88,7 % | 84,6 % | 86,2 % | 87,5 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 460 | 437 | 386 | 367 | 436 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 2,0 % | – 2,5 % | – 2,6 % | 3,4 % | 4,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 5 563 | 5 441 | 5 529 | 5 634 | 5 457 |
| Lager | 761 808 | 683 591 | 642 506 | 602 948 | 659 484 |
| Kassaflöde | 20 571 082 | 14 116 433 | 53 015 513 | 165 167 521 | 249 292 475 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 0,9 % | 2,4 % | 1,9 % | 6,2 % | 9,3 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

9 617 685

10 359 993

10 664 689

11 099 947

11 253 309

Import

Volym (i ton)

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

Marknadsandel (i %)

5,5 %

9,4 %

13,4 %

11,6 %

10,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

475

446

388

353

441

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

72 %

72 %

71 %

73 %

67 %

Produktion (i ton)

13 171 558

13 019 699

12 763 140

13 191 436

12 494 712

Försäljningsvolym i EU (i ton)

8 906 120

9 187 941

9 019 809

9 568 119

9 848 615

Marknadsandel (i %)

92,6 %

88,7 %

84,6 %

86,2 %

87,5 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

460

437

386

367

436

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 2,0 %

– 2,5 %

– 2,6 %

3,4 %

4,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

5 563

5 441

5 529

5 634

5 457

Lager

761 808

683 591

642 506

602 948

659 484

Kassaflöde

20 571 082

14 116 433

53 015 513

165 167 521

249 292 475

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

0,9 %

2,4 %

1,9 %

6,2 %

9,3 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 1,3 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 1,3 %

Produkt 14 Stänger och lätta profiler, rostfria

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 526 080 | 593 501 | 593 530 | 630 737 | 632 804 |
| Import |
| Volym (i ton) | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 |
| Marknadsandel (i %) | 21,5 % | 24,8 % | 24,0 % | 23,4 % | 25,2 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 3 092 | 2 894 | 3 035 | 2 590 | 2 885 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 65 % | 68 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Produktion (i ton) | 527 386 | 597 178 | 599 927 | 637 938 | 641 446 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 411 655 | 444 339 | 450 094 | 482 314 | 472 247 |
| Marknadsandel (i %) | 78,2 % | 74,9 % | 75,8 % | 76,5 % | 74,6 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 2 988 | 2 969 | 2 838 | 2 404 | 2 807 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 5,2 % | 5,6 % | 4,1 % | 2,3 % | 5,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 3 680 | 3 766 | 3 737 | 3 789 | 3 844 |
| Lager | 83 561 | 91 900 | 89 676 | 90 409 | 90 893 |
| Kassaflöde | 111 869 518 | 142 849 693 | 191 511 047 | 155 623 001 | 145 832 442 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 1,0 % | 4,3 % | 1,4 % | – 0,7 % | 4,9 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

526 080

593 501

593 530

630 737

632 804

Import

Volym (i ton)

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

Marknadsandel (i %)

21,5 %

24,8 %

24,0 %

23,4 %

25,2 %

Pris per enhet (i euro/ton)

3 092

2 894

3 035

2 590

2 885

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

65 %

68 %

68 %

69 %

72 %

Produktion (i ton)

527 386

597 178

599 927

637 938

641 446

Försäljningsvolym i EU (i ton)

411 655

444 339

450 094

482 314

472 247

Marknadsandel (i %)

78,2 %

74,9 %

75,8 %

76,5 %

74,6 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

2 988

2 969

2 838

2 404

2 807

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

5,2 %

5,6 %

4,1 %

2,3 %

5,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

3 680

3 766

3 737

3 789

3 844

Lager

83 561

91 900

89 676

90 409

90 893

Kassaflöde

111 869 518

142 849 693

191 511 047

155 623 001

145 832 442

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

1,0 %

4,3 %

1,4 %

– 0,7 %

4,9 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 2,8 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 2,8 %

Produkt 15 Valstråd, rostfri

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 318 373 | 323 191 | 304 987 | 335 552 | 347 077 |
| Import |
| Volym (i ton) | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 |
| Marknadsandel (i %) | 16,4 % | 22,0 % | 18,9 % | 17,5 % | 18,1 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 2 300 | 2 193 | 2 310 | 1 962 | 2 228 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 63 % | 64 % | 65 % | 69 % | 71 % |
| Produktion (i ton) | 373 010 | 383 586 | 388 273 | 412 892 | 449 392 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 266 290 | 251 961 | 247 359 | 276 880 | 284 098 |
| Marknadsandel (i %) | 83,6 % | 78,0 % | 81,1 % | 82,5 % | 81,9 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 2 480 | 2 516 | 2 382 | 2 022 | 2 417 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 3,7 % | – 2,1 % | – 4,7 % | – 3,1 % | 3,9 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 1 677 | 1 671 | 1 731 | 1 761 | 1 852 |
| Lager | 24 810 | 28 696 | 31 083 | 31 584 | 43 800 |
| Kassaflöde | 13 022 575 | 18 221 077 | 106 175 940 | 84 328 053 | 44 337 763 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 0,7 % | 2,9 % | – 1,5 % | – 2,8 % | 5,5 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

318 373

323 191

304 987

335 552

347 077

Import

Volym (i ton)

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

Marknadsandel (i %)

16,4 %

22,0 %

18,9 %

17,5 %

18,1 %

Pris per enhet (i euro/ton)

2 300

2 193

2 310

1 962

2 228

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

63 %

64 %

65 %

69 %

71 %

Produktion (i ton)

