# Официален вестник C 140/2012

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2012.140.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 140 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5516 май 2012 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2012.140.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 140

Издание на български език

Информация и известия

Година 5516 май 2012 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 140/01 | Обменен курс на еврото | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2012/C 140/01

Обменен курс на еврото

1

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 140/02 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6587 — Molson Coors/StarBev) (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 140/03 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6580 — Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 3 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 140/04 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 4 |
| 2012/C 140/05 | Публикация на заявка за изменение съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 8 |
| 2012/C 140/06 | Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 18 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2012/C 140/02

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6587 — Molson Coors/StarBev) (
  1
  )

1

2

2012/C 140/03

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6580 — Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

3

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2012/C 140/04

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

4

2012/C 140/05

Публикация на заявка за изменение съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

8

2012/C 140/06

Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/1

---

Обменен курс на еврото (1)

15 май 2012 година

2012/C 140/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2843 |
| JPY | японска йена | 102,65 |
| DKK | датска крона | 7,4335 |
| GBP | лира стерлинг | 0,80010 |
| SEK | шведска крона | 9,0437 |
| CHF | швейцарски франк | 1,2010 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,6185 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,515 |
| HUF | унгарски форинт | 292,25 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6971 |
| PLN | полска злота | 4,3225 |
| RON | румънска лея | 4,4425 |
| TRY | турска лира | 2,3210 |
| AUD | австралийски долар | 1,2836 |
| CAD | канадски долар | 1,2855 |
| HKD | хонконгски долар | 9,9739 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6573 |
| SGD | сингапурски долар | 1,6128 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 481,04 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 10,5182 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,1156 |
| HRK | хърватска куна | 7,5350 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 897,19 |
| MYR | малайзийски рингит | 3,9531 |
| PHP | филипинско песо | 54,773 |
| RUB | руска рубла | 39,0452 |
| THB | тайландски бат | 40,237 |
| BRL | бразилски реал | 2,5539 |
| MXN | мексиканско песо | 17,5635 |
| INR | индийска рупия | 69,0500 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2843

JPY

японска йена

102,65

DKK

датска крона

7,4335

GBP

лира стерлинг

0,80010

SEK

шведска крона

9,0437

CHF

швейцарски франк

1,2010

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,6185

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,515

HUF

унгарски форинт

292,25

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6971

PLN

полска злота

4,3225

RON

румънска лея

4,4425

TRY

турска лира

2,3210

AUD

австралийски долар

1,2836

CAD

канадски долар

1,2855

HKD

хонконгски долар

9,9739

NZD

новозеландски долар

1,6573

SGD

сингапурски долар

1,6128

KRW

южнокорейски вон

1 481,04

ZAR

южноафрикански ранд

10,5182

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,1156

HRK

хърватска куна

7,5350

IDR

индонезийска рупия

11 897,19

MYR

малайзийски рингит

3,9531

PHP

филипинско песо

54,773

RUB

руска рубла

39,0452

THB

тайландски бат

40,237

BRL

бразилски реал

2,5539

MXN

мексиканско песо

17,5635

INR

индийска рупия

69,0500

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/2

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.6587 — Molson Coors/StarBev)

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 140/02

| 1. | На 2 май 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), с която предприятие Molson Coors Brewing Company („Molson Coors“, САЩ) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията самостоятелен контрол над предприятие Starbev Holdings Sàrl („StarBev“, Люксембург) посредством покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 2 май 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), с която предприятие Molson Coors Brewing Company („Molson Coors“, САЩ) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията самостоятелен контрол над предприятие Starbev Holdings Sàrl („StarBev“, Люксембург) посредством покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Molson Coors: варене, продажба, маркетинг и дистрибуция на бира, предимно в САЩ, Канада и Обединеното кралство, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Molson Coors: варене, продажба, маркетинг и дистрибуция на бира, предимно в САЩ, Канада и Обединеното кралство,

| — | за StarBev: производство и дистрибуция на бира, с дейност предимно в Централна и Източна Европа. |
| --- | --- |

—

за StarBev: производство и дистрибуция на бира, с дейност предимно в Централна и Източна Европа.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6587 — Molson Coors/StarBev на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6587 — Molson Coors/StarBev на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/3

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.6580 — Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 140/03

| 1. | На 7 май 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Experian Holding Italia S.r.l. („Experian“, Италия) и Cerved Holding SpA („Сerved“) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved“, Италия) посредством покупка на дялове/акции в новосъздадено дружество, представляващо съвместно предприятие. |
| --- | --- |

1.

На 7 май 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Experian Holding Italia S.r.l. („Experian“, Италия) и Cerved Holding SpA („Сerved“) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved“, Италия) посредством покупка на дялове/акции в новосъздадено дружество, представляващо съвместно предприятие.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Experian: агенция за кредитна информация; събиране и предлагане на пазара на бизнес информация, събрана от общественодостъпни източници; софтуерни решения и маркетингови услуги за управление на данни, оценка на кредитния риск, събиране на вземания и управление на риска от измами; решения за търговска информация на базата на технологии за преброяване на посетители, използвани за осъществяване на мониторинг на моделите на поведение на клиентите, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Experian: агенция за кредитна информация; събиране и предлагане на пазара на бизнес информация, събрана от общественодостъпни източници; софтуерни решения и маркетингови услуги за управление на данни, оценка на кредитния риск, събиране на вземания и управление на риска от измами; решения за търговска информация на базата на технологии за преброяване на посетители, използвани за осъществяване на мониторинг на моделите на поведение на клиентите,

| — | за предприятие Cerved: събиране, обработка и предлагане на пазара на информационни услуги, използвани за подпомагане на организации в управлението на кредитния риск, оценката на кредитоспособността, създаването на целеви списъци за целите на маркетинга и проучване на пазарните позиции; кредитна оценка, управление на кредити и на активи; събиране на вземания, |
| --- | --- |

—

за предприятие Cerved: събиране, обработка и предлагане на пазара на информационни услуги, използвани за подпомагане на организации в управлението на кредитния риск, оценката на кредитоспособността, създаването на целеви списъци за целите на маркетинга и проучване на пазарните позиции; кредитна оценка, управление на кредити и на активи; събиране на вземания,

| — | за предприятие Experian-Сerved: агенция за кредитна информация. |
| --- | --- |

—

за предприятие Experian-Сerved: агенция за кредитна информация.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6580 — Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6580 — Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32 („Известие за опростена процедура“).

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/4

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2012/C 140/04

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„MELA ROSSA CUNEO“

ЕО No: IT-PGI-0005-0915-16.12.2011

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Mela Rossa Cuneo“

2.   Държава-членка или трета държава:

Италия

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.6. | Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6.

Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Ябълките със ЗГУ „Mela Rossa Cuneo“ се произвеждат само от следните сортове ябълки и техните клонове:

| a) | Red Delicious |
| --- | --- |

a)

Red Delicious

| б) | Gala |
| --- | --- |

б)

Gala

| в) | Fuji |
| --- | --- |

в)

Fuji

| г) | Braeburn |
| --- | --- |

г)

Braeburn

Освен това те трябва да имат следните характеристики:

| | Red Delicious | Епикарп: наситено виненочервено оцветяване, покриващо ≥ 90 % от повърхността на кората; без мазност и ръждивост, освен във вътрешността на дръжчената ямичка |
| --- | --- | --- |

Red Delicious

Епикарп: наситено виненочервено оцветяване, покриващо ≥ 90 % от повърхността на кората; без мазност и ръждивост, освен във вътрешността на дръжчената ямичка

| | Големина: диаметър ≥ 75 mm или маса ≥ 180 g |
| --- | --- |

Големина: диаметър ≥ 75 mm или маса ≥ 180 g

| | Захарно съдържание: ≥ 11 °Brix |
| --- | --- |

Захарно съдържание: ≥ 11 °Brix

| | Твърдост на плодовото месо: ≥ 5 kg |
| --- | --- |

Твърдост на плодовото месо: ≥ 5 kg

| | Gala | Епикарп: лъскаво наситеночервено оцветяване, покриващо ≥ 80 % от повърхността на кората; най-често на ивици, понякога с оттенъци |
| --- | --- | --- |

Gala

Епикарп: лъскаво наситеночервено оцветяване, покриващо ≥ 80 % от повърхността на кората; най-често на ивици, понякога с оттенъци

| | Големина: диаметър ≥ 70 mm или маса ≥ 160 g |
| --- | --- |

Големина: диаметър ≥ 70 mm или маса ≥ 160 g

| | Захарно съдържание: ≥ 12 °Brix |
| --- | --- |

Захарно съдържание: ≥ 12 °Brix

| | Твърдост на плодовото месо: ≥ 5 kg |
| --- | --- |

Твърдост на плодовото месо: ≥ 5 kg

| | Fuji | Епикарп: бледо до наситеночервено оцветяване, покриващо ≥ 60 % от повърхността на кората |
| --- | --- | --- |

Fuji

Епикарп: бледо до наситеночервено оцветяване, покриващо ≥ 60 % от повърхността на кората

| | Големина: диаметър ≥ 75 mm или маса ≥ 180 g |
| --- | --- |

Големина: диаметър ≥ 75 mm или маса ≥ 180 g

| | Захарно съдържание: ≥ 12 °Brix |
| --- | --- |

Захарно съдържание: ≥ 12 °Brix

| | Твърдост на плодовото месо: ≥ 6 kg |
| --- | --- |

Твърдост на плодовото месо: ≥ 6 kg

| | Braeburn | Епикарп: оранжевочервено до наситеночервено оцветяване, най-често на ивици, покриващо ≥ 80 % от повърхността на кората |
| --- | --- | --- |

Braeburn

Епикарп: оранжевочервено до наситеночервено оцветяване, най-често на ивици, покриващо ≥ 80 % от повърхността на кората

| | Големина: диаметър ≥ 70 mm или маса ≥ 160 g |
| --- | --- |

Големина: диаметър ≥ 70 mm или маса ≥ 160 g

| | Захарно съдържание: ≥ 11,5 °Brix |
| --- | --- |

Захарно съдържание: ≥ 11,5 °Brix

| | Твърдост на плодовото месо: ≥ 6 kg |
| --- | --- |

Твърдост на плодовото месо: ≥ 6 kg

При пускането им за консумация плодовете трябва да бъдат цели, пресни и здрави на външен вид, чисти, без чужди тела и чужд мирис и да отговарят на установените стандарти за търговските категории „екстра“ и „I качество“.

