# Eiropas Savienības C 140/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.140.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 140 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 16. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.140.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 140

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 16. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 140/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 140/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 140/02 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 140/03 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 3 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 140/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 4 |
| 2012/C 140/05 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 8 |
| 2012/C 140/06 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 18 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 140/02

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  )

Molson Coors/StarBev

1

2

2012/C 140/03

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services

1

3

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 140/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

4

2012/C 140/05

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

8

2012/C 140/06

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 15. maijs

2012/C 140/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2843 |
| JPY | Japānas jena | 102,65 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4335 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,80010 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0437 |
| CHF | Šveices franks | 1,2010 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6185 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,515 |
| HUF | Ungārijas forints | 292,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6971 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3225 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4425 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3210 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2836 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2855 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9739 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6573 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6128 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 481,04 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,5182 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1156 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5350 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 897,19 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9531 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,773 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,0452 |
| THB | Taizemes bāts | 40,237 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5539 |
| MXN | Meksikas peso | 17,5635 |
| INR | Indijas rūpija | 69,0500 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2843

JPY

Japānas jena

102,65

DKK

Dānijas krona

7,4335

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,80010

SEK

Zviedrijas krona

9,0437

CHF

Šveices franks

1,2010

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6185

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,515

HUF

Ungārijas forints

292,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6971

PLN

Polijas zlots

4,3225

RON

Rumānijas leja

4,4425

TRY

Turcijas lira

2,3210

AUD

Austrālijas dolārs

1,2836

CAD

Kanādas dolārs

1,2855

HKD

Hongkongas dolārs

9,9739

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6573

SGD

Singapūras dolārs

1,6128

KRW

Dienvidkorejas vona

1 481,04

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,5182

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1156

HRK

Horvātijas kuna

7,5350

IDR

Indonēzijas rūpija

11 897,19

MYR

Malaizijas ringits

3,9531

PHP

Filipīnu peso

54,773

RUB

Krievijas rublis

39,0452

THB

Taizemes bāts

40,237

BRL

Brazīlijas reāls

2,5539

MXN

Meksikas peso

17,5635

INR

Indijas rūpija

69,0500

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 140/02

| 1. | Komisija 2012. gada 2. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Molson Coors Brewing Company (“Molson Coors”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Starbev Holdings Sàrl (“StarBev”, Luksemburga), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 2. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Molson Coors Brewing Company (“Molson Coors”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Starbev Holdings Sàrl (“StarBev”, Luksemburga), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Molson Coors: alus ražošana, pārdošana, marketings un izplatīšana, galvenokārt ASV, Kanādā un Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Molson Coors: alus ražošana, pārdošana, marketings un izplatīšana, galvenokārt ASV, Kanādā un Apvienotajā Karalistē,

| — | StarBev: alus ražošana un izplatīšanā, galvenokārt Centrāleiropā un Austrumeiropā. |
| --- | --- |

—

StarBev: alus ražošana un izplatīšanā, galvenokārt Centrāleiropā un Austrumeiropā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 140/03

| 1. | Komisija 2012. gada 7. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Experian Holding Italia S.r.l. (“Experian”, Itālija) un Cerved Holding SpA (“Cerved”) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār Experian-Cerved Information Services SpA (“Experian-Cerved”, Itālija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 7. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Experian Holding Italia S.r.l. (“Experian”, Itālija) un Cerved Holding SpA (“Cerved”) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār Experian-Cerved Information Services SpA (“Experian-Cerved”, Itālija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Experian: kredītvēstures izpētes biroju pakalpojumi; publiski pieejamos avotos iegūtas informācijas apkopošana un tirdzniecība; programmatūras risinājumi un tirdzniecības pakalpojumi datu pārvaldības, kredīta riska novērtēšanas, parādu piedziņas un krāpšanas pārvaldības jomā; apmeklētāju skaitīšanas risinājumi, kas ļauj novērot klientu izturēšanās tendences, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Experian: kredītvēstures izpētes biroju pakalpojumi; publiski pieejamos avotos iegūtas informācijas apkopošana un tirdzniecība; programmatūras risinājumi un tirdzniecības pakalpojumi datu pārvaldības, kredīta riska novērtēšanas, parādu piedziņas un krāpšanas pārvaldības jomā; apmeklētāju skaitīšanas risinājumi, kas ļauj novērot klientu izturēšanās tendences,

| — | Cerved: tādas informācijas vākšanas, apstrādes un tirdzniecības pakalpojumi, kas tiek izmantota, lai palīdzētu organizācijām veikt kredīta riska pārvaldību, novērtēt kredītspēju, izveidot mērķa sarakstus tirdzniecības vajadzībām un izpētīt tirgus situāciju; kredīta novērtēšana, kredīta pārvaldība un aktīvu pārvaldība; parādu piedziņa, |
| --- | --- |

—

Cerved: tādas informācijas vākšanas, apstrādes un tirdzniecības pakalpojumi, kas tiek izmantota, lai palīdzētu organizācijām veikt kredīta riska pārvaldību, novērtēt kredītspēju, izveidot mērķa sarakstus tirdzniecības vajadzībām un izpētīt tirgus situāciju; kredīta novērtēšana, kredīta pārvaldība un aktīvu pārvaldība; parādu piedziņa,

| — | Experian-Cerved: kredītvēstures izpētes biroju pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

Experian-Cerved: kredītvēstures izpētes biroju pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/4

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 140/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MELA ROSSA CUNEO”

EK Nr.: IT-PGI-0005-0915-16.12.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Mela Rossa Cuneo”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.6. | grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6.

grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Āboli ar AĢIN “Mela Rossa Cuneo” tiek ražoti tikai no šādām šķirnēm un to kloniem:

| a) | ‘Red Delicious’; |
| --- | --- |

a)

‘Red Delicious’;

| b) | ‘Gala’; |
| --- | --- |

b)

‘Gala’;

| c) | ‘Fuji’; |
| --- | --- |

c)

‘Fuji’;

| d) | ‘Braeburn’. |
| --- | --- |

d)

‘Braeburn’.

Turklāt tiem jābūt ar šādām īpašībām:

| | ‘Red Delicious’ | Epikarps: tumši sarkanā vīna krāsā, kas sedz ≥ 90 % mizas virsmas, bez rūsinājuma un tauku kārtiņas, izņemot kāta bedrīti. |
| --- | --- | --- |

‘Red Delicious’

Epikarps: tumši sarkanā vīna krāsā, kas sedz ≥ 90 % mizas virsmas, bez rūsinājuma un tauku kārtiņas, izņemot kāta bedrīti.

| | Lielums: diametrs ≥ 75 mm vai svars ≥ 180 g. |
| --- | --- |

Lielums: diametrs ≥ 75 mm vai svars ≥ 180 g.

| | Cukuru saturs: ≥ 11 °Brix. |
| --- | --- |

Cukuru saturs: ≥ 11 °Brix.

| | Mīkstuma cietība: ≥ 5 kg. |
| --- | --- |

Mīkstuma cietība: ≥ 5 kg.

| | ‘Gala’ | Epikarps: spīdīgā koši sarkanā krāsā, kas sedz ≥ 80 % mizas virsmas, lielākoties svītrains un dažreiz ar toņu pāreju. |
| --- | --- | --- |

‘Gala’

Epikarps: spīdīgā koši sarkanā krāsā, kas sedz ≥ 80 % mizas virsmas, lielākoties svītrains un dažreiz ar toņu pāreju.