373 010

383 586

388 273

412 892

449 392

Försäljningsvolym i EU (i ton)

266 290

251 961

247 359

276 880

284 098

Marknadsandel (i %)

83,6 %

78,0 %

81,1 %

82,5 %

81,9 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

2 480

2 516

2 382

2 022

2 417

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 3,7 %

– 2,1 %

– 4,7 %

– 3,1 %

3,9 %

Antal anställda (vid periodens slut)

1 677

1 671

1 731

1 761

1 852

Lager

24 810

28 696

31 083

31 584

43 800

Kassaflöde

13 022 575

18 221 077

106 175 940

84 328 053

44 337 763

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 0,7 %

2,9 %

– 1,5 %

– 2,8 %

5,5 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 7,8 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

7,8 %

Produkt 16 Valstråd, olegerad och annan legerad

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 18 033 534 | 18 249 258 | 18 949 497 | 19 375 225 | 20 026 426 |
| Import |
| Volym (i ton) | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 |
| Marknadsandel (i %) | 6,2 % | 7,1 % | 9,0 % | 10,3 % | 10,5 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 522 | 504 | 439 | 392 | 486 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 80 % | 84 % | 83 % | 81 % | 83 % |
| Produktion (i ton) | 19 765 154 | 19 775 715 | 20 436 595 | 20 037 883 | 20 757 864 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 16 782 585 | 16 828 358 | 17 108 877 | 17 222 468 | 17 795 595 |
| Marknadsandel (i %) | 93,1 % | 92,2 % | 90,3 % | 88,9 % | 88,9 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 509 | 492 | 443 | 420 | 505 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 1,8 % | 4,8 % | 3,0 % | 0,6 % | 3,4 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 11 561 | 11 598 | 11 881 | 13 068 | 13 058 |
| Lager | 876 450 | 896 633 | 1 120 091 | 974 085 | 954 649 |
| Kassaflöde | 234 768 428 | 424 076 182 | 365 467 214 | 287 106 970 | 310 381 566 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 1,0 % | 6,9 % | 2,9 % | 3,9 % | 6,7 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

18 033 534

18 249 258

18 949 497

19 375 225

20 026 426

Import

Volym (i ton)

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

Marknadsandel (i %)

6,2 %

7,1 %

9,0 %

10,3 %

10,5 %

Pris per enhet (i euro/ton)

522

504

439

392

486

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

80 %

84 %

83 %

81 %

83 %

Produktion (i ton)

19 765 154

19 775 715

20 436 595

20 037 883

20 757 864

Försäljningsvolym i EU (i ton)

16 782 585

16 828 358

17 108 877

17 222 468

17 795 595

Marknadsandel (i %)

93,1 %

92,2 %

90,3 %

88,9 %

88,9 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

509

492

443

420

505

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

1,8 %

4,8 %

3,0 %

0,6 %

3,4 %

Antal anställda (vid periodens slut)

11 561

11 598

11 881

13 068

13 058

Lager

876 450

896 633

1 120 091

974 085

954 649

Kassaflöde

234 768 428

424 076 182

365 467 214

287 106 970

310 381 566

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

1,0 %

6,9 %

2,9 %

3,9 %

6,7 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 3,7 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

3,7 %

Produkt 17 Profiler av järn eller olegerat stål

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 6 159 135 | 6 544 142 | 6 549 935 | 7 205 377 | 7 375 383 |
| Import |
| Volym (i ton) | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 |
| Marknadsandel (i %) | 3,6 % | 4,2 % | 4,1 % | 5,4 % | 3,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 539 | 509 | 463 | 409 | 473 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 64 % | 69 % | 71 % | 72 % | 72 % |
| Produktion (i ton) | 8 583 668 | 8 590 216 | 8 894 223 | 9 400 691 | 9 605 365 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 5 935 432 | 6 266 353 | 6 281 426 | 6 817 231 | 7 112 453 |
| Marknadsandel (i %) | 96,4 % | 95,8 % | 95,9 % | 94,6 % | 96,4 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 471 | 471 | 449 | 417 | 463 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 6,5 % | – 3,7 % | – 0,6 % | 2,1 % | – 1,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 6 212 | 5 685 | 6 006 | 6 264 | 6 096 |
| Lager | 510 927 | 464 184 | 466 561 | 559 452 | 569 947 |
| Kassaflöde | – 48 381 794 | 7 224 031 | 161 157 041 | 150 487 051 | – 18 595 244 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 6,0 % | 6,3 % | 1,4 % | 3,9 % | 0,6 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

6 159 135

6 544 142

6 549 935

7 205 377

7 375 383

Import

Volym (i ton)

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

Marknadsandel (i %)

3,6 %

4,2 %

4,1 %

5,4 %

3,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

539

509

463

409

473

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

64 %

69 %

71 %

72 %

72 %

Produktion (i ton)

8 583 668

8 590 216

8 894 223

9 400 691

9 605 365

Försäljningsvolym i EU (i ton)

5 935 432

6 266 353

6 281 426

6 817 231

7 112 453

Marknadsandel (i %)

96,4 %

95,8 %

95,9 %

94,6 %

96,4 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

471

471

449

417

463

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 6,5 %

– 3,7 %

– 0,6 %

2,1 %

– 1,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

6 212

5 685

6 006

6 264

6 096

Lager

510 927

464 184

466 561

559 452

569 947

Kassaflöde

– 48 381 794

7 224 031

161 157 041

150 487 051

– 18 595 244

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 6,0 %

6,3 %

1,4 %

3,9 %

0,6 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 2,1 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 2,1 %