Минималните стандарти за качество на различните сортове и категории са тези, които са установени в нормативната уредба на Общността съгласно Регламент (ЕC) No 543/2011.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

—

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Всички етапи на отглеждането и беритбата на ябълките със ЗГУ „Mela Rossa Cuneo“ трябва да бъдат извършени в определения географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

Съхраняването на ябълките със ЗГУ „Mela Rossa Cuneo“ се извършва съгласно традиционните методи чрез охлаждане в хладилни помещения, като се осигуряват такива стойности на температурата, влажността и състава на въздуха, които позволяват да се запазят специфичните качествени характеристики на продукта.

„Mela Rossa Cuneo“ могат да се предлагат на пазара само през посочените по-долу периоди:

| Gala | от началото на август до края на май |
| --- | --- |
| Red Delicious | от началото на септември до края на юни |
| Braeburn | от края на септември до края на юли |
| Fuji | от началото на октомври до края на юли |

Gala

от началото на август до края на май

Red Delicious

от началото на септември до края на юни

Braeburn

от края на септември до края на юли

Fuji

от началото на октомври до края на юли

3.7.   Специфични правила за етикетиране

Ябълките със ЗГУ „Mela Rossa Cuneo“ трябва да бъдат опаковани в обвивки или опаковки, позволяващи ясна идентификация на продукта. С цел идентификация на продукта надписът ЗГУ „Mela Rossa Cuneo“ трябва да фигурира върху опаковката или върху отделните плодове, изписан ясно и съвършено четливо с букви, по-големи от буквите на всички други намиращи се там надписи.

Когато се поставят стикери върху отделните плодове, най-малко 70 % от плодовете трябва да имат стикер.

Заедно със защитеното географско указание могат да се използват указания и/или графични символи, отнасящи се до имена, фирмени наименования, колективни марки или индивидуални марки на предприятия, при условие че нямат рекламен характер и не въвеждат в заблуждение потребителя.

4.   Кратко определение на географския район:

Производственият район на „Mela Rossa Cuneo“ обхваща общините, разположени отчасти в провинция Cuneo и отчасти в провинция Torino, на надморска височина 280—650 метра над морското равнище.

Общините в провинция Cuneo са: Bagnolo Piemonte, Barge, Borgo San Dalmazzo, Boves, Brondello, Busca, Caraglio, Castellar, Castelletto Stura, Centallo, Cervasca, Cervere, Costigliole Saluzzo, Cuneo, Dronero, Envie, Fossano, Lagnasco, Manta, Martiniana Po, Pagno, Piasco, Revello, Rossana, Sant’Albano Stura, Salmour, Saluzzo, Sanfront, Savigliano, Scarnafigi, Tarantasca, Valgrana, Venasca, Verzuolo, Villafalletto, Villar San Costanzo.

Общините в провинция Torino са: Bibiana, Bricherasio, Campiglione Fenile, Cavour, Garzigliana, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Osasco, S. Secondo di Pinerolo, Pinerolo.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Съответната част от територията на област Пиемонт се характеризира с плато, простиращо се по протежение на западноалпийската планинска верига, съставена от Средиземноморските и Котските Алпи. То представлява уникална орографска черта, състояща се в издадената тясна ивица на платото, „надвиснала“ между Западните Алпи и долината на река По.

Определеният географски район е основният район за производство на ябълки в областта Пиемонт, където се е зародило, развило и установило отглеждането на ябълки с червена кора.

Площите, върху които се отглежда „Mela Rossa Cuneo“, заемат територия, попадаща отчасти в провинция Cuneo и отчасти в провинция Torino, и двете в областта Пиемонт. От историческа и географска гледна точка те са особено благоприятни за развитие на антоциановото оцветяване на отглежданите там ябълки. Сред характеристиките на околната среда в тази територия са надморската височина, географската ширина, орографията, климатичните фактори и особената интензивност на слънчевото греене.

Близостта до алпийската планинска верига от едната страна и до долината на река По от другата страна определя — в периода от края на лятото и през цялата есен, който съответства на развитието на предберитбената зрялост на сортовете, съставящи „Mela Rossa Cuneo“ — дневно-нощни температурни амплитуди, чиито средни стойности през посочения период са 13,8 °C. Тези стойности са необичайно големи в сравнение с обичайно регистрираните в по-голямата част от европейските райони за ябълкопроизводство, било то в планините или в равнините, където температурните колебания се дължат главно на бързо преминаващи атмосферни процеси.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Специфичните характеристики, на които се основава репутацията на „Mela Rossa Cuneo“, са характерното наситеночервено оцветяване на кората, което оказва влияние на външния вид на продукта както по отношение на площта на оцветяването (процентен дял от повърхността на кората, покрита с оцветяване), така и по отношение на особената лъскавина на оцветяването на епикарпа. Тези характеристики придават на „Mela Rossa Cuneo“ специфична собствена идентичност на местните, регионалните, националните и международните пазари.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ):

Специфичният привлекателен външен вид на „Mela Rossa Cuneo“ е резултат от благоприятното взаимодействие между географския район на производство и традиционно използваните сортове и клонове ябълки.

За качеството на характерното червено оцветяване допринасят следните три физико-климатични явления, които се дължат на характеристиките на географския район:

| — | необичайно големите дневно-нощни температурни амплитуди в предберитбения период, |
| --- | --- |

—

необичайно големите дневно-нощни температурни амплитуди в предберитбения период,

| — | овлажняването на кората на плода в резултат на капките роса, което настъпва през най-хладните часове на нощта и на което се дължи характерният цикъл на овлажняване/изсъхване на кората на плода, |
| --- | --- |

—

овлажняването на кората на плода в резултат на капките роса, което настъпва през най-хладните часове на нощта и на което се дължи характерният цикъл на овлажняване/изсъхване на кората на плода,

| — | планинските утринни и вечерни бризове със сменяща се посока, които засилват и ускоряват дневно-нощните цикли на затопляне и овлажняване. |
| --- | --- |

—

планинските утринни и вечерни бризове със сменяща се посока, които засилват и ускоряват дневно-нощните цикли на затопляне и овлажняване.

Тези физични явления взаимодействат със слънчевото греене и влияят върху образуването и развитието на антоцианините — пигменти с антиоксидантно действие, на които се дължи оцветяването на епикарпа на ябълките. Температурните амплитуди са пряко свързани с образуването на оцветяващи пигменти. Доловимата с просто око площ на оцветяването зависи от процента на клетките, съдържащи оцветяващи пигменти, а не от степента на концентрация на антоцианини в клетките. Цикълът на овлажняване/изсъхване, заедно с качеството на слънчевото греене, влияе върху процеса на развитие на антоцианините.

Ориентацията на географския район към производство на ябълки с червена кора е подробно описана в документ, изготвен от Университета по гастрономически науки в Pollenzo (CN). Идеите на Просвещението от ХVIII век довеждат до създаването в Пиемонт на селскостопански академии и асоциации, в които се развива интензивна дейност в областта на научните изследвания на сортовете, разпространението на нови културни сортове и развитието на техники на отглеждане, поставени на научна основа. Така са създадени благоприятни условия за разпространението на сортове ябълки с червена кора, които са особено ценени заради способността им да получават особено интензивно и лъскаво оцветяване в условията на околната среда на Cuneo.

Развитието на съвременното ябълкопроизводство в Cuneo датира от 50-те и 60-те години на XX в. Постепенно сред разнообразието от отглеждани сортове започват да се налагат ябълките с червена кора, за да се превърнат днес в преобладаващата група. През 60-те и 70-те години на миналия век обозначението „Mela Rossa Cuneo“ е институционализирано и започва да се появява в счетоводни документи и товарителници, придружаващи продуктите, предназначени за вътрешния пазар. От същия период датира и първата рекламна кампания, в която се говори за „Mela Rossa Cuneo“, а през 80-те години на ХХ век обозначението се появява във фактури, придружаващи доставките на продукта за износ. През същия период „Mela Rossa Cuneo“ е представяна на изложения в областта на ябълкопроизводството, насочени не само към професионалните овощари, но и към потребителите, а през първото десетилетие на ХХI век постепенно налага своя собствена търговска идентичност чрез проекти за насърчаване на продажбите в големите търговски вериги в северозападна Италия.