| | Lielums: diametrs ≥ 70 mm vai svars ≥ 160 g. |
| --- | --- |

Lielums: diametrs ≥ 70 mm vai svars ≥ 160 g.

| | Cukuru saturs: ≥ 12 °Brix. |
| --- | --- |

Cukuru saturs: ≥ 12 °Brix.

| | Mīkstuma cietība: ≥ 5 kg. |
| --- | --- |

Mīkstuma cietība: ≥ 5 kg.

| | ‘Fuji’ | Epikarps: no gaiši sarkanas līdz spilgti sarkanai krāsai, kas sedz ≥ 60 % no mizas virsmas. |
| --- | --- | --- |

‘Fuji’

Epikarps: no gaiši sarkanas līdz spilgti sarkanai krāsai, kas sedz ≥ 60 % no mizas virsmas.

| | Lielums: diametrs ≥ 75 mm vai svars ≥ 180 g. |
| --- | --- |

Lielums: diametrs ≥ 75 mm vai svars ≥ 180 g.

| | Cukuru saturs: ≥ 12 °Brix. |
| --- | --- |

Cukuru saturs: ≥ 12 °Brix.

| | Mīkstuma cietība: ≥ 6 kg. |
| --- | --- |

Mīkstuma cietība: ≥ 6 kg.

| | ‘Braeburn’ | Epikarps: no oranži sarkanas līdz spilgti sarkanai krāsai, kas sedz ≥ 80 % no mizas virsmas, lielākoties svītrains. |
| --- | --- | --- |

‘Braeburn’

Epikarps: no oranži sarkanas līdz spilgti sarkanai krāsai, kas sedz ≥ 80 % no mizas virsmas, lielākoties svītrains.

| | Lielums: diametrs ≥ 70 mm vai svars ≥ 160 g. |
| --- | --- |

Lielums: diametrs ≥ 70 mm vai svars ≥ 160 g.

| | Cukuru saturs: ≥ 11,5 °Brix. |
| --- | --- |

Cukuru saturs: ≥ 11,5 °Brix.

| | Mīkstuma cietība: ≥ 6 kg. |
| --- | --- |

Mīkstuma cietība: ≥ 6 kg.

Piedāvājot realizācijai, auglim jābūt veselam, jāizskatās svaigam un veselīgam, kā arī jābūt tīram un bez svešķermeņiem vai neraksturīgas smaržas; tam jāatbilst “Ekstra” un I šķiras standartiem.

Minimālie kvalitātes standarti dažādām šķirnēm un šķirām ir noteikti Regulā (ES) Nr. 543/2011.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visām darbībām saistībā ar AĢIN “Mela Rossa Cuneo” audzēšanu un ražas novākšanu jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

AĢIN “Mela Rossa Cuneo” ābolus uzglabā saskaņā ar tradicionālajām metodēm dzesēšanas kamerās, kur temperatūra, mitrums un atmosfēras sastāvs ļauj saglabāt to sevišķās kvalitātes īpašības.

“Mela Rossa Cuneo” var laist tirgū tikai norādītajos periodos:

| ‘Gala’ | no augusta sākuma līdz maija beigām |
| --- | --- |
| ‘Red Delicious’ | no septembra sākuma līdz jūnija beigām |
| ‘Braeburn’ | no septembra beigām līdz jūlija beigām |
| ‘Fuji’ | no oktobra sākuma līdz jūlija beigām |

‘Gala’

no augusta sākuma līdz maija beigām

‘Red Delicious’

no septembra sākuma līdz jūnija beigām

‘Braeburn’

no septembra beigām līdz jūlija beigām

‘Fuji’

no oktobra sākuma līdz jūlija beigām

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Āboli “Mela Rossa Cuneo” jāiesaiņo iepakojumā, kas ļauj skaidri identificēt produktu. Lai produktu varētu identificēt, uz iepakojuma vai atsevišķa augļa jābūt norādei “IGP (AĢIN) “Mela Rossa Cuneo””, kurai jābūt skaidrai un labi salasāmai un tajā lietotajiem burtiem jābūt lielākiem par burtiem, kas lietoti jebkurā citā norādē.

Ja tiek izmantots atsevišķu produktu marķējums, vismaz 70 % no augļiem jābūt ar šo marķējumu.

Līdztekus aizsargātajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei ir atļauts lietot grafiskas norādes un/vai simbolus, kuri attiecas uz uzņēmumu nosaukumiem, konsorciju un/vai atsevišķu uzņēmumu tirdzniecības zīmēm, ja vien tie nav cildinoši vai nemaldina pircēju.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Mela Rossa Cuneo” ražošanas apgabalā, kas atrodas 280–650 m augstumā virs jūras līmeņa, ietilpst šādu Kuneo un Turīnas provinces pašvaldību teritorija.

Kuneo provincē: Bagnolo Piemonte, Barge, Borgo San Dalmazzo, Boves, Brondello, Busca, Caraglio, Castellar, Castelletto Stura, Centallo, Cervasca, Cervere, Costigliole Saluzzo, Cuneo, Dronero, Envie, Fossano, Lagnasco, Manta, Martiniana Po, Pagno, Piasco, Revello, Rossana, Sant’Albano Stura, Salmour, Saluzzo, Sanfront, Savigliano, Scarnafigi, Tarantasca, Valgrana, Venasca, Verzuolo, Villafalletto, Villar San Costanzo.

Turīnas provincē: Bibiana, Bricherasio, Campiglione Fenile, Cavour, Garzigliana, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Osasco, S. Secondo di Pinerolo, Pinerolo.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Attiecīgā Pjemontas reģiona daļa ir plato, kurš stiepjas gar Rietumalpiem, precīzāk – Piejūras Alpiem un Cozie Alpiem; tas ir unikāls reljefa veidojums – balkonveida terase šaurā plakankalnē starp Rietumalpiem un Po ieleju.

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir galvenais ābolu ražošanas apgabals Pjemontas reģionā. Tieši šeit sākās un attīstījās sarkano ābolu audzēšana, laika gaitā kļūstot par vietējo tradīciju daļu.

“Mela Rossa Cuneo” audzē apgabalos, kas atrodas Pjemontas reģiona Kuneo un Turīnas provincē. Vēsturisku un ģeogrāfisku iemeslu dēļ tie ir atzīti par ļoti piemērotiem minēto ābolu audzēšanai, jo antociānu krāsojums tajos veidojas sevišķi izteikti. Ģeogrāfiskā apgabala teritoriālās īpatnības veido tā augstums virs jūras līmeņa, ģeogrāfiskais platums, reljefa un klimata savdabība un īpaši intensīvs saules starojums.

Temperatūras diapazonu starp dienas augstāko temperatūru un nakts zemāko temperatūru šajā apgabalā ietekmē tā atrašanās starp Alpiem un Po ieleju; periodā no vasaras beigām līdz rudenim, kad ienākas “Mela Rossa Cuneo” ieguvei izmantoto šķirņu ābolu jaunā raža, gaisa vidējā temperatūra ir 13,8 °C. Šādas temperatūras svārstības ir netipiskas, salīdzinot ar tām, kas parasti tiek novērotas Eiropas reģionos, kur tiek audzēti āboli, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas līdzenumā vai kalnainā apvidū, kur temperatūras svārstības galvenokārt ietekmē strauja laikapstākļu maiņa.