Produkt 18 Spont

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 574 025 | 637 684 | 577 270 | 584 985 | 626 863 |
| Import |
| Volym (i ton) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 |
| Marknadsandel (i %) | 2,8 % | 2,6 % | 2,4 % | 6,3 % | 13,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 787 | 765 | 1 126 | 651 | 629 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 78 % | 82 % | 76 % | 82 % | 81 % |
| Produktion (i ton) | 907 320 | 940 451 | 840 182 | 777 182 | 817 764 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 558 131 | 621 150 | 563 140 | 548 010 | 541 782 |
| Marknadsandel (i %) | 97,2 % | 97,4 % | 97,6 % | 93,7 % | 86,4 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 711 | 697 | 652 | 623 | 640 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 6,8 % | 11,5 % | 8,8 % | 14,0 % | 3,7 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 949 | 971 | 951 | 981 | 995 |
| Lager | 49 762 | 47 610 | 58 744 | 68 417 | 75 616 |
| Kassaflöde | 58 272 442 | 68 732 139 | 63 936 644 | 86 404 634 | 40 555 786 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 9,3 % | 6,8 % | 6,7 % | 10,3 % | 1,5 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

574 025

637 684

577 270

584 985

626 863

Import

Volym (i ton)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

Marknadsandel (i %)

2,8 %

2,6 %

2,4 %

6,3 %

13,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

787

765

1 126

651

629

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

78 %

82 %

76 %

82 %

81 %

Produktion (i ton)

907 320

940 451

840 182

777 182

817 764

Försäljningsvolym i EU (i ton)

558 131

621 150

563 140

548 010

541 782

Marknadsandel (i %)

97,2 %

97,4 %

97,6 %

93,7 %

86,4 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

711

697

652

623

640

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

6,8 %

11,5 %

8,8 %

14,0 %

3,7 %

Antal anställda (vid periodens slut)

949

971

951

981

995

Lager

49 762

47 610

58 744

68 417

75 616

Kassaflöde

58 272 442

68 732 139

63 936 644

86 404 634

40 555 786

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 9,3 %

6,8 %

6,7 %

10,3 %

1,5 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 1,7 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

1,7 %

Produkt 20 Gasrör

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 1 211 435 | 1 662 233 | 1 653 112 | 1 637 097 | 1 642 935 |
| Import |
| Volym (i ton) | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 |
| Marknadsandel (i %) | 22,0 % | 20,5 % | 18,0 % | 20,5 % | 23,1 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 688 | 649 | 646 | 566 | 676 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 37 % | 38 % | 38 % | 40 % | 37 % |
| Produktion (i ton) | 1 053 283 | 1 460 549 | 1 471 772 | 1 396 933 | 1 392 404 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 944 903 | 1 322 070 | 1 354 273 | 1 300 727 | 1 262 560 |
| Marknadsandel (i %) | 78,0 % | 79,5 % | 81,9 % | 79,5 % | 76,8 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 717 | 666 | 619 | 580 | 693 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 0,9 % | 1,3 % | 2,3 % | 3,9 % | 0,5 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 552 | 543 | 548 | 526 | 509 |
| Lager | 55 178 | 55 305 | 53 434 | 58 081 | 50 697 |
| Kassaflöde | 15 451 286 | 15 884 723 | 16 166 705 | 15 309 189 | 20 506 964 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 3,7 % | 3,9 % | 1,1 % | 1,7 % | 8,7 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

1 211 435

1 662 233

1 653 112

1 637 097

1 642 935

Import

Volym (i ton)

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

Marknadsandel (i %)

22,0 %

20,5 %

18,0 %

20,5 %

23,1 %

Pris per enhet (i euro/ton)

688

649

646

566

676

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

37 %

38 %

38 %

40 %

37 %

Produktion (i ton)

1 053 283

1 460 549

1 471 772

1 396 933

1 392 404

Försäljningsvolym i EU (i ton)

944 903

1 322 070

1 354 273

1 300 727

1 262 560

Marknadsandel (i %)

78,0 %

79,5 %

81,9 %

79,5 %

76,8 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

717

666

619

580

693

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

0,9 %

1,3 %

2,3 %

3,9 %

0,5 %

Antal anställda (vid periodens slut)

552

543

548

526

509

Lager

55 178

55 305

53 434

58 081

50 697

Kassaflöde

15 451 286

15 884 723

16 166 705

15 309 189

20 506 964

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

3,7 %

3,9 %

1,1 %

1,7 %

8,7 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 2,4 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

2,4 %

Produkt 21 Ihåliga profiler

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 3 347 996 | 3 407 926 | 3 511 951 | 3 885 748 | 4 028 730 |
| Import |
| Volym (i ton) | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 |
| Marknadsandel (i %) | 13,8 % | 16,2 % | 16,4 % | 18,7 % | 20,4 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 599 | 571 | 553 | 497 | 618 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 46 % | 46 % | 46 % | 47 % | 49 % |
| Produktion (i ton) | 3 019 375 | 3 019 977 | 3 106 261 | 3 333 368 | 3 388 786 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 2 882 473 | 2 854 843 | 2 936 771 | 3 159 965 | 3 207 994 |
| Marknadsandel (i %) | 86,1 % | 83,8 % | 83,6 % | 81,3 % | 79,6 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 606 | 569 | 541 | 517 | 625 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | – 2,7 % | – 3,9 % | – 3,3 % | 0,2 % | – 0,5 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 1 073 | 1 124 | 1 200 | 1 209 | 1 181 |
| Lager | 160 442 | 138 981 | 146 353 | 107 826 | 149 537 |
| Kassaflöde | – 9 630 441 | 13 389 861 | 23 807 058 | 13 000 201 | 21 372 166 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 2,4 % | – 5,3 % | – 6,2 % | – 0,6 % | 7,2 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