Препратка към публикуваната спецификация:

Настоящата администрация е открила националната процедура за възражения срещу предложението за промяна на защитеното географско указание „Mela Rossa Cuneo“ в Държавен вестник на Република Италия, бр. 265 от 14 ноември 2011 г.

Справка с консолидирания текст на продуктовата спецификация може да бъде направена на следния адрес:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

или

като първо се отвори заглавната страница на уебсайта на Ministero delle politiche agricole alimentari et forestali (http://www.politicheagricole.it), после се избере „Qualità e sicurezza“ (горе вдясно на екрана) и накрая се избере „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/8

---

Публикация на заявка за изменение съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2012/C 140/05

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 9

„MÜNCHENER BIER“

ЕО No: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Позиция в продуктовата спецификация, която подлежи на промяна:

| — |  | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Описание на продукта |
| — |  | Географски район |
| — |  | Доказателство за произход |
| — | ☒ | Метод на производство |
| — | ☒ | Връзка с географския район |
| — | ☒ | Етикетиране |
| — |  | Национални изисквания |
| — |  | Друго (да се посочи) |

—



Наименование на продукта

—

☒

Описание на продукта

—



Географски район

—



Доказателство за произход

—

☒

Метод на производство

—

☒

Връзка с географския район

—

☒

Етикетиране

—



Национални изисквания

—



Друго (да се посочи)

2.   Вид на промяната/промените:

| — | ☒ | Изменение в единния документ или резюмето |
| --- | --- | --- |
| — |  | Изменение в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван нито единният документ, нито резюмето |
| — |  | Изменение в спецификацията, за което не се изисква изменение в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |
| — |  | Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |

—

☒

Изменение в единния документ или резюмето

—



Изменение в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван нито единният документ, нито резюмето

—



Изменение в спецификацията, за което не се изисква изменение в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

—



Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

3.   Промяна/промени:

| б) | Описание:

  Заявката се отнася за предоставяне на следната допълнителна информация към изброените видове бира: | Безалкохолна пшенична бира







  Начална плътност (в %) | : | 3,5—8,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | < 0,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 8,0—21,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 7,0—19,0 единици |

б)

Описание:

Заявката се отнася за предоставяне на следната допълнителна информация към изброените видове бира:

Безалкохолна пшенична бира

Начална плътност (в %)

:

3,5—8,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

< 0,5

Цвят (по ЕПК)

:

8,0—21,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

7,0—19,0 единици

типична пшенична бира, резлива, сладка, плътна, светла, със златист до кехлибарен цвят, варира от ниска мътност поради дрождите до естествена мътност или интензивна мътност поради дрождите, от лек аромат на хмел до леко горчив вкус;

| | Безалкохолна бира







  Начална плътност (в %) | : | 1,0—8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | < 0,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 4,0—13,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 13,0—29,0 единици |

Безалкохолна бира

Начална плътност (в %)

:

1,0—8,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

< 0,5

Цвят (по ЕПК)

:

4,0—13,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

13,0—29,0 единици

типична бира от суха до сладка, свежа, богата, мека до плътна, бистра, прозрачна, светла до златисто-жълта, леко пикантна до пикантна, от лек до изразен аромат на хмел;

Основание:

Безалкохолните бири на Мюнхенските пивоварни (Münchener Brauereien) трябва да отговарят на същите основни изисквания за качество като останалите мюнхенски бири (Münchener Bierе). Само по отношение на алкохолното съдържание безалкохолните бири частично преминават през допълнителни етапи на производство. Всички други съставки обаче остават непроменени. „Много по-лекият“ вкус на безалкохолните бири се дължи изключително на по-ниското алкохолно съдържание. Такива бири се произвеждаха в Мюнхен още преди подаване на първоначалната заявка от 7 март 1993 г.

Съгласно Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung (Общ вестник за пивоварство и хмел) от 17 август 1898 г. в Бавария се е произвеждала безалкохолна бира още през 1898 г. В броя от 9 юли 1898 г. на същия вестник на страница 1590 се намира сведение за молба на собственика на Практическото училище за пивовари в Мюнхен, Карл МИХЕЛ, който е искал да предлага безалкохолна бира на пазара (вж. стр. 105 на „Münchener Brauindustrie 1871-1945“ от Christian SCHÄDER). Макар и тогавашната молба да не е била одобрена, Мюнхенските пивоварни не са забравили за безалкохолната бира, още повече че във времената на оскъдица — по време на двете световни войни и след тях — се е произвеждала „слаба бира“ поради липса на суровини. Във всеки случай поне от 1986 г. в Мюнхен отново се произвежда непрекъснато безалкохолна пшенична бира и безалкохолна обикновена бира. Безалкохолната мюнхенска бира се е ползвала и продължава да се ползва със същата репутация както алкохолната.

| е) | Метод на производство:

  Заявката се отнася за добавяне на следния текст към първоначалния:
  „Безалкохолните мюнхенски бири трябва да отговарят на същите високи изисквания за качество като алкохолните и се произвеждат също така съгласно валидните в Мюнхен и цяла Германия правни разпоредби, независимо дали става въпрос за бира с горна (висока) или долна (дънна) ферментация. Поради това по дългогодишната традиция на пивоварството в Мюнхен се използват два метода за производство на безалкохолни бири и безалкохолни пшенични бири.
  При първия метод от съответния напълно ферментирал вид бира впоследствие се извлича част от алкохолното съдържание или целият алкохол чрез вакуумна дестилация и изпаряване (изпаряване с низходящ поток/вакуумно изпаряване в тънък слой), като всички други съставки остават непроменени, т.е. изискванията за качество по отношение на тях продължават да се прилагат.
  При втория метод, който е по-стар, първо се изготвя съответната бирена мъст за мюнхенска бира, както е описано по-горе. Последващата ферментация обаче се спира на достатъчно ранен етап, така че да се постигне максимално допустимото по закона алкохолно съдържание от 0,5 об. процента. Въпреки това съставките остават непроменени, както и изискванията за качество.“
  Основание:
  Тъй като производството на безалкохолна бира частично се различава от основното производство на бира, в рубриката „Метод на производство“ трябва да де добавят посочените етапи. |
| --- | --- |

е)

Метод на производство:

Заявката се отнася за добавяне на следния текст към първоначалния:

„Безалкохолните мюнхенски бири трябва да отговарят на същите високи изисквания за качество като алкохолните и се произвеждат също така съгласно валидните в Мюнхен и цяла Германия правни разпоредби, независимо дали става въпрос за бира с горна (висока) или долна (дънна) ферментация. Поради това по дългогодишната традиция на пивоварството в Мюнхен се използват два метода за производство на безалкохолни бири и безалкохолни пшенични бири.

При първия метод от съответния напълно ферментирал вид бира впоследствие се извлича част от алкохолното съдържание или целият алкохол чрез вакуумна дестилация и изпаряване (изпаряване с низходящ поток/вакуумно изпаряване в тънък слой), като всички други съставки остават непроменени, т.е. изискванията за качество по отношение на тях продължават да се прилагат.

При втория метод, който е по-стар, първо се изготвя съответната бирена мъст за мюнхенска бира, както е описано по-горе. Последващата ферментация обаче се спира на достатъчно ранен етап, така че да се постигне максимално допустимото по закона алкохолно съдържание от 0,5 об. процента. Въпреки това съставките остават непроменени, както и изискванията за качество.“

Основание:

Тъй като производството на безалкохолна бира частично се различава от основното производство на бира, в рубриката „Метод на производство“ трябва да де добавят посочените етапи.

| f) | Връзка с географския район:

  Заявката се отнася за добавяне на следния текст след втория параграф на първоначалния текст:
  „В Мюнхен и безалкохолните бири имат дългогодишна традиция. На стр. 1928 от в-к Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung (Общ вестник за пивоварство и хмел) от 17 август 1898 г. пише, че в Бавария се произвежда безалкохолна бира. В същия вестник от 9 юли 1898 г. на стр. 1590 се намира сведение за безалкохолна бира в Мюнхен. Става въпрос за молба на собственика на Практическото училище за пивовари в Мюнхен, Карл МИХЕЛ, който е искал да предлага безалкохолна бира на пазара (вж. стр. 105 на „Münchener Brauindustrie 1871-1945“ от Christian SCHÄDER). Макар тогава молбата да е била отхвърлена, в Мюнхен не са забравили за безалкохолната бира, още повече че във времената на оскъдица — по време на двете световни войни и след тях — са се произвеждали бири с по-ниско алкохолно съдържание поради липса на суровини, както е известно.
  Във всеки случай от 1986 г. мюнхенските пивоварни отново произвеждат непрекъснато безалкохолна бира и безалкохолна пшенична бира. Разликата спрямо останалите мюнхенски бири се състои само в това, че или от готовата мюнхенска бира впоследствие се извлича алкохолът, или ферментацията на мюнхенската бира се спира на ранен етап, като обаче и в двата случая всички други съставки остават непроменени. Безалкохолната мюнхенска бира се ползва със същата репутация както алкохолната, независимо от конкретния вид.“
  Следният текст да се добави накрая:
  „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung, 9 юли 1898 г., стр. 1590 и 17 август 1898 г., стр. 1928“
  Основание:
  Следва да се обърне внимание на факта, че безалкохолните бири също така представляват част от традицията на мюнхенската бира. За първи път безалкохолната бира се споменава в документи от 1898 г. Както е известно, във времената на оскъдица и война през 20-ти век поради липса на суровини се е произвеждала „слаба бира“. Във всеки случай е доказано, че непрекъснатото производство на безалкохолна бира и безалкохолна пшенична бира започна най-късно през 1986 г. Безалкохолната мюнхенска бира се ползва със същата репутация както алкохолната, независимо дали е бира с долна или горна ферментация. |
| --- | --- |

f)

Връзка с географския район:

Заявката се отнася за добавяне на следния текст след втория параграф на първоначалния текст:

„В Мюнхен и безалкохолните бири имат дългогодишна традиция. На стр. 1928 от в-к Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung (Общ вестник за пивоварство и хмел) от 17 август 1898 г. пише, че в Бавария се произвежда безалкохолна бира. В същия вестник от 9 юли 1898 г. на стр. 1590 се намира сведение за безалкохолна бира в Мюнхен. Става въпрос за молба на собственика на Практическото училище за пивовари в Мюнхен, Карл МИХЕЛ, който е искал да предлага безалкохолна бира на пазара (вж. стр. 105 на „Münchener Brauindustrie 1871-1945“ от Christian SCHÄDER). Макар тогава молбата да е била отхвърлена, в Мюнхен не са забравили за безалкохолната бира, още повече че във времената на оскъдица — по време на двете световни войни и след тях — са се произвеждали бири с по-ниско алкохолно съдържание поради липса на суровини, както е известно.

Във всеки случай от 1986 г. мюнхенските пивоварни отново произвеждат непрекъснато безалкохолна бира и безалкохолна пшенична бира. Разликата спрямо останалите мюнхенски бири се състои само в това, че или от готовата мюнхенска бира впоследствие се извлича алкохолът, или ферментацията на мюнхенската бира се спира на ранен етап, като обаче и в двата случая всички други съставки остават непроменени. Безалкохолната мюнхенска бира се ползва със същата репутация както алкохолната, независимо от конкретния вид.“

Следният текст да се добави накрая:

„Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung, 9 юли 1898 г., стр. 1590 и 17 август 1898 г., стр. 1928“

Основание:

Следва да се обърне внимание на факта, че безалкохолните бири също така представляват част от традицията на мюнхенската бира. За първи път безалкохолната бира се споменава в документи от 1898 г. Както е известно, във времената на оскъдица и война през 20-ти век поради липса на суровини се е произвеждала „слаба бира“. Във всеки случай е доказано, че непрекъснатото производство на безалкохолна бира и безалкохолна пшенична бира започна най-късно през 1986 г. Безалкохолната мюнхенска бира се ползва със същата репутация както алкохолната, независимо дали е бира с долна или горна ферментация.

| ж) | Етикетиране:

  Думата „Biergattung“ (категория бира) се заменя с „Biersorte“ (вид бира).
  Освен това се добавя следният текст:
  „В съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 от 20 март 2006 г. във връзка с член 14 от Регламент (ЕО) No 1898/2006 от 14 декември 2006 г. на етикета присъства или символът на ЕС или указанието „Защитено географско указание“, придружено от регистрираното наименование „Münchener Bier“ (мюнхенска бира).“
  Основание:
  1.   „Вид бира“ вместо „категория бира“
  Думата „категория бира“ не е правилно избрана. Следва да е „вид бира“. Съгласно § 3 от Наредбата за бирата (BierV) категориите бира са например „бира с ниска начална плътност“, „бира с ниско алкохолно съдържание“ или „бира с високо алкохолно съдържание“.
  Поправката е необходима, тъй като буква ж) се отнася за буква б) от спецификацията, в която се изброяват видове бира, а не категории.
  2.   Добавка:
  Най-късно от 1 май 2009 г. върху етикета на продуктите, защитени съгласно Регламент (ЕО) No 510/2006, трябва да присъстват или символът на ЕС или текстът „Защитено географско указание“, както и наименованието на защитения продукт. Тъй като настоящата заявка за промени/допълнения е подадена след 1 май 2009 г., добавката е необходима. |
| --- | --- |

ж)

Етикетиране:

Думата „Biergattung“ (категория бира) се заменя с „Biersorte“ (вид бира).

Освен това се добавя следният текст:

„В съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 от 20 март 2006 г. във връзка с член 14 от Регламент (ЕО) No 1898/2006 от 14 декември 2006 г. на етикета присъства или символът на ЕС или указанието „Защитено географско указание“, придружено от регистрираното наименование „Münchener Bier“ (мюнхенска бира).“

Основание:

1.   „Вид бира“ вместо „категория бира“

Думата „категория бира“ не е правилно избрана. Следва да е „вид бира“. Съгласно § 3 от Наредбата за бирата (BierV) категориите бира са например „бира с ниска начална плътност“, „бира с ниско алкохолно съдържание“ или „бира с високо алкохолно съдържание“.

Поправката е необходима, тъй като буква ж) се отнася за буква б) от спецификацията, в която се изброяват видове бира, а не категории.

2.   Добавка:

Най-късно от 1 май 2009 г. върху етикета на продуктите, защитени съгласно Регламент (ЕО) No 510/2006, трябва да присъстват или символът на ЕС или текстът „Защитено географско указание“, както и наименованието на защитения продукт. Тъй като настоящата заявка за промени/допълнения е подадена след 1 май 2009 г., добавката е необходима.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„MÜNCHENER BIER“

ЕО No: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Münchener Bier“

2.   Държава-членка или трета държава:

Германия

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 2.1. | Бира |
| --- | --- |

Клас 2.1.

Бира

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

| | Helles







  Начална плътност (в %) | : | 11,4—11,9 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,7—5,4 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 5,0—8,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 14,0—25,0 единици |

Helles

Начална плътност (в %)

:

11,4—11,9

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,7—5,4

Цвят (по ЕПК)

:

5,0—8,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

14,0—25,0 единици

светложълта, светла, пивка, чиста, мека, с лек до умерен аромат на хмел, леко пикантна до пикантно-свежа с приятно горчив вкус в зависимост от пивоварния метод;

| | Export Hell







  Начална плътност (в %) | : | 12,5—12,8 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 5,5—6,0 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 5,5—7,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 15,0—26,0 единици |

Export Hell

Начална плътност (в %)

:

12,5—12,8

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

5,5—6,0

Цвят (по ЕПК)

:

5,5—7,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

15,0—26,0 единици

светложълта, прозрачна, напълно ферментирала, плътна, с лек аромат до богата и мека или много пикантна, частично с лек аромат на хмел, частично деликатен горчив вкус;

| | Export Dunkel







  Начална плътност (в %) | : | 12,5—13,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 5,0—5,9 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 42,0 ≤ 60,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 15,0—24,0 единици |

Export Dunkel

Начална плътност (в %)

:

12,5—13,7

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

5,0—5,9

Цвят (по ЕПК)

:

42,0 ≤ 60,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

15,0—24,0 единици

плътна, мека, с аромат на малц до пикантна, частично преобладава мюнхенският малц;

| | Pils







  Начална плътност (в %) | : | 11,5—12,5 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,9—5,8 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 5,5—7,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 30,0—38,0 единици |

Pils

Начална плътност (в %)

:

11,5—12,5

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,9—5,8

Цвят (по ЕПК)

:

5,5—7,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

30,0—38,0 единици

леко пикантна, с много фин горчив вкус на хмел, с аромат на хмел или изразен аромат на хмел, изящна, елегантна, тръпчива;

| | Alkoholfreies Weißbier (безалкохолна пшенична бира)







  Начална плътност (в %) | : | 3,5—8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | < 0,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 8,0—21,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 7,0—19,0 единици |

Alkoholfreies Weißbier (безалкохолна пшенична бира)

Начална плътност (в %)

:

3,5—8,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

< 0,5

Цвят (по ЕПК)

:

8,0—21,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

7,0—19,0 единици

типична пшенична бира, резлива, сладка, плътна, светла, със златист до кехлибарен цвят, варира от ниска мътност поради дрождите до естествена мътност или интензивна мътност поради дрождите, от лек аромат на хмел до леко горчив вкус;

| | Leichtes Weißbier (лека пшенична бира)







  Начална плътност (в %) | : | 7,7—8,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 2,8—3,2 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 11,0—13,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 13,0—15,0 единици |

Leichtes Weißbier (лека пшенична бира)

Начална плътност (в %)

:

7,7—8,4

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

2,8—3,2

Цвят (по ЕПК)