5.2.   Produkta specifika:

Īpašības, kuru dēļ āboli “Mela Rossa Cuneo” ir ieguvuši savu reputāciju, ir spilgti sarkanā mizas krāsa un augļu izskats, ko ietekmē šīs krāsas daudzums (mizas virsmas procentuālā daļa, kuru sedz šī dominējošā krāsa) un epikarpa spīdums. Tas padara ābolus “Mela Rossa Cuneo” viegli atpazīstamus vietējos, reģionālos, valsts un starptautiskos tirgos.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Īpaši pievilcīgo “Mela Rossa Cuneo” izskatu rada labvēlīgie apstākļi, kādi ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ir tajā tradicionāli audzētajām ābolu šķirnēm un to kloniem.

To raksturīgā sarkanā krāsa veidojusies ar ģeogrāfisko apgabalu saistītu šādu triju fizikālu un klimatisku faktoru ietekmē:

| — | ārkārtīgi plašs temperatūras svārstību diapazons periodā pirms ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

ārkārtīgi plašs temperatūras svārstību diapazons periodā pirms ražas novākšanas,

| — | augļa mizu mitrina rasa, kas veidojas nakts vēsākajā laikā, kā rezultātā miza ir pakļauta raksturīgai mitrināšanās un žūšanas cikliskai maiņai, |
| --- | --- |

—

augļa mizu mitrina rasa, kas veidojas nakts vēsākajā laikā, kā rezultātā miza ir pakļauta raksturīgai mitrināšanās un žūšanas cikliskai maiņai,

| — | rīta un vakara brīzes, kuru dēļ temperatūras un mitruma cikliskā maiņa kļūst straujāka. |
| --- | --- |

—

rīta un vakara brīzes, kuru dēļ temperatūras un mitruma cikliskā maiņa kļūst straujāka.

Šīs fizikālās parādības apvienojumā ar tiešo saules staru iedarbību ietekmē antociānu (pigmenti ar antioksidējošām īpašībām, kas nosaka epikarpa krāsu) veidošanos un attīstību. Pigmentu veidošanās ir cieši saistīta ar temperatūras svārstību diapazonu. Cilvēka acs uztvertais krāsu spektra plašums ir atkarīgs no tādu šūnu procentuālā daudzuma augos, kuras satur pigmentus, un no antociānu atšķaidījuma pakāpes šūnās. Antociānu veidošanos līdztekus mitrināšanās un žūšanas cikliskajai maiņai ietekmē arī tiešo saules staru intensitāte.

Pollenzo (Kuneo province) Pārtikas zinātnes universitātes izstrādātā dokumentā tiek sniegts detalizēts pārskats par sarkano ābolu audzēšanu šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. 18. gadsimtā, kad izplatījās apgaismības laikmeta idejas, Pjemontā tika nodibinātas vairākas lauksaimniecības akadēmijas un apvienības, un to darbības rezultātā ir veikti plaši šķirņu pētījumi, ir ieviestas jaunas šķirnes un pilnveidotas audzēšanas metodes uz zinātnes atziņu pamata. Tādējādi tika radīti apstākļi, kas veicināja sarkano ābolu šķirņu izplatību; šie āboli bija īpaši iecienīti to krāsas intensitātes un spīduma dēļ, kas veidojas Kuneo vidē.

Mūsdienīga ābolu audzēšana Kuneo aizsākās 20. gadsimta 50. un 60. gados, un sarkano ābolu šķirņu īpatsvars arvien vairāk palielinājās, līdz tos sāka audzēt pārsvarā, kā tas ir pašlaik. Nosaukums “Mela Rossa Cuneo” nostiprinājās 60. un 70. gados, kad to sāka izmantot grāmatvedības dokumentos un iekšējam tirgum paredzēto preču transporta pavaddokumentos. Pirmā reklāmas kampaņa saistībā ar “Mela Rossa Cuneo” arī tika sarīkota šajā laikā, un 80. gados šis nosaukums parādījās eksportēto preču pavadzīmēs. Tajā pašā laikposmā āboli “Mela Rossa Cuneo” tika izstādīti augļu audzētāju gadatirgos, kas bija paredzēti ne tikai profesionāliem audzētājiem, bet arī patērētājiem, un 21. gadsimta pirmajos desmit gados to komerciālā identitāte nostiprinājās arvien vairāk ar pārdošanas veicināšanas kampaņu palīdzību lielveikalos Itālijas ziemeļrietumos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu iesniegšanas procedūru, aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Mela Rossa Cuneo” specifikācijas grozīšanas pieteikumu 2011. gada 14. novembrī publicējot Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Itālijas Republikas oficiālais vēstnesis) 265. numurā.

Produkta specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa lapā:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/8

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 140/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“MÜNCHENER BIER”

EK Nr.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☒ | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| — | ☒ | Marķēšana |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☒

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

—

☒

Marķēšana

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

| b) | Apraksts:

  Pieprasīts iekļaut šādu papildu informāciju par norādītajām alus šķirnēm. | Alkoholfreies Weißbier







  Sākotnējais blīvums % | 3,5–8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | < 0,5 |
| Krāsa (EBC) | 8,0–21,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 7,0–19,0 vienības |

b)

Apraksts:

Pieprasīts iekļaut šādu papildu informāciju par norādītajām alus šķirnēm.

Alkoholfreies Weißbier

Sākotnējais blīvums %

3,5–8,0

Alkohola saturs tilp. %

< 0,5

Krāsa (EBC)

8,0–21,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

7,0–19,0 vienības

Tipisks baltalus, putojošs, salds, piesātināts, gaišs, krāsa no zeltainas līdz dzintarkrāsai, no nelielas rauga radītas dūmakainības līdz dabiskai un rauga radītai dūmakainībai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz vāram rūgtenumam.

| | Alkoholfreies Bier







  Sākotnējais blīvums % | 1,0–8,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | < 0,5 |
| Krāsa (EBC) | 4,0–13,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 13,0–29,0 vienības |

Alkoholfreies Bier

Sākotnējais blīvums %

1,0–8,0

Alkohola saturs tilp. %

< 0,5

Krāsa (EBC)

4,0–13,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

13,0–29,0 vienības

Tipisks sauss līdz salds alus, svaigs, pilnīgs, no maiga līdz piesātinātam, skaidrs, dzidrs, krāsa no gaišas līdz zeltaini dzeltenai, garša no viegli pikantas līdz pikantai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz izteiktam apiņu aromātam.

Pamatojums

Uz Minhenes alus darītavu bezalkoholiskajām alus šķirnēm attiecas tās pašas kvalitātes pamatprasības, kas jāievēro attiecībā uz pārējām “Münchener Biere” jeb Minhenes alus šķirnēm. Tikai alkohola satura dēļ dažu bezalkoholisko alu ražošanā vajadzīgi papildu ražošanas posmi. Taču šie posmi nemaina nevienu no pārējām sastāvdaļām. Bezalkoholisko alu “daudz vieglāko garšu” nodrošina tikai zemākais alkohola saturs. Šos alus Minhenē ražoja jau pirms sākotnējā pieteikuma iesniegšanas 1993. gada 7. martā.

Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 17. augusta numurā lasāms, ka Bavārijā bezalkoholiskais alus brūvēts jau 1898. gadā. Tā paša laikraksta 1898. gada 9. jūlija numura 1590. lappusē minēts lūgums, ko iesniedzis Minhenes Praktische Brauerschule īpašnieks Karls MIHELS (Karl MICHEL), kurš vēlējies laist tirgū bezalkoholisku alu (sk. Christian SCHÄDER“Münchener Braueindustrie 1871-1945”, 105. lpp.). Lai gan šo lūgumu tolaik noraidīja, Minhenes alus darītavas neaizmirsa par bezalkoholisko alu, jo īpaši tāpēc, ka abu pasaules karu un pēckara laika spiedīgajos apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem nācās ražot vāju alu no alus darīšanas blakusproduktiem. Katrā ziņā bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošana Minhenē ir atsākusies vismaz kopš 1986. gada. Bezalkoholiskajam Minhenes alum vienmēr ir bijusi un joprojām ir tikpat lieliska reputācija kā tā alkoholu saturošajam vārda brālim.

| e) | Ražošanas metode:

  Pieprasīts sākotnējā tekstā iekļaut šādu papildinājumu.
  “Uz bezalkoholiskajām Minhenes alus šķirnēm attiecas tās pašas augstās kvalitātes prasības, kas jāievēro attiecībā uz alkoholu saturošu alu, un arī šos alus ražo atbilstoši Minhenē un Vācijā spēkā esošo normatīvo aktu prasībām neatkarīgi no tā, vai tos gatavo ar apakšrūgšanas vai virsrūgšanas paņēmienu. Saskaņā ar Minhenes senajām alus brūvēšanas tradīcijām bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošanā izmanto divas metodes.
  Saskaņā ar pirmo metodi no pilnīgi norūguša attiecīgās šķirnes alus atdala visu vai gandrīz visu alkoholu, izmantojot vakuuma destilāciju un iztvaicēšanu (lejupejošas plūsmas iztvaicēšanu/plānslāņa vakuuma iztvaicēšanu). Neviena no pārējām sastāvdaļām nemainās, t. i., kvalitātes prasības paliek spēkā.
  Otras, vecākās metodes pirmajā posmā, kas aprakstīts iepriekš, tiek pagatavota attiecīgā Minhenes alus misa. Taču turpmāko raudzēšanu pārtrauc tik agrīnā posmā, lai netiktu sasniegts saskaņā ar likumu maksimāli pieļaujamais alkohola saturs 0,5 tilpumprocentu apmērā. Tomēr tas neietekmē sastāvdaļas, un kvalitātes prasības nemainās.”
  Pamatojums
  Tā kā bezalkoholiskā alus ražošana zināmā mērā atšķiras no alus pamatražošanas, nodaļa “Ražošanas metode” jāpapildina, iekļaujot attiecīgos ražošanas posmus. |
| --- | --- |

e)

Ražošanas metode:

Pieprasīts sākotnējā tekstā iekļaut šādu papildinājumu.

“Uz bezalkoholiskajām Minhenes alus šķirnēm attiecas tās pašas augstās kvalitātes prasības, kas jāievēro attiecībā uz alkoholu saturošu alu, un arī šos alus ražo atbilstoši Minhenē un Vācijā spēkā esošo normatīvo aktu prasībām neatkarīgi no tā, vai tos gatavo ar apakšrūgšanas vai virsrūgšanas paņēmienu. Saskaņā ar Minhenes senajām alus brūvēšanas tradīcijām bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošanā izmanto divas metodes.

Saskaņā ar pirmo metodi no pilnīgi norūguša attiecīgās šķirnes alus atdala visu vai gandrīz visu alkoholu, izmantojot vakuuma destilāciju un iztvaicēšanu (lejupejošas plūsmas iztvaicēšanu/plānslāņa vakuuma iztvaicēšanu). Neviena no pārējām sastāvdaļām nemainās, t. i., kvalitātes prasības paliek spēkā.

Otras, vecākās metodes pirmajā posmā, kas aprakstīts iepriekš, tiek pagatavota attiecīgā Minhenes alus misa. Taču turpmāko raudzēšanu pārtrauc tik agrīnā posmā, lai netiktu sasniegts saskaņā ar likumu maksimāli pieļaujamais alkohola saturs 0,5 tilpumprocentu apmērā. Tomēr tas neietekmē sastāvdaļas, un kvalitātes prasības nemainās.”

Pamatojums

Tā kā bezalkoholiskā alus ražošana zināmā mērā atšķiras no alus pamatražošanas, nodaļa “Ražošanas metode” jāpapildina, iekļaujot attiecīgos ražošanas posmus.

| f) | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

  Pieprasīts sākotnējā tekstā aiz otrās rindkopas iekļaut šādu papildinājumu.
  “Minhenē ir arī senas bezalkoholiskā alus ražošanas tradīcijas. Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 17. augusta numura 1928. lappusē teikts, ka Bavārijā ražo bezalkoholisku alu. Tā paša laikraksta 1898. gada 9. jūlija numura 1590. lappusē minēts, ka bezalkoholisku alu ražo Minhenē. Šajā rakstā stāstīts par lūgumu, ko iesniedzis Minhenes Praktische Brauerschule īpašnieks Karls MIHELS (Karl MICHEL), kurš vēlējies laist tirgū bezalkoholisku alu (sk. Christian SCHÄDER“Münchener Braueindustrie 1871-1945” 105. lpp.). Lai gan šo lūgumu tolaik noraidīja, bezalkoholiskais alus Minhenē netika aizmirsts, jo īpaši tāpēc, ka abu pasaules karu un pēckara laika spiedīgajos apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem, kā zināms, nācās ražot alu ar zemu alkohola saturu.
  Katrā ziņā bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošana Minhenes alus darītavās ir atsākusies vismaz kopš 1986. gada. Vienīgā atšķirība no pārējiem Minhenes aliem ir tā, ka no pilnīgi norūguša Minhenes alus atdala spirtu vai priekšlaikus pārtrauc tā raudzēšanu. Taču šajā gadījumā neviena no pārējām sastāvdaļām nemainās. Visu šķirņu bezalkoholiskajam Minhenes alum ir tikpat laba reputācija kā tā alkoholu saturošajam vārda brālim.”
  Beigās jāpievieno šāds teksts.
  “Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 9. jūlija numura 1590. lpp. un 1898. gada 17. augusta numura 1928. lpp.”
  Pamatojums
  Jānorāda, ka bezalkoholiskā alus ražošana arī pieder pie Minhenes alus darīšanas tradīcijām. Bezalkoholiskais alus dokumentos pirmo reizi minēts 1898. gadā. Kā zināms, spiedīgajos 20. gadsimta kara laika apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem nācās ražot vāju alu no alus darīšanas blakusproduktiem. Katrā ziņā ir pierādīts, ka kopš 1986. gada pastāvīgi tiek ražots bezalkoholiskais alus un bezalkoholiskais baltalus. Bezalkoholiskajam Minhenes alum – gan ar apakšrūgšanas, gan ar virsrūgšanas paņēmienu gatavotam – ir tikpat laba reputācija kā tā alkoholu saturošajam vārda brālim. |
| --- | --- |

f)

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

Pieprasīts sākotnējā tekstā aiz otrās rindkopas iekļaut šādu papildinājumu.

“Minhenē ir arī senas bezalkoholiskā alus ražošanas tradīcijas. Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 17. augusta numura 1928. lappusē teikts, ka Bavārijā ražo bezalkoholisku alu. Tā paša laikraksta 1898. gada 9. jūlija numura 1590. lappusē minēts, ka bezalkoholisku alu ražo Minhenē. Šajā rakstā stāstīts par lūgumu, ko iesniedzis Minhenes Praktische Brauerschule īpašnieks Karls MIHELS (Karl MICHEL), kurš vēlējies laist tirgū bezalkoholisku alu (sk. Christian SCHÄDER“Münchener Braueindustrie 1871-1945” 105. lpp.). Lai gan šo lūgumu tolaik noraidīja, bezalkoholiskais alus Minhenē netika aizmirsts, jo īpaši tāpēc, ka abu pasaules karu un pēckara laika spiedīgajos apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem, kā zināms, nācās ražot alu ar zemu alkohola saturu.