3 347 996

3 407 926

3 511 951

3 885 748

4 028 730

Import

Volym (i ton)

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

Marknadsandel (i %)

13,8 %

16,2 %

16,4 %

18,7 %

20,4 %

Pris per enhet (i euro/ton)

599

571

553

497

618

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

46 %

46 %

46 %

47 %

49 %

Produktion (i ton)

3 019 375

3 019 977

3 106 261

3 333 368

3 388 786

Försäljningsvolym i EU (i ton)

2 882 473

2 854 843

2 936 771

3 159 965

3 207 994

Marknadsandel (i %)

86,1 %

83,8 %

83,6 %

81,3 %

79,6 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

606

569

541

517

625

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

– 2,7 %

– 3,9 %

– 3,3 %

0,2 %

– 0,5 %

Antal anställda (vid periodens slut)

1 073

1 124

1 200

1 209

1 181

Lager

160 442

138 981

146 353

107 826

149 537

Kassaflöde

– 9 630 441

13 389 861

23 807 058

13 000 201

21 372 166

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 2,4 %

– 5,3 %

– 6,2 %

– 0,6 %

7,2 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 1,2 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

1,2 %

Produkt 22 Rör, sömlösa och rostfria

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 96 507 | 101 504 | 97 341 | 96 320 | 95 672 |
| Import |
| Volym (i ton) | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 |
| Marknadsandel (i %) | 33,8 % | 38,2 % | 40,8 % | 44,1 % | 44,6 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 6 941 | 6 167 | 6 118 | 5 846 | 6 300 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 6 % | 7 % | 6 % | 6 % | 6 % |
| Produktion (i ton) | 116 630 | 124 135 | 101 291 | 101 831 | 92 357 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 61 822 | 61 708 | 56 802 | 53 196 | 52 083 |
| Marknadsandel (i %) | 64,1 % | 60,8 % | 58,4 % | 55,2 % | 54,4 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 7 913 | 7 740 | 8 318 | 7 361 | 7 993 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 3,1 % | 5,9 % | – 0,4 % | – 0,1 % | 1,2 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 11 180 | 11 211 | 10 369 | 9 779 | 9 317 |
| Lager | 7 452 | 9 389 | 10 455 | 8 690 | 11 688 |
| Kassaflöde | 19 858 477 | 10 438 041 | – 48 885 671 | 4 038 078 | – 22 872 178 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 22,7 % | – 4,3 % | – 58,1 % | – 33,4 % | – 50,5 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

96 507

101 504

97 341

96 320

95 672

Import

Volym (i ton)

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

Marknadsandel (i %)

33,8 %

38,2 %

40,8 %

44,1 %

44,6 %

Pris per enhet (i euro/ton)

6 941

6 167

6 118

5 846

6 300

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

6 %

7 %

6 %

6 %

6 %

Produktion (i ton)

116 630

124 135

101 291

101 831

92 357

Försäljningsvolym i EU (i ton)

61 822

61 708

56 802

53 196

52 083

Marknadsandel (i %)

64,1 %

60,8 %

58,4 %

55,2 %

54,4 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

7 913

7 740

8 318

7 361

7 993

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

3,1 %

5,9 %

– 0,4 %

– 0,1 %

1,2 %

Antal anställda (vid periodens slut)

11 180

11 211

10 369

9 779

9 317

Lager

7 452

9 389

10 455

8 690

11 688

Kassaflöde

19 858 477

10 438 041

– 48 885 671

4 038 078

– 22 872 178

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

22,7 %

– 4,3 %

– 58,1 %

– 33,4 %

– 50,5 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 21,2 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

21,2 %

Produkt 23 Lagerrör

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 68 824 | 72 805 | 67 249 | 59 867 | 65 355 |
| Import |
| Volym (i ton) | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 |
| Marknadsandel (i %) | 10,9 % | 12,9 % | 17,8 % | 16,3 % | 13,3 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 2 069 | 1 626 | 1 749 | 1 630 | 1 608 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 68 % | 64 % | 53 % | 52 % | 63 % |
| Produktion (i ton) | 64 972 | 65 475 | 58 407 | 52 494 | 57 657 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 61 324 | 63 378 | 55 304 | 50 092 | 56 691 |
| Marknadsandel (i %) | 89,1 % | 87,1 % | 82,2 % | 83,7 % | 86,7 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 2 023 | 2 003 | 1 925 | 1 804 | 1 837 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 4,6 % | 4,9 % | – 6,7 % | – 9,2 % | – 1,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 332 | 322 | 306 | 274 | 280 |
| Lager | 1 285 | 1 433 | 2 591 | 1 452 | 2 429 |
| Kassaflöde | 3 499 664 | 3 928 566 | 5 055 796 | – 791,310 | – 620,461 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 0,9 % | – 3,3 % | – 64,7 % | – 54,5 % | – 28,1 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

68 824

72 805

67 249

59 867

65 355

Import

Volym (i ton)

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

Marknadsandel (i %)

10,9 %

12,9 %

17,8 %

16,3 %

13,3 %

Pris per enhet (i euro/ton)