:

11,0—13,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

13,0—15,0 единици

освежаваща, щиплива, резлива, мътна поради дрождите, с типичен вкус на пшенична бира с горна ферментация;

| | Kristall Weizen







  Начална плътност (в %) | : | 11,5—12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,9—5,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 7,5—12,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 12,0—16,0 единици |

Kristall Weizen

Начална плътност (в %)

:

11,5—12,4

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,9—5,5

Цвят (по ЕПК)

:

7,5—12,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

12,0—16,0 единици

щиплива, много резлива, филтрирана до прозрачност, бистра, тръпчива, с оттенък на бира с горна ферментация, типична бира с горна ферментация;

| | Hefeweizen Hell







  Начална плътност (в %) | : | 11,4—12,6 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,5—5,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 11,0—20,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 12,0—20,0 единици |

Hefeweizen Hell

Начална плътност (в %)

:

11,4—12,6

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,5—5,5

Цвят (по ЕПК)

:

11,0—20,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

12,0—20,0 единици

напълно ферментирала, естествено мътна, с типичен характер на бира с горна ферментация, резлива, освежаваща, щиплива, тръпчива, частично мътна от мая, с аромат на пшенична бира;

| | Hefeweizen Dunkel







  Начална плътност (в %) | : | 11,6—12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,5—5,3 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 29,0—45,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 13,0—16,0 единици |

Hefeweizen Dunkel

Начална плътност (в %)

:

11,6—12,4

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,5—5,3

Цвят (по ЕПК)

:

29,0—45,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

13,0—16,0 единици

с естествена мътност, плътна, с ароматен малцов вкус или малцов характер, с оттенък или характер на бира с горна ферментация;

| | Märzen







  Начална плътност (в %) | : | 13,2—14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 5,3—6,2 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 8,0—32,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 21,0—25,0 единици |

Märzen

Начална плътност (в %)

:

13,2—14,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

5,3—6,2

Цвят (по ЕПК)

:

8,0—32,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

21,0—25,0 единици

Много плътна, пивка, мека, със старобаварски аромат до аромат на малц, с много мек горчив вкус;

| | Bockbier







  Начална плътност (в %) | : | 16,2—17,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 6,2—8,1 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 7,5—40,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 18,0—32,5 единици |

Bockbier

Начална плътност (в %)

:

16,2—17,3

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

6,2—8,1

Цвят (по ЕПК)

:

7,5—40,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

18,0—32,5 единици

напълно ферментирала, от богата, плътна, пивка, мека, ароматна до притежаваща лек аромат на хмел, леко тръпчива или с по-силен аромат на хмел и частично с пикантен характер;

| | Doppelbock







  Начална плътност (в %) | : | 18,2—18,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 7,2—7,7 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 44,0—75,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 18,0—28,0 единици |

Doppelbock

Начална плътност (в %)

:

18,2—18,7

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

7,2—7,7

Цвят (по ЕПК)

:

44,0—75,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

18,0—28,0 единици

силна, мощна, пикантна, с богато съдържание, с ароматен малцов вкус;

| | Безалкохолна бира







  Начална плътност (в %) | : | 1,0—8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | < 0,5 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 4,0—13,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 13,0—29,0 единици |

Безалкохолна бира

Начална плътност (в %)

:

1,0—8,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

< 0,5

Цвят (по ЕПК)

:

4,0—13,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

13,0—29,0 единици

типична бира от суха до сладка, свежа, богата, мека до плътна, бистра, прозрачна, светла до златисто-жълта, леко пикантна до пикантна, от лек до изразен аромат на хмел;

| | Leichtbier







  Начална плътност (в %) | : | 7,5—7,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 2,7—3,2 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 5,5—7,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 24,0—26,5 единици |

Leichtbier

Начална плътност (в %)

:

7,5—7,7

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

2,7—3,2

Цвят (по ЕПК)

:

5,5—7,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

24,0—26,5 единици

с малко остър, много фин вкус;

| | Diät Pils







  Начална плътност (в %) | : | 8,5—9,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,3—4,9 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 5,0—6,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 26,0—30,0 единици |

Diät Pils

Начална плътност (в %)

:

8,5—9,3

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,3—4,9

Цвят (по ЕПК)

:

5,0—6,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

26,0—30,0 единици

с ниско съдържание на въглехидрати, с леко пикантен, сух вкус;

| | Schwarz-Bier







  Начална плътност (в %) | : | 11,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,8 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 70,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 17,0 единици |

Schwarz-Bier

Начална плътност (в %)

:

11,3

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,8

Цвят (по ЕПК)

:

70,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

17,0 единици

с леко пикантен аромат на малц;

| | ICE-Bier







  Начална плътност (в %) | : | 11,2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 4,9 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 6,5 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 20,0 единици |

ICE-Bier

Начална плътност (в %)

:

11,2

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

4,9

Цвят (по ЕПК)

:

6,5 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

20,0 единици

хармонична, богата, плътна;

| | Nähr-/Malzbier (хранителна/малцова бира)







  Начална плътност (в %) | : | 12,3—12,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 0,0—1,2 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 65,0—90,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 8,0—15,0 единици |

Nähr-/Malzbier (хранителна/малцова бира)

Начална плътност (в %)

:

12,3—12,7

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

0,0—1,2

Цвят (по ЕПК)

:

65,0—90,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

8,0—15,0 единици

с ниско алкохолно съдържание, много меко ферментирала, с малцов аромат, пикантна, с много слаб аромат на хмел;

| | Oktoberfestbier







  Начална плътност (в %) | : | 13,6—14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Алкохолно съдържание в обемни проценти | : | 5,3—6,6 |
| Цвят (по ЕПК) | : | 6,0—28,0 единици |
| Горчиви вещества (в EBU) | : | 16,0—28,0 единици |

Oktoberfestbier

Начална плътност (в %)

:

13,6—14,0

Алкохолно съдържание в обемни проценти

:

5,3—6,6

Цвят (по ЕПК)

:

6,0—28,0 единици

Горчиви вещества (в EBU)

:

16,0—28,0 единици

светла, със златист, кехлибарен цвят или тъмна, от плътна, много богата, мека или с аромат на малц до притежаваща лек аромат на хмел с много мек горчив вкус или силен, леко сладък вкус.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

Използваната от мюнхенските пивоварни вода е с произход от Мюнхенската баластова равнина от собствени кладенци на територията на гр. Мюнхен, повечето от които стигат до дълбочините слоеве от терциерния период.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи, през които трябва да премине производството в определения географски район:

Целият производствен процес на мюнхенската бира трябва да премине на територията на гр. Мюнхен.

Производственият процес на мюнхенската бира започва от смилането на малца и майшуването и свършва с отлежаването, при което младата бира по естествен начин се газира и узрява, докато получи съвършения си вкус.

Същото важи за целия производствен процес на безалкохолните мюнхенски бири с горна и долна ферментация. В зависимост от метода на производство при тях обаче се добавят и процеси на вакуумна дестилация и изпаряване или преждевременно спиране на ферментацията.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Етикетирането на бирите се основава на наименованието на продукта „Münchener Bier“ или „Münchner Bier“ в комбинация с един от видовете бира, посочени в точка 3.2.

4.   Кратко определение на географския район:

Територията на гр. Мюнхен

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Наименованието на мюнхенската бира се използва от мюнхенските пивоварни от столетия без да е имало каквито и да било възражения от трети страни. Доказателство за дългогодишната традиция е между другото, че плащанията на мюнхенските пивовари в пари и в натура са документирани още в имотния регистър на херцог Лудвиг Строгия от 1280 г. (вж. „München und sein Bier“ (Мюнхен и бирата му) от Heckhorn/Wiehr, Мюнхен 1989 г., или дисертацията на д-р Karin HACKEL-STEHR — както и по-горе за точка 4 — и „Die ‚prewen‘ Münchens“ от Sedlmayr/Grohsmann, Нюрнберг 1969 г., от която творба са приложени откъси). Вж. и „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.“ от д-р Christine RÄDLINGER, юбилейна публикация 1996 г.).

В Мюнхен и безалкохолните бири имат дългогодишна традиция. На стр. 1928 от „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung“ (Общ вестник за пивоварство и хмел) от 17 август 1898 пише, че в Бавария се произвежда безалкохолна бира. В същия вестник от 9 юли 1898 на стр. 1590 се намира сведение за безалкохолна бира в Мюнхен. Става въпрос за молба на собственика на Практическото училище за пивовари в Мюнхен, Карл МИХЕЛ, който е искал да предлага безалкохолна бира на пазара (вж. стр. 105 на „Münchener Brauindustrie 1871-1945“ от Christian SCHÄDER). Макар и тогава молбата да е била отхвърлена, в Мюнхен не забравили за безалкохолната бира, още повече че във времената на оскъдица — по време на двете световни войни и след тях — са се произвеждали бири с по-ниско алкохолно съдържание поради липса на суровини, както е известно. Във всеки случай от 1986 г. мюнхенските пивоварни отново произвеждат непрекъснато безалкохолна бира и безалкохолна пшенична бира.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Сред потребителите произведената в Мюнхен бира се ползва с особена репутация и те очакват от нея най-високо качество.