Katrā ziņā bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošana Minhenes alus darītavās ir atsākusies vismaz kopš 1986. gada. Vienīgā atšķirība no pārējiem Minhenes aliem ir tā, ka no pilnīgi norūguša Minhenes alus atdala spirtu vai priekšlaikus pārtrauc tā raudzēšanu. Taču šajā gadījumā neviena no pārējām sastāvdaļām nemainās. Visu šķirņu bezalkoholiskajam Minhenes alum ir tikpat laba reputācija kā tā alkoholu saturošajam vārda brālim.”

Beigās jāpievieno šāds teksts.

“Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 9. jūlija numura 1590. lpp. un 1898. gada 17. augusta numura 1928. lpp.”

Pamatojums

Jānorāda, ka bezalkoholiskā alus ražošana arī pieder pie Minhenes alus darīšanas tradīcijām. Bezalkoholiskais alus dokumentos pirmo reizi minēts 1898. gadā. Kā zināms, spiedīgajos 20. gadsimta kara laika apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem nācās ražot vāju alu no alus darīšanas blakusproduktiem. Katrā ziņā ir pierādīts, ka kopš 1986. gada pastāvīgi tiek ražots bezalkoholiskais alus un bezalkoholiskais baltalus. Bezalkoholiskajam Minhenes alum – gan ar apakšrūgšanas, gan ar virsrūgšanas paņēmienu gatavotam – ir tikpat laba reputācija kā tā alkoholu saturošajam vārda brālim.

| h) | Marķēšana:

  Apzīmējums “alus kategorija” aizstāts ar apzīmējumu “alus šķirne”.
  Papildus pievienots arī šāds teksts.
  “Saskaņā ar 2006. gada 20. marta Regulas (EK) Nr. 510/2006 8. panta 2. punktu saistībā ar 2006. gada 14. decembra Regulas (EK) Nr. 1898/2006 14. pantu etiķetē norāda vai nu ES simbolu, vai tekstu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, ko papildina ar reģistrēto nosaukumu “Münchener Bier”.”
  Pamatojums
  1.   Apzīmējuma “alus kategorija” aizstāšana ar apzīmējumu “alus šķirne”
  Apzīmējums “alus kategorija” nav pareizs. Tas jāaizstāj ar apzīmējumu “alus šķirne”. Saskaņā ar Vācijas noteikumu par alu (BierV) 3. pantu ar terminu “alus kategorija” apzīmē, piemēram, zema blīvuma alu, izlejamo alu vai stipro alu.
  Šis labojums ir vajadzīgs, jo specifikācijas h) punkts ir saistīts ar b) punktu, kurā uzskaitītas nevis alus kategorijas, bet alus šķirnes.
  2.   Papildinājums
  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 vēlākais no 2009. gada 1. maija aizsargātu produktu etiķetē jābūt norādītam vai nu ES simbolam, vai tekstam “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un aizsargātā produkta nosaukumam. Tā kā šis grozījumu/papildinājumu pieteikums ir iesniegts pēc 2009. gada 1. maija, minētais papildinājums ir nepieciešams. |
| --- | --- |

h)

Marķēšana:

Apzīmējums “alus kategorija” aizstāts ar apzīmējumu “alus šķirne”.

Papildus pievienots arī šāds teksts.

“Saskaņā ar 2006. gada 20. marta Regulas (EK) Nr. 510/2006 8. panta 2. punktu saistībā ar 2006. gada 14. decembra Regulas (EK) Nr. 1898/2006 14. pantu etiķetē norāda vai nu ES simbolu, vai tekstu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, ko papildina ar reģistrēto nosaukumu “Münchener Bier”.”

Pamatojums

1.   Apzīmējuma “alus kategorija” aizstāšana ar apzīmējumu “alus šķirne”

Apzīmējums “alus kategorija” nav pareizs. Tas jāaizstāj ar apzīmējumu “alus šķirne”. Saskaņā ar Vācijas noteikumu par alu (BierV) 3. pantu ar terminu “alus kategorija” apzīmē, piemēram, zema blīvuma alu, izlejamo alu vai stipro alu.

Šis labojums ir vajadzīgs, jo specifikācijas h) punkts ir saistīts ar b) punktu, kurā uzskaitītas nevis alus kategorijas, bet alus šķirnes.

2.   Papildinājums

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 vēlākais no 2009. gada 1. maija aizsargātu produktu etiķetē jābūt norādītam vai nu ES simbolam, vai tekstam “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un aizsargātā produkta nosaukumam. Tā kā šis grozījumu/papildinājumu pieteikums ir iesniegts pēc 2009. gada 1. maija, minētais papildinājums ir nepieciešams.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MÜNCHENER BIER”

EK Nr.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Münchener Bier”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 2.1. grupa. | Alus |
| --- | --- |

2.1. grupa.

Alus

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

| | Helles







  Sākotnējais blīvums % | 11,4–11,9 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,7–5,4 |
| Krāsa (EBC) | 5,0–8,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 14,0–25,0 vienības |

Helles

Sākotnējais blīvums %

11,4–11,9

Alkohola saturs tilp. %

4,7–5,4

Krāsa (EBC)

5,0–8,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

14,0–25,0 vienības

Gaiši dzeltens, gaišs, patīkams, tīrs, maigs, tikko jaušama līdz patīkama apiņu garša, izsmalcināti pikants līdz pikants svaigums ar patīkamu rūgtenumu, kas atkarīgs no alus darīšanas paņēmiena.

| | Export Hell







  Sākotnējais blīvums % | 12,5–12,8 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 5,5–6,0 |
| Krāsa (EBC) | 5,5–7,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 15,0–26,0 vienības |

Export Hell

Sākotnējais blīvums %

12,5–12,8

Alkohola saturs tilp. %

5,5–6,0

Krāsa (EBC)

5,5–7,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

15,0–26,0 vienības

Gaiši dzeltens, tīri un labi norūdzis, piesātināta garša, kas variē no maigas, nobrieduši maigas līdz īpaši pikantai, jaušama gan apiņu klātbūtne, gan vārs rūgtenums.

| | Export Dunkel







  Sākotnējais blīvums % | 12,5–13,7 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 5,0–5,9 |
| Krāsa (EBC) | 42,0 ≤ 60,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 15,0–24,0 vienības |

Export Dunkel

Sākotnējais blīvums %

12,5–13,7

Alkohola saturs tilp. %

5,0–5,9

Krāsa (EBC)

42,0 ≤ 60,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

15,0–24,0 vienības

Piesātināta garša, maigs, no iesala aromāta līdz pikantam aromātam, daļēji dominē Minhenes iesala aromāts.

| | Pils







  Sākotnējais blīvums % | 11,5–12,5 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,9–5,8 |
| Krāsa (EBC) | 5,5–7,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 30,0–38,0 vienības |

Pils

Sākotnējais blīvums %

11,5–12,5

Alkohola saturs tilp. %

4,9–5,8

Krāsa (EBC)

5,5–7,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

30,0–38,0 vienības

Viegli ass, maigs, izsmalcināts apiņu rūgtenums, no apiņu akcentiem līdz apiņu aromātam, viegls, elegants, spēcīgs.

| | Alkoholfreies Weißbier







  Sākotnējais blīvums % | 3,5–8,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | < 0,5 |
| Krāsa (EBC) | 8,0–21,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 7,0–19,0 vienības |