2 069

1 626

1 749

1 630

1 608

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

68 %

64 %

53 %

52 %

63 %

Produktion (i ton)

64 972

65 475

58 407

52 494

57 657

Försäljningsvolym i EU (i ton)

61 324

63 378

55 304

50 092

56 691

Marknadsandel (i %)

89,1 %

87,1 %

82,2 %

83,7 %

86,7 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

2 023

2 003

1 925

1 804

1 837

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

4,6 %

4,9 %

– 6,7 %

– 9,2 %

– 1,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

332

322

306

274

280

Lager

1 285

1 433

2 591

1 452

2 429

Kassaflöde

3 499 664

3 928 566

5 055 796

– 791,310

– 620,461

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

0,9 %

– 3,3 %

– 64,7 %

– 54,5 %

– 28,1 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 12,5 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

12,5 %

Produkt 25 Stora svetsade rör

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 669 846 | 1 041 055 | 427 457 | 586 746 | 1 804 463 |
| Import |
| Volym (i ton) | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 |
| Marknadsandel (i %) | 42,8 % | 39,5 % | 49,0 % | 27,1 % | 57,9 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 1 070 | 793 | 904 | 772 | 936 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 26 % | 32 % | 29 % | 35 % | 65 % |
| Produktion (i ton) | 1 333 900 | 1 150 000 | 1 034 600 | 1 086 300 | 1 500 000 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 382 758 | 624 819 | 216 243 | 426 937 | 759 478 |
| Marknadsandel (i %) | 57,1 % | 60,0 % | 50,6 % | 72,8 % | 42,1 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 894 | 887 | 835 | 771 | 766 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 3,0 % | – 6,1 % | – 2,7 % | – 0,6 % | 0,0 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 1 512 | 1 545 | 1 365 | 1 372 | 1 326 |
| Lager | 322 722 | 600 020 | 633 600 | 727 048 | 1 139 429 |
| Kassaflöde | 197 726 967 | – 97 558 802 | 94 492 289 | – 70 888 943 | 13 666 659 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | – 15,8 % | – 23,5 % | – 17,7 % | – 6,7 % | 9,1 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

669 846

1 041 055

427 457

586 746

1 804 463

Import

Volym (i ton)

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

Marknadsandel (i %)

42,8 %

39,5 %

49,0 %

27,1 %

57,9 %

Pris per enhet (i euro/ton)

1 070

793

904

772

936

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

26 %

32 %

29 %

35 %

65 %

Produktion (i ton)

1 333 900

1 150 000

1 034 600

1 086 300

1 500 000

Försäljningsvolym i EU (i ton)

382 758

624 819

216 243

426 937

759 478

Marknadsandel (i %)

57,1 %

60,0 %

50,6 %

72,8 %

42,1 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

894

887

835

771

766

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

3,0 %

– 6,1 %

– 2,7 %

– 0,6 %

0,0 %

Antal anställda (vid periodens slut)

1 512

1 545

1 365

1 372

1 326

Lager

322 722

600 020

633 600

727 048

1 139 429

Kassaflöde

197 726 967

– 97 558 802

94 492 289

– 70 888 943

13 666 659

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

– 15,8 %

– 23,5 %

– 17,7 %

– 6,7 %

9,1 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 22,0 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 22,0 %

Produkt 26 Andra svetsade rör

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 2 385 499 | 3 121 613 | 3 126 300 | 3 286 436 | 3 352 661 |
| Import |
| Volym (i ton) | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 |
| Marknadsandel (i %) | 19,9 % | 15,8 % | 16,3 % | 16,4 % | 17,0 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 1 352 | 1 376 | 1 397 | 1 262 | 1 431 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 57 % | 57 % | 57 % | 58 % | 60 % |
| Produktion (i ton) | 2 384 152 | 3 166 935 | 3 144 492 | 3 190 480 | 3 301 195 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 1 907 944 | 2 622 348 | 2 588 536 | 2 721 349 | 2 765 915 |
| Marknadsandel (i %) | 80,0 % | 84,0 % | 82,8 % | 82,8 % | 82,5 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 1 024 | 1 013 | 984 | 942 | 1 062 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 1,2 % | 2,4 % | 1,7 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 3 024 | 3 013 | 3 011 | 3 089 | 3 025 |
| Lager | 125 621 | 84 268 | 100 035 | 120 308 | 120 420 |
| Kassaflöde | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | 9,1 % | 11,5 % | 8,8 % | 12,8 % | 19,3 % |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

2 385 499

3 121 613

3 126 300

3 286 436

3 352 661

Import

Volym (i ton)

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

Marknadsandel (i %)

19,9 %

15,8 %

16,3 %

16,4 %

17,0 %

Pris per enhet (i euro/ton)

1 352

1 376

1 397

1 262

1 431

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

57 %

57 %

57 %

58 %

60 %

Produktion (i ton)

2 384 152

3 166 935

3 144 492

3 190 480

3 301 195

Försäljningsvolym i EU (i ton)

1 907 944

2 622 348

2 588 536

2 721 349

2 765 915

Marknadsandel (i %)

80,0 %

84,0 %

82,8 %

82,8 %

82,5 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

1 024

1 013

984

942

1 062

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

1,2 %

2,4 %

1,7 %

4,2 %

4,3 %

Antal anställda (vid periodens slut)

3 024

3 013

3 011

3 089

3 025

Lager

125 621

84 268

100 035

120 308

120 420

Kassaflöde

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

9,1 %

11,5 %

8,8 %

12,8 %

19,3 %

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | – 34,8 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