Това качество се основава не само на спазването на Мюнхенския закон за чистотата на бирата от 1487 г., който е издаден 29 години преди Баварския закон за чистотата на бирата от 1516 г., но най-вече на факта, че мюнхенските пивоварни получават пивоварната си вода от собствени дълбочинни кладенци от Мюнхенската баластова равнина. Тези кладенци достигат до слоевете на терциерния период на дълбочина 250 m.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Тясната обвързаност на населението с мюнхенската бира, а оттам и репутацията на бирата, се основават — специално в Мюнхен — на дългогодишната традиция на производството на бира в Мюнхен и историческите връзки. Със стабилния растеж на производството мюнхенската бира получава първо местно значение, после регионално, национално и накрая международно реноме.

От самото начало бирата е била добре приета в Мюнхен. Още през 815 г. в ръкописа „Kozrah“ от хрониката „Historia Frisingensis“ се споменава, че църквата на Св. Йоан в Oberföhring е била дадена под наем на дякон Huwetzi, който е трябвало да плати на епархиалния съвет годишна такса под формата на една кола бира.

В „Salbuch“ (данъчния регистър) на град Мюнхен от 1280 г. се потвърждава, че още по това време са издадени така наречените „пивоварни разрешителни“ на мюнхенски граждани.

През 1372 г. херцог Стефан II провежда в Мюнхен реформа на пивоварното право и в първата пивоварна конституция разрешава на всеки обикновен човек „ако му се пощява“ да вари „Greußing“ (което вероятно е било вид слаба бира с ниска начална плътност от второто промиване на малца). Заслужава внимание фактът, че това право, доколкото е било индивидуално, е било прехвърлимо и наследимо.

През 14 и 15 век всеки се стреми да удължи трайността на бирата си, като добавя към нея най-различни вещества, някои от тях отровни. Поради тази причина около 1453 г. градската управа на Мюнхен издава устав на бирата, в който пише, че бирата и „Greußing“: трябва да се варят „само от ечемик, хмел и вода и нищо друго да не се добавя“. С това се създава за първи път един вид „закон за чистотата на бирата“.

По-късно, на 30 ноември 1487 г., херцог Албрехт IV от Бавария издава в Мюнхен леко изменена версия на устава на бирата като „Мюнхенски закон за чистотата на бирата“. Съгласно него може да се продава само бира, варена единствено от хмел, ечемик и вода. Във връзка с издаването на този закон се нарежда също така, че бирата трябва да се подложи на „преглед“, което се равнява на днешен контрол на качеството. По този начин към края на 15 век се въвежда първата проверка на качеството на хранителен продукт. Мюнхенският закон за чистотата на бирата гарантира високото качество на продукта и полага основата на успеха и доброто име на мюнхенската бира.

След това, през 1493 г., херцог Георг Богатия издава подобен закон за чистотата на бирата за Долна Бавария. През 1516 г., след смъртта му и Ландсхутската наследствена война, синовете на херцог Албрехт IV, баварските херцози Вилхелм IV и Лудвиг Х, обявяват „Мюнхенския закон за чистотата на бирата“ в почти идентична форма за „Баварски закон за чистотата на бирата“. Той претърпява различни изменения и се превръща в немския закон за таксите върху бирата от 1906 г. и днешния временен закон за бирата. По този начин Мюнхенският закон за чистотата на бирата е в сила до днес.

В течение на столетията доброто име на мюнхенската бира се разпространява все повече. За това допринасят например през 16 век файтонджиите и каруцарите, на които е разрешено да подслонят конете си в пивоварните. По това време на 250 жители се пада една пивоварна.

Тясната свързаност на мюнхенските жители с бирата им се вижда и от факта, че за нея излизат на улицата. Така например през 1844 г. се стига до „война за бирата“, тъй цената ѝ внезапно скача на 6,5 кройцера вместо дотогавашните 6. През май 1995 г. пък около 25 000 души демонстрират срещу съдебно решение, което предвижда мюнхенските бирени градини да затварят вечер в 21,30 ч.

Разбира се, бирените градини, народният бирен празник Октоберфест и ресторантите в града също са допринесли за разпространяването на репутацията на мюнхенската бира.

Истинските бирени градини (или както са се казвали по-рано — бирените изби) са известни с правото на клиентите да си носят своя храна, което е популярен обичай на мюнхенските жители.

Подражават му, но оригиналът е уникален: биреният празник Октоберфест, който за първи път се е състоял през 1810 г. и е възникнал от конно надбягване. Междувременно има над 2 000„копия“ на Октоберфест в целия свят. Октоберфестът и бирата му „Oktoberfestbier“, която може да се произвежда само от мюнхенските пивоварни, също така допринасят за доброто име на мюнхенската бира в целия свят. Всяка година на празника в Мюнхен се събират средно над шест милиона посетители, за да пият там световноизвестната бира. Октоберфестът и бирата му „Oktoberfestbier“ представляват кулминационната точка на мюнхенската бира. Има дори едно решение на Областния съд Мюнхен, съгласно което „Октоберфестът е празникът на мюнхенската бира“.

Сред ресторантите на града нека споменем само световноизвестния „Hofbräuhaus“. От само себе си се разбира, че песента „In München steht ein Hofbräuhaus...“ и самото заведение разпространяват доброто име на мюнхенската бира по света.

Наред с историята на мюнхенската бира има и технически иновации, които са допринесли за повишаване на репутацията ѝ.

През 19-ти век мюнхенските пивовари започват да изграждат истински ледници (къщи и изби). Свързаните с тях технически изисквания са толкова сложни, че изграждането на бирени изби се превръща в учебна дисциплина на „Königliche Baugewerkeschule“ (Кралски колеж за строителни професии).

През 1873 г. Карл фон Линде изобретява първата в света хладилна машина за мюнхенската пивоварна Spaten. Значението ѝ се състои в това, че с нея вече става възможно постоянното производство на бира с еднакво високо качество и в желаното количество независимо от климата и външната температура.

По нареждане на мюнхенската пивоварна Hacker около 1900 г. са вградени хладилни помещения по системата на Линде дори в два холандски кораба, които изнасят мюнхенска бира и славата ѝ отвъд океана.

Освен това от 19-ти век нататък всяка мюнхенска пивоварна притежава до 90 свои хладилни жп-вагона с цел да се превозват продуктите им в по-отдалечени пазари. Тези хладилни вагони, служещи едновременно за реклама на пивоварните, се движат по цялата европейска железопътна мрежа, която по това време значително се разширява. Но по-важно от въздействието на рекламата е свързаното с тях запазване на качеството. Това е голямо предимство по отношение на срока на годност на бирата. Бирата пристига в чужбина висококачествена, хората ѝ се наслаждават и така отново се повишава репутацията ѝ. Непрекъснато увеличаващият се по това време износ демонстрира известността на мюнхенската бира.

С цел да генерират постоянна температура и по този начин да произвеждат бира с еднакво качество през 19-век много мюнхенски пивоварни въвеждат парни двигатели за производство на енергия. За да се разрешат свързаните с това въпроси на безопасността и технически проблеми, се основава „Dampfkessel-Revisionsverein“ (Сдружение за проверка на парни котли) с участие на мюнхенски пивоварни. С това сдружение се полагат основите на днешната световноизвестна Служба за техническа инспекция („Technischer Überwachungsverein“, TÜV). Съображенията за сигурност на мюнхенските пивоварни също така повишават тяхната репутация, както и реномето на произвежданата от тях бира.

През 19-ти век успоредно с разработването на научни методи се основават отделения за пивоварни технологии към селскостопанските училища и университети, както и частни изследователски и учебни учреждения. Следва да се спомене и началото на публикуване на специализирани публикации за пивоварството, което тръгва от Мюнхен. От този период насам Мюнхен се слави с името на „университетски град на пивоварството“. И до днес Факултетът по пивоварни науки към Техническия университет Мюнхен-Вайенщефан и институт Doemens са водещи в подготовката на пивовари и пивовари-техници, които след завършване работят по всички краища на света.

Както се вижда от гореизложеното, за изминалите 550 години мюнхенската бира постоянно разширява своята популярност и повишава своята репутация в Германия и Европейския съюз. Свидетелство за това е увеличеният за последните 30 години износ, преди всичко на известния вид „Oktoberfestbier“ — наименование, с което само мюнхенските пивоварни имат право да наричат продуктите си. Празникът на мюнхенската бира „Oktoberfest“ е известен в целия свят. Шествието на носии и стрелкови дружества, церемонията на откриването и ежедневните репортажи от палатките на празника правят мюнхенската бира изключително известна. Спонсорирането на спорта, например надписите върху бобслеите на националния отбор на Германия или в олимпийския стадион, по време на телевизионни предавания носи името на мюнхенската бира по целия свят. През последните десетилетия чрез радио, телевизия и най-вече интернет все повече хора по света се запознаха с мюнхенската бира. За нея се водят дискусии в интернет форуми и фен-клубове. Уебсайтовете на мюнхенските пивоварни се посещават изключително често, има запитвания от целия свят.