Alkoholfreies Weißbier

Sākotnējais blīvums %

3,5–8,0

Alkohola saturs tilp. %

< 0,5

Krāsa (EBC)

8,0–21,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

7,0–19,0 vienības

Tipisks baltalus, putojošs, salds, piesātināts, gaišs, krāsa no zeltainas līdz dzintarkrāsai, no izsmalcinātas rauga radītas dūmakainības līdz dabiskai un rauga radītai dūmakainībai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz vieglam rūgtenumam.

| | Leichtes Weißbier







  Sākotnējais blīvums % | 7,7–8,4 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 2,8–3,2 |
| Krāsa (EBC) | 11,0–13,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 13,0–15,0 vienības |

Leichtes Weißbier

Sākotnējais blīvums %

7,7–8,4

Alkohola saturs tilp. %

2,8–3,2

Krāsa (EBC)

11,0–13,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

13,0–15,0 vienības

Atsvaidzinošs, dzirkstošs, putojošs, ar rauga radītu dūmakainību, tipiska virsrūguša baltalus garša.

| | Kristall Weizen







  Sākotnējais blīvums % | 11,5–12,4 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,9–5,5 |
| Krāsa (EBC) | 7,5–12,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 12,0–16,0 vienības |

Kristall Weizen

Sākotnējais blīvums %

11,5–12,4

Alkohola saturs tilp. %

4,9–5,5

Krāsa (EBC)

7,5–12,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

12,0–16,0 vienības

Dzirkstošs, īpaši putojošs, filtrēts, dzidrs, skaidrs, spēcīgs, izteiktas virsrūguša alus garšas notis, tipisks ar virsrūgšanas paņēmienu gatavots alus.

| | Hefeweizen Hell







  Sākotnējais blīvums % | 11,4–12,6 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,5–5,5 |
| Krāsa (EBC) | 11,0–20,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 12,0–20,0 vienības |

Hefeweizen Hell

Sākotnējais blīvums %

11,4–12,6

Alkohola saturs tilp. %

4,5–5,5

Krāsa (EBC)

11,0–20,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

12,0–20,0 vienības

Labi norūdzis, dabiski dūmakains, tipiska virsrūguša alus garša, putojošs, atsvaidzinošs, dzirkstošs, spēcīgs, daļēji jūtama rauga piegarša, baltalus aromāts.

| | Hefeweizen Dunkel







  Sākotnējais blīvums % | 11,6–12,4 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,5–5,3 |
| Krāsa (EBC) | 29,0–45,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 13,0–16,0 vienības |

Hefeweizen Dunkel

Sākotnējais blīvums %

11,6–12,4

Alkohola saturs tilp. %

4,5–5,3

Krāsa (EBC)

29,0–45,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

13,0–16,0 vienības

Dabiski dūmakains, piesātināts, ar iesala aromātu vai izteiktu iesala garšu, ar virsrūguša alus garšas notīm/raksturu.

| | Märzen







  Sākotnējais blīvums % | 13,2–14,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 5,3–6,2 |
| Krāsa (EBC) | 8,0–32,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 21,0–25,0 vienības |

Märzen

Sākotnējais blīvums %

13,2–14,0

Alkohola saturs tilp. %

5,3–6,2

Krāsa (EBC)

8,0–32,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

21,0–25,0 vienības

Ļoti piesātināts, patīkams, maigs, no senatnīgā Bavārijas alus aromāta līdz iesala aromātam, ļoti vārs rūgtenums.

| | Bockbier







  Sākotnējais blīvums % | 16,2–17,3 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 6,2–8,1 |
| Krāsa (EBC) | 7,5–40,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 18,0–32,5 vienības |

Bockbier

Sākotnējais blīvums %

16,2–17,3

Alkohola saturs tilp. %

6,2–8,1

Krāsa (EBC)

7,5–40,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

18,0–32,5 vienības

Labi norūdzis, garša variē no bagātīgas, piesātinātas, patīkamas, maigas, aromātiskas līdz jaušamai apiņu klātbūtnei, no izsmalcināti rūgtenas līdz izteiktai apiņu garšai un nedaudz pikantām garšas notīm.

| | Doppelbock







  Sākotnējais blīvums % | 18,2–18,7 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 7,2–7,7 |
| Krāsa (EBC) | 44,0–75,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 18,0–28,0 vienības |

Doppelbock

Sākotnējais blīvums %

18,2–18,7

Alkohola saturs tilp. %

7,2–7,7

Krāsa (EBC)

44,0–75,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

18,0–28,0 vienības

Stiprs, spēcīgs, pikanta, piesātināta garša ar izteiktu iesala aromātu.

| | Alkoholfreies Bier







  Sākotnējais blīvums % | 1,0–8,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | < 0,5 |
| Krāsa (EBC) | 4,0–13,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 13,0–29,0 vienības |

Alkoholfreies Bier

Sākotnējais blīvums %

1,0–8,0

Alkohola saturs tilp. %

< 0,5

Krāsa (EBC)

4,0–13,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

13,0–29,0 vienības

Tipisks sauss līdz salds alus, svaigs, bagātīgs, no maiga līdz piesātinātam, skaidrs, dzidrs, krāsa no gaišas līdz zeltaini dzeltenai, garša no viegli pikantas līdz pikantai, no vieglas apiņu klātbūtnes līdz izteiktam apiņu aromātam.

| | Leichtbier







  Sākotnējais blīvums % | 7,5–7,7 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 2,7–3,2 |
| Krāsa (EBC) | 5,5–7,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 24,0–26,5 vienības |

Leichtbier

Sākotnējais blīvums %

7,5–7,7

Alkohola saturs tilp. %

2,7–3,2

Krāsa (EBC)

5,5–7,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

24,0–26,5 vienības

Viegli rūgtena, izsmalcināta garša.

| | Diät Pils







  Sākotnējais blīvums % | 8,5–9,3 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,3–4,9 |
| Krāsa (EBC) | 5,0–6,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 26,0–30,0 vienības |

Diät Pils

Sākotnējais blīvums %

8,5–9,3

Alkohola saturs tilp. %

4,3–4,9

Krāsa (EBC)

5,0–6,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

26,0–30,0 vienības

Zems ogļhidrātu saturs, viegli rūgtena, sausa garša.

| | Schwarz-Bier







  Sākotnējais blīvums % | 11,3 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,8 |
| Krāsa (EBC) | 70,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 17,0 vienības |

Schwarz-Bier

Sākotnējais blīvums %

11,3

Alkohola saturs tilp. %

4,8

Krāsa (EBC)

70,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

17,0 vienības

Izsmalcināti pikants iesala aromāts.

| | ICE-Bier







  Sākotnējais blīvums % | 11,2 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 4,9 |
| Krāsa (EBC) | 6,5 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 20,0 vienības |

ICE-Bier

Sākotnējais blīvums %

11,2

Alkohola saturs tilp. %

4,9

Krāsa (EBC)

6,5 vienības

Rūgtvielas (EBU)

20,0 vienības

Harmonisks, pilnīgs, piesātināts.

| | Nähr-/Malzbier







  Sākotnējais blīvums % | 12,3–12,7 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 0,0–1,2 |
| Krāsa (EBC) | 65,0–90,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 8,0–15,0 vienības |

Nähr-/Malzbier

Sākotnējais blīvums %

12,3–12,7

Alkohola saturs tilp. %

0,0–1,2

Krāsa (EBC)

65,0–90,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

8,0–15,0 vienības

Zems alkohola saturs, ļoti viegls raudzējums, ar iesala garšu, pikants, viegli jaušama apiņu klātbūtne.