– 34,8 %

Produkt 28 Ståltråd

| Data per kalenderår | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 1 318 451 | 1 517 192 | 1 480 243 | 1 513 248 | 1 505 202 |
| Import |
| Volym (i ton) | 574 083 | 722 773 | 692 918 | 736 623 | 722 858 |
| Marknadsandel (i %) | 43,5 % | 47,6 % | 46,8 % | 48,7 % | 48,0 % |
| Pris per enhet (i euro/ton) | 781 | 729 | 722 | 626 | 708 |
| Situationen för unionens producenter |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 73 % | 75 % | 77 % | 73 % | 71 % |
| Produktion (i ton) | 899 763 | 932 496 | 940 169 | 886 666 | 900 054 |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 744 368 | 794 419 | 787 325 | 776 626 | 782 344 |
| Marknadsandel (i %) | 56,5 % | 52,4 % | 53,2 % | 51,3 % | 52,0 % |
| Försäljningspris per enhet (i euro/ton) | 940 | 909 | 840 | 832 | 905 |
| Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %) | 0,5 % | 0,0 % | 1,1 % | 2,6 % | 0,8 % |
| Antal anställda (vid periodens slut) | 3 387 | 3 395 | 3 429 | 3 459 | 3 408 |
| Lager | | | | | |
| Kassaflöde | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %) | | | | | |

Data per kalenderår

2013

2014

2015

2016

2017

Förbrukning (i ton)

1 318 451

1 517 192

1 480 243

1 513 248

1 505 202

Import

Volym (i ton)

574 083

722 773

692 918

736 623

722 858

Marknadsandel (i %)

43,5 %

47,6 %

46,8 %

48,7 %

48,0 %

Pris per enhet (i euro/ton)

781

729

722

626

708

Situationen för unionens producenter

Kapacitetsutnyttjande (i %)

73 %

75 %

77 %

73 %

71 %

Produktion (i ton)

899 763

932 496

940 169

886 666

900 054

Försäljningsvolym i EU (i ton)

744 368

794 419

787 325

776 626

782 344

Marknadsandel (i %)

56,5 %

52,4 %

53,2 %

51,3 %

52,0 %

Försäljningspris per enhet (i euro/ton)

940

909

840

832

905

Nettovinst/nettoförlust på försäljning i EU (i %)

0,5 %

0,0 %

1,1 %

2,6 %

0,8 %

Antal anställda (vid periodens slut)

3 387

3 395

3 429

3 459

3 408

Lager

Kassaflöde

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Räntabilitet på sysselsatt kapital (i %)

| Prisjämförelse för 2017 | |
| --- | --- |
| Prisunderskridande | 21,8 % |

Prisjämförelse för 2017

Prisunderskridande

21,8 %

---

BILAGA IV – Förteckning över produkter med ursprung i utvecklingsländer på vilka de provisoriska åtgärderna är tillämpliga

| Land/Produktgrupp | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 22 | 23 | 25 | 26 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afghanistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Albanien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Angola | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Antigua och Barbuda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Argentina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Armenien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Konungariket Bahrain | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bangladesh | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Barbados | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Belize | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Benin | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mångnationella staten Bolivia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Botswana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Brasilien | x | x | | | | x | x | | | | | | | | x | | | | | | | | |
| Brunei Darussalam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burundi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kap Verde | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kambodja | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Centralafrikanska republiken | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tchad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Chile | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kina | | | x | x | | x | | x | | x | | | x | | | x | | x | x | x | x | x | x |
| Colombia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Costa Rica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Elfenbenskusten | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuba | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Demokratiska republiken Kongo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Djibouti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominikanska republiken | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ecuador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egypten | x | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | |
| El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fiji | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gabon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Georgien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ghana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grenada | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guatemala | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea-Bissau | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guyana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Haiti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Honduras | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hongkong, Kina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Indien | x | x | x | x | x | x | x | | x | | | x | x | | | | x | | x | x | | x | |
| Indonesien | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jordanien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kazakstan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kenya | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Staten Kuwait | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Republiken Kirgizistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Demokratiska folkrepubliken Laos | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lesotho | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Liberia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Macao | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Madagaskar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malawi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaysia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Maldiverna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mali | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauretanien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritius | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mexiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Republiken Moldavien | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | |
| Mongoliet | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Montenegro | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marocko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Moçambique | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Myanmar/Burma | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Namibia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nepal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nicaragua | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Niger | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nigeria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Oman | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Panama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Papua Nya Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paraguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Peru | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Filippinerna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Qatar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rwanda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Kitts och Nevis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Lucia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Vincent och Grenadinerna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Samoa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Konungariket Saudiarabien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| Senegal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Seychellerna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Salomonöarna | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sydafrika | | | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Sri Lanka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Surinam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Swaziland | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tadzjikistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tanzania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Thailand | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | | | | | x | | x | | | | | | | | | | x | x | | | | | |
| Togo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tonga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Trinidad och Tobago | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tunisien | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turkiet | x | x | | x | x | | | | x | x | x | | | x | x | | x | x | | | x | x | x |
| Uganda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | | | | x |
| Förenade Arabemiraten | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | x | |
| Uruguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vanuatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bolivarianska republiken Venezuela | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Jemen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zimbabwe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Land/Produktgrupp