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

Markenblatt (регистър на марките), том 11 от 19 март 2010 г., част 7а-бб, стр. 4250

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 16.5.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/18

---

Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2012/C 140/06

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 9

„WACHAUER MARILLE“

ЕО No: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1.   Позиция в продуктовата спецификация, която подлежи на промяна:

| — |  | Наименование на продукта |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Описание на продукта |
| — | ☒ | Географски район |
| — | ☒ | Доказателство за произход |
| — | ☒ | Метод на производство |
| — |  | Връзка с географския район |
| — | ☒ | Етикетиране |
| — |  | Национални изисквания |
| — | ☒ | Друго (Инспекционен орган) |

—



Наименование на продукта

—

☒

Описание на продукта

—

☒

Географски район

—

☒

Доказателство за произход

—

☒

Метод на производство

—



Връзка с географския район

—

☒

Етикетиране

—



Национални изисквания

—

☒

Друго (Инспекционен орган)

2.   Вид на промяната/промените:

| — |  | Изменение в единния документ или резюмето |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Изменение в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван нито единният документ, нито резюмето |
| — |  | Изменение в спецификацията, за което не се изисква изменение в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |
| — |  | Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006) |

—



Изменение в единния документ или резюмето

—

☒

Изменение в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за което не е публикуван нито единният документ, нито резюмето

—



Изменение в спецификацията, за което не се изисква изменение в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

—



Временно изменение в спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

3.   Промяна/промени:

3.1.   Описание на продукта:

Изясняване и уточняване на описанието:

Плодовете са от категориите „Kegelmarillen“ (конусовидни кайсии), „Ovalmarillen“ (овални кайсии) (наричани също така „Rosenmarillen“ (розови кайсии) и „Ananasmarillen“ (нанасови кайсии), традиционно селекционирани и разсаждани от производителите на кайсии в регион Вахау и местните разсадници през периода 1900—1960 г. Сортът, който се отглежда най-много, е типичният за региона „Klosterneuburger“ (категория конусовидни).

„Конусовидни кайсии“: плодовете са средноголеми, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 45 до 60 g, специфичното тегло обикновено е над 1,0. Формата е конусовидна или заострена. Основният цвят на кората на плода е медено жълт, половината или повече от плода е зачервена, често и с кафеникави до червеникави точки.

Основен отличителен белег: конусовидна, едностранна форма, силно зачервен цвят. Месестата част на плода е равномерно оранжева до червеникаво-оранжева, плътна и сочна и не става сипкава.

„Овални кайсии“ (или „розови кайсии“): плодовете са средноголеми до големи, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 40 до 65 g, специфичното тегло обикновено е под 1,0. Формата е овална или изпъкнала, със среднокръгли заоблени части. Кората на плода е с оранжево-жълт цвят, леко мъхава, винаги е зачервена до половината на плода откъм страната, обърната към слънцето, често с червени точки. Основен отличителен белег: Овална форма и оранжево-жълт основен цвят с наситена червенина.

„Ананасови кайсии“: големината на плода варира между тази на „Knödelmarille“ (кнедлена кайсия) и тази на голямата обикновена кайсия, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 30 до 70 g, специфичното тегло е около 1,0. Формата е изпъкнала. Кората на плода е мъхава, средножълта, често леко зачервена или с червени точки.

Основен отличителен белег: кръгловати плодове с кайсиевожълт цвят, без червенина или леко зачервени.

„Wachauer Marille“ се отличава с високо съдържание на пектин, киселина и захар.

Основание:

Специфичното качество на Wachauer Marille винаги е било разглеждано като резултат от климата и почвите в региона, както и от над стогодишната традиция на отглеждане. Само плодовете на сортовете, „традиционно селекционирани и засаждани от производителите на кайсии в регион Вахау и местните разсадници от 1900 г. нататък (през периода 1900—1960 г.) бяха описани като кайсии от Вахау с несравним вкус и аромат и защитено наименование за произход. С допълнената сега формулировка, част от която се съдържаше още в първоначалната спецификация, се цели да се изясни недвусмислено, че само такива сортове кайсии, които през посочения период са отглеждани в определения район и отговарят на посочените категории, могат да бъдат обозначени като Wachauer Marillen. Така наречените нови“ сортове (например френски и калифорнийски), които на места отскоро се култивират, не издържат сравнение с изпитаните сортове, типични за региона. Следователно описанието се уточнява с цел да се удовлетворят очакванията на потребителите по отношение на качеството и да се запазят специфичната характеристика и репутацията на Wachauer Marille.

3.2.   Географски район:

Данните, дадени досега в тази рубрика, трябва да бъдат уточнени и да бъдат добавени две общини:

Регион Wachau-Mautern-Krems. Той се намира в южния край на регион Waldviertel, по протежението на р. Дунав до северната част на гората Dunkelsteinerwald. Районът на отглеждане на Wachauer Marille обхваща следните общини: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald и Weißenkirchen.

Основание:

Списъкът с общините (с изключение на Schönbühel-Aggsbach и Emmersdorf) е вече включен в документацията към първоначалната заявка; следователно той се включва в резюмето само с цел изясняване. Двете нововключени общини Schönbühel-Aggsbach и Emmersdorf не спадаха към административната територия на групата заявител преди нейното преструктуриране, поради това не бяха споменати в първоначалната заявка. Териториите и на двете общини обаче се намират в района на Вахау, в тях преобладават същите специфични климатични условия и е запазена същата традиция на отглеждане на кайсии, както в останалите споменати общини, така че включването им в разрешения район на отглеждане е оправдано.

3.3.   Доказателство за произход:

Тъй като в досегашната спецификация не бяха включени указания за доказателството за произход, се счита за подходящо да се добавят данни относно проследимостта на продукта:

Проследимостта на продукта са гарантира чрез следните мерки:

| — | регистрирани данни за засадените площи, |
| --- | --- |

—

регистрирани данни за засадените площи,

| — | регистрирани данни за засадените сортове, |
| --- | --- |

—

регистрирани данни за засадените сортове,

| — | регистрирани данни за реколтата, |
| --- | --- |

—

регистрирани данни за реколтата,

| — | отделяне на кайсии със защитено наименование на произход от кайсии без такова, като събраните плодове се съхраняват на различни места и съдовете, в които се събират, съответно се етикетират. |
| --- | --- |

—

отделяне на кайсии със защитено наименование на произход от кайсии без такова, като събраните плодове се съхраняват на различни места и съдовете, в които се събират, съответно се етикетират.

3.4.   Метод на производство:

В изречението „Растителният материал се отглежда или в местни разсадници или от самите производители на кайсии“ думата „местни“ отпада.

Основание:

Заличаването на думата „местни“ няма въздействие върху качествата на сортовете. Целта е да се даде възможност и разсадници извън района да се използват за отглеждане на растителния материал.

Изречението „Като вегетативни подложки се използва посадъчен материал за кайсии, джанки и различни сливи, специално адаптирани към регионалните почвени условия“ се заменя със следния текст:

„Като вегетативни подложки се използва посадъчен материал за кайсии, джанки и различни други подходящи сортове на вида Prunus L., специално адаптирани към регионалните почвени условия“.

Основание:

Тъй като специално в производството на кайсии постоянно се търсят по-подходящи вегетативни подложки, следва да няма ограничение до различни видове сливи, а целият спектър на сортовете на вида Prunus L. да е на разположение за експериментални цели и — ако се окажат подходящи — за използване на практика.

Prunus

Изречението „Разпространено като форма на отглеждане е стъблото, високо един метър, със закръглена корона, пирамидална корона или сферична корона (с интервали на засаждане 5—7 m × 4—6 m; 250 до 500 дървета на хектар)“ се заменя със следния текст:

„Разпространено като форма на отглеждане е закръглената корона (пирамидална или сферична корона), използват се и плоски корони.“

Основание:

Пирамидалните и сферичните корони са видове закръглени корони, поради това тези термини сега се слагат в скоби след термина „закръглена корона“, за да стане отношението по-ясно. С цел да може да се използват рационализации в технологиите за отглеждане, вече се допускат допълнително и плоските форми на корони (например наклонен плет), още повече, че за качеството на плодовете не е от решаващо значение дали с резитбата клоните придобиват закръглена или плоска форма. Освен това терминът „стъблото, високо един метър“ и текстът в скоби „(с интервали на засаждане 5—7 m × 4—6 m; 250 до 500 дървета на хектар)“ се заличават. При предвидените досега сравнително големи интервали на засаждане трябваше да се използват силно растящи вегетативни подложки, за да се запълни наличното място с дървета с големи корони, които стигат до 8 m височина или повече. Сравнително високото „стъбло, високо един метър“ допълнително допринася за постигането на такава височина на дърветата. Селскостопанските мерки като например резитбата, но най-вече прибирането на кайсиите (като те се берат на няколко пъти) обаче се усложняват доста от такава височина на овошките. За отглеждане на по-ниски дървета с по-малки корони са необходими по-слабо растящи подложки, които от своя страна изискват по-малки интервали на засаждане. Не се отглеждат вече подкултури (например картофи), които бяха приети дълго време в кайсиевите насаждения и за които се изискваха високи дървета. Не се очаква да се влоши качеството с отпадането на правилата за интервалите на засаждане.