| | Oktoberfestbier







  Sākotnējais blīvums % | 13,6–14,0 |
| --- | --- | --- |
| Alkohola saturs tilp. % | 5,3–6,6 |
| Krāsa (EBC) | 6,0–28,0 vienības |
| Rūgtvielas (EBU) | 16,0–28,0 vienības |

Oktoberfestbier

Sākotnējais blīvums %

13,6–14,0

Alkohola saturs tilp. %

5,3–6,6

Krāsa (EBC)

6,0–28,0 vienības

Rūgtvielas (EBU)

16,0–28,0 vienības

Gaišs, zeltains, dzintarkrāsā vai tumšs, no piesātināta, īpaši pilnīga, maiga vai iesalam raksturīga aromāta līdz nedaudz jaušamai apiņu klātbūtnei ar ļoti vieglu rūgtenumu vai spēcīgu, nedaudz saldenu garšu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Ūdeni, ko izmanto Minhenes alus darītavas, iegūst no Minhenes grants līdzenuma (Münchener Schotterebene) dziļurbuma akās, kuras atrodas Minhenes pilsētas teritorijā un no kurām daudzas ir tik dziļas, ka sniedzas līdz terciārā perioda slāņiem.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visam “Münchner Bier” jeb Minhenes alus ražošanas procesam jānotiek Minhenes pilsētas teritorijā.

Minhenes alus ražošanas process sākas ar iesala malšanu un iejavošanu un beidzas ar pēcraudzēšanu, kuras laikā jaunalus dabiski bagātinās ar ogļskābo gāzi un “nogatavojas”, iegūstot šķirnei raksturīgo garšu.

Tas pats attiecas uz visu – gan ar apakšrūgšanas, gan virsrūgšanas paņēmienu gatavota – bezalkoholiskā Minhenes alus ražošanas procesu. Taču atkarībā no ražošanas paņēmiena šajā procesā izmanto arī vakuuma destilāciju un iztvaicēšanu vai priekšlaicīgu raudzēšanas posma pabeigšanu.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Alus marķēšanā izmanto produkta nosaukumu “Münchener Bier” vai “Münchner Bier” kopā ar kādu no 3.2. punktā minētajām alus šķirnēm.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Minhenes pilsētas teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Minhenes alus darītavas jau gadsimtiem ilgi, trešām personām neiebilstot, ir izmantojušas apzīmējumu “Münchener Bier”. Senās tradīcijas cita starpā apliecina fakts, ka hercoga Ludviga Stingrā (Ludwig der Strenge) reģistrā (Urbar) jau 1280. gadā ir reģistrēti Minhenes aldaru naudā un graudā veiktie maksājumi (sk. Heckhorn/Wiehr“München und sein Bier”, Minhene, 1989, vai Dr. Karin HACKEL-STEHR doktora disertāciju (kā iepriekš saistībā ar 4. punktu), kā arī Sedlmayr/Grohsmann“Die “prewen‘ Münchens‘, Nirnberga, 1969, kuru fragmenti pievienoti pielikumā. Sk. arī Dr. Christine RÄDLINGER piemiņas publikāciju “125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V”, 1996).

Laikraksta “Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. gada 17. augusta numura 1928. lappusē teikts, ka Bavārijā ražo bezalkoholisku alu. Tā paša laikraksta 1898. gada 9. jūlija numura 1590. lappusē minēts, ka bezalkoholisku alu ražo Minhenē. Šajā rakstā stāstīts par lūgumu, ko iesniedzis Minhenes Praktische Brauerschule īpašnieks Karls MIHELS (Karl MICHEL), kurš vēlējies laist tirgū bezalkoholisku alu (sk. Christian SCHÄDER“Münchener Braueindustrie 1871-1945” 105. lpp.). Lai gan šo lūgumu tolaik noraidīja, bezalkoholiskais alus Minhenē netika aizmirsts, jo īpaši tāpēc, ka abu pasaules karu un pēckara laika spiedīgajos apstākļos izejvielu trūkuma dēļ aldariem, kā zināms, nācās ražot alu ar zemu alkohola saturu. Katrā ziņā bezalkoholiskā alus un bezalkoholiskā baltalus ražošana Minhenes alus darītavās ir atsākusies vismaz kopš 1986. gada.

5.2.   Produkta specifika:

Patērētāju priekšstatos Minhenē ražotam alum ir īpaša reputācija un visaugstākā kvalitāte.

Kvalitātes pamatā ir ne vien 1487. gada Minhenes Alus tīrības likums, kas pieņemts 29 gadus pirms 1516. gadā pasludinātā Bavārijas Alus tīrības likuma, bet jo īpaši fakts, ka alus ražošanā izmantojamo ūdeni Minhenes alus darītavas iegūst no Minhenes grants līdzenumā (Münchner Schotterebene) ierīkotām dziļurbuma akām. Šīs akas, kas sniedzas līdz terciārā perioda slāņiem, dažviet ir pat 250 m dziļas.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Minhenes apkaimē iedzīvotāju ciešās saites ar Minhenes alu un ar tām saistītā Minhenē darītā alus reputācija sakņojas Minhenes senajās alus brūvēšanas tradīcijās un vēsturiskās sakarībās. Alus darīšanas apjomam ievērojami pieaugot, Minhenes alus vispirms kļuva slavens vietējā, tad valsts un, visbeidzot, starptautiskā mērogā.

Minhenē alus bijis iecienīts kopš senseniem laikiem. Jau tālajā 815. gadā Historia Frisingensis manuskriptā “Kozrah” ir stāstīts par to, kā Augšfēringas (Oberföhring) Sv. Jāņa baznīca tika iznomāta diakonam Huwetzi, kam katru gadu kā “Gilt” (nodoklis) bija jāsūta doma kapitulam vezums ar alu.

Minhenes pilsētas 1280. gada reģistrā (Salbuch) atrodamas ziņas, ka jau tad Minhenes pilsoņiem tika piešķirtas alus brūvēšanas tiesības.

Hercogs Stefans II 1372. gadā reformēja alus darīšanas tiesības un ar pirmo alus darīšanas hartu atļāva ikvienam vienkāršās tautas pārstāvim, “ja viņš to vēlējās”, brūvēt Greußing (tas, visticamāk, bija no alus darīšanas blakusproduktiem ražots alus ar zemu blīvumu). Ievērības cienīgs ir fakts, ka personas, kam šīs tiesības bija piešķirtas, tās varēja pārdot un atstāt mantojumā.

Cenšoties panākt to, lai dzēriens ilgāk saglabātos svaigs, 14. un 15. gadsimtā alum plaši pievienoja visdažādākās vielas, no kurām dažas bija indīgas. Tāpēc Minhenes maģistrāts ap 1453. gadu pieņēma Alus noteikumus, saskaņā ar kuriem alu un Greußing bija atļauts vārīt un brūvēt tikai no “miežiem, apiņiem un ūdens, nepievienojot nevienu citu sastāvdaļu”. Šie noteikumi bija pirmā alus tīrības likuma aizsākums.

Bavārijas hercogs Albrehts IV 1487. gada 30. novembrī Minhenē publicēja nedaudz grozītu alus noteikumu tekstu, nosaucot to par Minhenes Alus tīrības likumu. Kopš tā laika bija atļauts pasniegt tikai alu, kas vārīts no miežiem, apiņiem un ūdens. Pēc šā likuma spēkā stāšanās bija jāveic arī obligātas, mūsdienu kvalitātes kontrolei līdzīgas alus pārbaudes. Tādējādi ap 15. gadsimta beigām pirmo reizi tika pārbaudīta pārtikas produkta kvalitāte. Minhenes alus panākumu un reputācijas stūrakmens ir Minhenes Alus tīrības likums, kas nodrošina, ka tiek ražots tikai augstas kvalitātes alus.