1

2

3

4

5

6

7

8

9

12

13

14

15

16

17

18

20

21

22

23

25

26

28

Afghanistan

Albanien

Angola

Antigua och Barbuda

Argentina

Armenien

Konungariket Bahrain

Bangladesh

Barbados

Belize

Benin

Mångnationella staten Bolivia

Botswana

Brasilien

x

x

x

x

x

Brunei Darussalam

Burkina Faso

Burundi

Kap Verde

Kambodja

Kamerun

Centralafrikanska republiken

Tchad

Chile

Kina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Colombia

Kongo

Costa Rica

Elfenbenskusten

Kuba

Demokratiska republiken Kongo

Djibouti

Dominica

Dominikanska republiken

Ecuador

Egypten

x

x

El Salvador

Fiji

Gabon

Gambia

Georgien

Ghana

Grenada

Guatemala

Guinea

Guinea-Bissau

Guyana

Haiti

Honduras

Hongkong, Kina

Indien

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonesien

x

Jamaica

Jordanien

Kazakstan

Kenya

Staten Kuwait

Republiken Kirgizistan

Demokratiska folkrepubliken Laos

Lesotho

Liberia

Macao

Madagaskar

Malawi

Malaysia

x

Maldiverna

Mali

Mauretanien

Mauritius

Mexiko

Republiken Moldavien

x

x

Mongoliet

Montenegro

Marocko

Moçambique

Myanmar/Burma

Namibia

Nepal

Nicaragua

Niger

Nigeria

Oman

Pakistan

Panama

Papua Nya Guinea

Paraguay

Peru

Filippinerna

Qatar

Rwanda

Saint Kitts och Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna

Samoa

Konungariket Saudiarabien

x

Senegal

Seychellerna

Sierra Leone

Salomonöarna

Sydafrika

x

x

Sri Lanka

Surinam

Swaziland

Tadzjikistan

Tanzania

Thailand

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

x

x

x

x

Togo

Tonga

Trinidad och Tobago

Tunisien

Turkiet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Uganda

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Förenade Arabemiraten

x

x

Uruguay

Vanuatu

Bolivarianska republiken Venezuela

Vietnam

x

x

x

Jemen

Zambia

Zimbabwe

---

BILAGA V – Tullkvoter

| Produktnummer | Löpnummer | Produktkategori | KN-nummer | Tullkvot (netto i ton) | Tilläggstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.8501 | Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | 4 269 009 | 25 % |
| 2 | 09.8502 | Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | 1 318 865 | 25 % |
| 3 | 09.8503 | Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 | 178 704 | 25 % |
| 4 | 09.8504 | Plåt överdragen med metall | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | 2 115 054 | 25 % |
| 5 | 09.8505 | Plåt överdragen med organiskt material | 7210 70 80 , 7212 40 80 | 414 324 | 25 % |
| 6 | 09.8506 | Bleckprodukter | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | 367 470 | 25 % |
| 7 | 09.8507 | Kvartoplåt, olegerad och annan legerad | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | 1 442 988 | 25 % |
| 8 | 09.8508 | Varmvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | 193 049 | 25 % |
| 9 | 09.8509 | Kallvalsade plåtar och band, rostfria | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | 476 161 | 25 % |
| 12 | 09.8512 | Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | 728 270 | 25 % |
| 13 | 09.8513 | Armeringsjärn | 7214 20 00 , 7214 99 10 | 714 964 | 25 % |
| 14 | 09.8514 | Stänger och lätta profiler, rostfria | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | 82 156 | 25 % |
| 15 | 09.8515 | Valstråd, rostfri | 7221 00 10 , 7221 00 90 | 32 744 | 25 % |
| 16 | 09.8516 | Valstråd, olegerad och annan legerad | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | 1 058 110 | 25 % |
| 17 | 09.8517 | Profiler av järn eller olegerat stål | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | 167 817 | 25 % |
| 18 | 09.8518 | Spont | 7301 10 00 | 24 854 | 25 % |
| 20 | 09.8520 | Gasrör | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | 185 280 | 25 % |
| 21 | 09.8521 | Ihåliga profiler | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | 387 343 | 25 % |
| 22 | 09.8522 | Rör, sömlösa och rostfria | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | 22 818 | 25 % |
| 23 | 09.8523 | Lagerrör | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 | 5 549 | 25 % |
| 25 | 09.8525 | Stora svetsade rör | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | 258 133 | 25 % |
| 26 | 09.8526 | Andra svetsade rör | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | 296 274 | 25 % |
| 28 | 09.8528 | Olegerad tråd | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | 393 031 | 25 % |

Produktnummer

Löpnummer

Produktkategori

KN-nummer

Tullkvot (netto i ton)