Насоките за контролираното полуестествено овощарство в Австрия, посочени в приложение 9 към документацията, вече не се прилагат. Поради това отнасящото се за тях изречение „Отглеждането на дърветата и грижите за тях се осъществяват в съответствие с установените методи на интегрираното земеделие“ се заменя със следния текст:

„Отглеждането на дърветата и грижите за тях имат за цел да се произвеждат висококачествени кайсии, като се спазват принципите на устойчивите селскостопански практики.“

Към датата на подаване на първоначалната заявка в Австрийската програма за подпомагане на устойчиво селско стопанство (ÖPUL) съществуваше схема на плащания за площи с наименование „Интегрирано производство на плодове“, насоките за която бяха адаптирани всяка година. От една страна, тази програма за подпомагане и свързаното с нея определяне на насоки днес са вече към края си, от друга страна, някои разпоредби в насоките на ÖPUL не благоприятстваха отглеждането на овощните дървета на Wachauer Marille. Пример за това е условието за налична растителна покривка, за да е допустимо подпомагането: масово размножаване на полевките доведе до значителна загуба на дървета и също и до апоплексия (внезапното загиване на отделни клони). При отглеждането на кайсии в миналия век почвите традиционно не са били покрити с растения, тъй като полевките не се срещат в непокрити почви. През последните приблизително две десетилетия благодарение на механизацията стана възможно да се поддържа растителна покривка на почвата по време на прибирането на реколтата, така че почвата да е достатъчно твърда, дори ако вали по време на беритбата. След беритбата обаче почвата отново се обработва — важна мярка, която влияе много положително на снабдяването на кайсиевото дърво с хранителни вещества, най-вече защото през август времето е често извънредно сухо. В досегашната интегрирана програма такова обработване на почвата не е позволено.

Освен това общите правни разпоредби за селскостопанското производство в Австрия („Добра селскостопанска практика“) изискват хранителните продукти да се произвеждат при най-висока степен на безопасност за потребителите и околната среда. Следователно, като се прилагат тези разпоредби може да се избегне загуба на качество.

Изречението „Във всеки случай от началото на юли растителното покритие не се отстранява, за да има достатъчно твърда почва по време на беритбата“ се заличава, тъй като тази мярка не влияе върху качествата на продуктите.

Заличава се и следният параграф: „Вредителите и болестите не представляват редовен проблем и поради това изискват само спорадични мерки. В повечето насаждения не се вземат никакви фитосанитарни мерки. Зимните педомерки могат да бъдат уловени с лепливи ленти от края на октомври. Короядите се улавят в алкохолни капани. За кайсиите няма вредител, нападащ самите плодове. Борбата с плевелите с химически средства не е обичайна и не е необходима.“

Основание:

Появата на нови вредители и болести изисква редовни мерки за борба с тях. Най-новият опит от борбата с плевелите показа, че тя — независимо дали с химически или механични методи — е по-добрият подход за културите по отношение на снабдяването им с хранителни вещества и вода.

Изречението „70 % от реколтата се продава в рамките на кооперации и търговията на едро, а около 30 % — директно от стопанството или чрез улична продажба“ се заменя със следния текст:

„Основният метод на продажба е директно от стопанствата или на улични щандове. Освен това продуктите се търгуват и обработени или преработени.“

Основание:

Каналите за продажба са се развили, така че преобладаващата част от реколтата вече се продава директно от стопанствата, докато по-рано 70 % от нея се търгуваха в рамките на кооперациите и търговията на едро.

3.5.   Етикетиране:

Етикетиране:

Изречението „Касите се пускат на пазара с единен етикет“ се заличава.

Основание:

Опаковките, рекламните материали и т.н. — т.е. цялата визуална идентичност на продукта на пазара — трябва непрекъснато да се адаптират, за да останат интересни за потребителите и да предадат съответния имидж. С цел да се отговаря по-добре на изискванията на пазара, необходимостта от поставяне на единен етикет отпада.

3.6.   Инспекционен орган:

Инспекционен орган:

Инспекционният орган извършва контрола въз основа на стандартната програма за контрол на продуктите със защитено наименование за произход и конкретния план за контрол на защитеното наименование Wachauer Marille, съставен от инспекционния орган за контрола на защитеното наименование за произход Wachauer Marille въз основа на стандартната програма.

| SGS Austria Controll-Co. GmbH |
| --- |
| Diefenbachgasse 35 |
| 1150 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Тел. +43 151225670 |
| Факс +43 151225679 |
| Електронна поща: sgs.austria@sgs.com |

SGS Austria Controll-Co. GmbH

Diefenbachgasse 35

1150 Wien

ÖSTERREICH

Тел. +43 151225670

Факс +43 151225679

Електронна поща: sgs.austria@sgs.com

Основание:

Изменение на правните разпоредби, които между другото по отношение на контрола на защитените наименования за произход предвиждат преминаване от държавните проверки, извършвани от министър-председателя на провинцията (Landeshauptmann), към проверки, извършвани от одобрени частни инспекционни органи.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„WACHAUER MARILLE“

„WACHAUER MARILLE“

ЕО No: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

ЕО No: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1.   Наименование:

Наименование:

„Wachauer Marille“

2.   Държава-членка или трета държава:

Държава-членка или трета държава:

Австрия

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

Вид продукт:

| Клас 1.6 — | Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени |
| --- | --- |

Клас 1.6 —

Плодове, зеленчуци и житни растения, пресни или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Плодовете са от категориите „Kegelmarillen“ (конусовидни кайсии), „Ovalmarillen“ (овални кайсии) (наричани също така „Rosenmarillen“ (розови кайсии) и „Ananasmarillen“ (ананасови кайсии), традиционно селекционирани и разсаждани от производителите на кайсии в регион Вахау и местните разсадници през периода 1900—1960 г.

Сортът, който се отглежда най-много, е типичният за региона „Klosterneuburger“ (категория конусовидни).

„Конусовидни кайсии“: плодовете са средноголеми, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 45 до 60 g, специфичното тегло обикновено е над 1,0. Формата е конусовидна или заострена. Основният цвят на кората на плода е медено жълт, половината или повече от плода е зачервена, често и с кафеникави до червеникави точки.

Основен отличителен белег: конусовидна, едностранна форма, силно зачервен цвят. Месестата част на плода е равномерно оранжева до червеникаво-оранжева, плътна и сочна и не става сипкава.

„Овални кайсии“ (или „розови кайсии“): плодовете са средноголеми до големи, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 40 до 65 g, специфичното тегло обикновено е под 1,0. Формата е овална или изпъкнала, със среднокръгли заоблени части. Кората на плода е с оранжево-жълт цвят, леко мъхава, винаги е зачервена до половината на плода откъм страната, обърната към слънцето, често с червени точки. Основен отличителен белег: овална форма и оранжево-жълт основен цвят с наситена червенина.

„Ананасови кайсии“: големината на плода варира между тази на „Knödelmarille“ (кнедлена кайсия) и тази на голямата обикновена кайсия, средното тегло на един плод — при средна гъстота на плодовете на дървото — варира от 30 до 70 g, специфичното тегло е около 1,0. Формата е изпъкнала. Кората на плода е мъхава, средножълта, често леко зачервена или с червени точки.

Основен отличителен белег: кръгловати плодове с кайсиевожълт цвят, без червенина или леко зачервени.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

Суровини (само за преработени продукти):

—

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи, през които трябва да премине производството в определения географски район:

Специфични етапи, през които трябва да премине производството в определения географски район:

—

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

Специфични правила за етикетиране:

—

4.   Кратко определение на географския район:

Кратко определение на географския район:

Регион Wachau-Mautern-Krems. Той се намира в южния край на регион Waldviertel, по протежението на р. Дунав до северната част на гората Dunkelsteinerwald. Районът на отглеждане на Wachauer Marille обхваща следните общини: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald и Weißenkirchen.

5.   Връзка с географския район:

Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Специфична характеристика на географския район:

Взаимодействие между няколко климата (панонски климат и климат на Waldviertel, непосредствената близост на р. Дунав) с големи амплитуди между дневните и нощните температури, особено по време на зреенето на кайсиите. Документирано е, че наименованието „Marille“ се използва в региона още от 1509 г. Около 1890 г. започва мащабното отглеждане на плода като търговска култура (наред с грозде и лен) във Вахау, като специално се селекционират сортове и се избират най-подходящите вегетативни подложки. Оттогава отглеждането на кайсии представлява важен икономически отпрасъл в региона. През пролетта в пейзажа преобладават цъфтящите кайсиеви дървета, поради което отглеждането на кайсии играе и огромна роля за туризма във Вахау.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Специфична характеристика на продукта:

Вкус и аромат на плодовете, високо съдържание на захар, киселини и пектин.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП) или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Специфичното качество на Wachauer Marille е резултат от климата и почвите в региона, както и от над стогодишната традиция на отглеждане. Специалният климат има пряко въздействие върху формирането на вкуса, аромата и съставките на плодовете.

Препратка към публикуваната спецификация:

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

1

---