Tilläggstull

1

09.8501

Varmvalsade plåtar och band, olegerade och andra legerade

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4 269 009

25 %

2

09.8502

Kallvalsad plåt, olegerad och annan legerad

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

1 318 865

25 %

3

09.8503

Elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

178 704

25 %

4

09.8504

Plåt överdragen med metall

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

2 115 054

25 %

5

09.8505

Plåt överdragen med organiskt material

7210 70 80 , 7212 40 80

414 324

25 %

6

09.8506

Bleckprodukter

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

367 470

25 %

7

09.8507

Kvartoplåt, olegerad och annan legerad

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

1 442 988

25 %

8

09.8508

Varmvalsade plåtar och band, rostfria

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

193 049

25 %

9

09.8509

Kallvalsade plåtar och band, rostfria

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

476 161

25 %

12

09.8512

Stänger och lätta profiler, olegerade och andra legerade

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

728 270

25 %

13

09.8513

Armeringsjärn

7214 20 00 , 7214 99 10

714 964

25 %

14

09.8514

Stänger och lätta profiler, rostfria

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

82 156

25 %

15

09.8515

Valstråd, rostfri

7221 00 10 , 7221 00 90

32 744

25 %

16

09.8516

Valstråd, olegerad och annan legerad

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

1 058 110

25 %

17

09.8517

Profiler av järn eller olegerat stål

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

167 817

25 %

18

09.8518

Spont

7301 10 00

24 854

25 %

20

09.8520

Gasrör

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

185 280

25 %

21

09.8521

Ihåliga profiler

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

387 343

25 %

22

09.8522

Rör, sömlösa och rostfria

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

22 818

25 %

23

09.8523

Lagerrör

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

5 549

25 %

25

09.8525

Stora svetsade rör

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

258 133

25 %

26

09.8526

Andra svetsade rör

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

296 274

25 %

28

09.8528

Olegerad tråd

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

393 031

25 %

---

BESLUT

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/84

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2018/1014

av den 13 juli 2018

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Österrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av den österrikiska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Thomas DELAPINA har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Thomas DELAPINA har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Judith VORBACH, EU-Referentin der Arbeiterkammer Oberösterreich, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2018.

På rådets vägnar

H. LÖGER

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1600 av den 18 september 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1790 av den 1 oktober 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/85

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1015

av den 13 juli 2018

om utnämning av två ledamöter och tre suppleanter i Regionkommittén på förslag av Storhertigdömet Luxemburg

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den luxemburgska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | Två platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Agnès DURDU och Marc SCHAEFER har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

Två platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Agnès DURDU och Marc SCHAEFER har löpt ut.

| (3) | Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Martine MERGEN och Pierre WIES har löpt ut. |
| --- | --- |

(3)

Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Martine MERGEN och Pierre WIES har löpt ut.

| (4) | En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Tom JUNGEN har utnämnts till ledamot i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(4)

En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Tom JUNGEN har utnämnts till ledamot i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| a) | som ledamöter






  — | Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter

—

Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser,

| — | Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux, |
| --- | --- |

—

Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux,

| b) | som suppleanter






  — | Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz,

| — | Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher, |
| --- | --- |

—

Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher,

| — | Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour. |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2018.

På rådets vägnar

H. LÖGER

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 18.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/86

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (GUSP) 2018/1016

av den 17 juli 2018

om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/849 av den 27 maj 2016 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2013/183/Gusp (1), särskilt artikel 33.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849.

| (2) | Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), ändrade den 9 juli 2018 uppgifterna om en person och en enhet som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté, inrättad enligt säkerhetsrådets resolution 1718 (2006), ändrade den 9 juli 2018 uppgifterna om en person och en enhet som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 juli 2018.

På rådets vägnar

G. BLÜMEL

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 141, 28.5.2016, s. 79.

1

---

BILAGA

| 1. | I bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 ska post 4 under rubriken ”A. Personer” ersättas med följande:










  ”4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Tidigare direktör för Yongbyon Nuclear Research Centre och chef för Nuclear Weapons Institute. Ansvarade för tre viktiga anläggningar som deltar i produktionen av vapenplutonium: bränsleframställningsanläggningen, kärnreaktorn, och upparbetningsanläggningen.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 ska post 4 under rubriken ”A. Personer” ersättas med följande:

”4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Tidigare direktör för Yongbyon Nuclear Research Centre och chef för Nuclear Weapons Institute. Ansvarade för tre viktiga anläggningar som deltar i produktionen av vapenplutonium: bränsleframställningsanläggningen, kärnreaktorn, och upparbetningsanläggningen.”

| 2. | I bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 ska post 28 under rubriken ”B. Enheter” ersättas med följande:










  ”28. | Munitions Industry Department | Military Supplies Industry Department | Pyongyang, Nordkorea | 2.3.2016 | Munitions Industry Department (MID) medverkar i centrala inslag i Nordkoreas robotprogram. MID ansvarar för uppsikten över utvecklingen av Nordkoreas ballistiska robotar, inklusive Taepo Dong-2. MID har även uppsikt över Nordkoreas vapenproduktions- och FoU-program, inklusive Nordkoreas program för ballistiska robotar. Andra ekonomiska kommittén och andra vetenskapliga akademin (Second Academy of Natural Sciences) – som också uppfördes på förteckningen i augusti 2010 – är underordnade MID. MID har de senaste åren arbetat med att utveckla de mobila interkontinentala ballistiska robotarna KN-08. MID ansvarar för Nordkoreas kärntekniska program. The Nuclear Weapons Institute är underordnat MID.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga I till beslut (Gusp) 2016/849 ska post 28 under rubriken ”B. Enheter” ersättas med följande:

”28.

Munitions Industry Department

Military Supplies Industry Department

Pyongyang, Nordkorea

2.3.2016

Munitions Industry Department (MID) medverkar i centrala inslag i Nordkoreas robotprogram. MID ansvarar för uppsikten över utvecklingen av Nordkoreas ballistiska robotar, inklusive Taepo Dong-2. MID har även uppsikt över Nordkoreas vapenproduktions- och FoU-program, inklusive Nordkoreas program för ballistiska robotar. Andra ekonomiska kommittén och andra vetenskapliga akademin (Second Academy of Natural Sciences) – som också uppfördes på förteckningen i augusti 2010 – är underordnade MID. MID har de senaste åren arbetat med att utveckla de mobila interkontinentala ballistiska robotarna KN-08. MID ansvarar för Nordkoreas kärntekniska program. The Nuclear Weapons Institute är underordnat MID.”

---