Hercogs Georgs Bagātais (Georg der Reiche) 1493. gadā izdeva līdzīgu alus tīrības likumu Lejasbavārijā. Pēc viņa nāves un Landshutas mantojuma kara Albrehta IV dēli Bavārijas hercogi Vilhelms IV un Ludvigs X 1516. gadā izsludināja Minhenes Alus tīrības likumu, kas bija gandrīz identisks Bavārijas Alus tīrības likumam. Šis likums tika vairākkārt grozīts, līdz tas 1906. gadā kļuva par Vācijas Alus tīrības likumu un pašreizējo pagaidu Alus likumu. Tādējādi Minhenes Alus tīrības likums joprojām ir spēkā.

Gadsimtu gaitā Minhenes alus labā slava izplatījās arvien plašāk. Piemēram, 16. gadsimtā tas ieguva plašāku atzinību, pateicoties kučieriem un vezumniekiem, kas pie alus darītavām varēja atpūtināt zirgus. Laika gaitā alus darītavu skaits pieauga tiktāl, ka uz aptuveni 250 iedzīvotājiem bija viens alus brūzis.

Minhenes iedzīvotāji ir tik ļoti pieķērušies savam alum, ka tā vārdā ir gatavi iziet ielās. Piemēram, 1844. gadā, kad alus cena negaidīti pieauga no 6 līdz 6,5 kreiceriem, sākās alus nemieri. Savukārt 1995. gada maijā aptuveni 25 000 cilvēku izgāja ielās, lai protestētu pret tiesas lēmumu, saskaņā ar kuru Minhenes alus dārzi būtu jāslēdz plkst. 21.30.

Protams, gan alus dārziem, gan Oktoberfest un pilsētas restorāniem ir bijusi sava loma Minhenes alus reputācijas nostiprināšanā visā pasaulē.

Runājot par īstajiem alus dārziem, jāpiemin Minhenes iedzīvotāju izslavētās tiesības jeb iemīļotā tradīcija, dodoties uz alus dārziem, kurus agrāk mēdza dēvēt par alus pagrabiem, ņemt līdzi savu ēdienu.

Lai gan neko līdzvērtīgu panākt nav izdevies, daudzi cenšas kopēt arī Oktoberfest, kas pirmo reizi tika sarīkoti 1810. gadā zirgu skriešanās sacensību laikā. Pašlaik visā pasaulē notiek vairāk nekā 2 000Oktoberfeste. Oktoberfest un tā alus ar nosaukumu Oktoberfestbier, ko drīkst ražot tikai Minhenes alus darītavas, arī palīdz vairot Minhenes alus labo slavu visā pasaulē. Lai nobaudītu pasaulslaveno alu, parasti uz Minhenes Oktoberfest katru gadu ierodas vairāk nekā seši miljoni viesu. Oktoberfest ar tā Oktoberfestbier ir Minhenes alus zvaigžņu stunda. Landgericht München (Minhenes reģionālā tiesa) reiz pat ir pasludinājusi Oktoberfest par “Minhenes alus svētkiem”.

Runājot par pilsētas alus krogiem, pietiek nosaukt tikai pasaulslaveno Hofbräuhaus. Pats par sevi saprotams, ka tiklab dziesma “In München steht ein Hofbräuhaus...”, kā šis krogs ir padarījuši Minhenes alu slavenu visā pasaulē.

Minhenes alus slavu ir palīdzējusi kaldināt ne vien tā vēsture, bet arī tehniski jauninājumi.

Minhenes aldari 19. gadsimtā sāka būvēt pamatīgas ledus mājas un pagrabus. Tām uzstādītās tehniskās prasības bija tik sarežģītas, ka Königliche Baugewerkeschule sāka piedāvāt alus pagrabu projektēšanas kursus.

Karls fon Linde (Carl von Linde) 1873. gadā Minhenes alus darītavai Spatenbrauerei uzbūvēja pasaulē pirmo dzesēšanas mašīnu. Tas bija ievērojams sasniegums, jo dzesēšanas mašīna neatkarīgi no laikapstākļiem un āra temperatūras pirmo reizi ļāva pastāvīgi ražot nemainīgi augstas kvalitātes alu vajadzīgajā daudzumā.

Ap 1900. gadu Minhenes alus darītava Hackerbrauerei uz diviem holandiešu kuģiem, ko tā izmantoja, lai eksportētu Minhenes alu un tā labo slavu uz ārvalstīm, saskaņā ar Lindes sistēmu bija pat ierīkojusi kravas telpas alus atvēsināšanai.

Turklāt katrai Minhenes alus darītavai kopš 19. gadsimta ir piederējis pašai savs refrižeratorvagonu parks, kurā bija līdz 90 dzelzceļa vagoniem, ko tās izmantoja, lai nogādātu savus produktus uz tālākām tirdzniecības vietām. Šos refrižeratorvagonus, kas vienlaikus bija alus darītavu reklāmas līdzekļi, varēja izmantot visā Eiropas dzelzceļa tīklā, kas tolaik ievērojami paplašinājās. Tomēr reklāmas iespējas nebija būtiskākā vagonu priekšrocība, daudz svarīgāka bija iespēja saglabāt alus kvalitāti. Tas bija milzu solis uz priekšu alus uzglabāšanas laika pagarināšanā. Augstas kvalitātes Minhenes alus tika eksportēts un to varēja baudīt ārvalstīs, un tas palīdzēja vairot šā dzēriena labo slavu. Eksporta rādītāji, kas tajā laikā nepārtraukti pieauga, apliecina, ka Minhenes alus bija iekarojis atzinību.

Lai spētu nodrošināt pastāvīgu temperatūru un nemainīgi augstus ražošanas standartus, daudzas Minhenes alus darītavas 19. gadsimtā enerģijas ražošanai sāka izmantot tvaika dzinējus. Lai risinātu ar tvaika dzinēju izmantošanu saistītos drošības jautājumus un tehniskās problēmas, ar Minhenes alus darītavu līdzdalību tika nodibināta “Dampfkessel-Revisionsverein” (Tvaika katlu uzraudzības asociācija). Šī asociācija ir kļuvusi par mūsdienu pasaulē labi pazīstamo “Technischer Überwachungsverein” (Tehniskās uzraudzības asociāciju). Minhenes alus darītavu izpratne par drošību vairoja tiklab alus darītavu, kā tajās ražotā alus labo reputāciju.

Zinātnisku metožu izstrādi 19. gadsimtā papildināja alus darīšanas nodaļu izveide lauksaimniecības skolās, universitātēs un privātās izmēģinājumu un mācību iestādēs. Ievērojams jaunums bija arī specializētu, alus darīšanai veltītu publikāciju parādīšanās. Šo izstrāžu centrs bija Minhene, ko no šā laika var uzskatīt par universitātes pilsētu, kura cieši saistīta ar alus darīšanu. München-Weihenstephan tehniskās universitāte Alus darīšanas tehnoloģijas fakultāte un Doemens institūts līdz šai dienai ir vadošās mācību iestādes, kurās zināšanas apgūst aldari un alus darīšanas tehnologi, kas vēlāk strādā visās pasaules malās.

Kā redzams, pēdējos 550 gados Minhenes alus slava un reputācija Vācijā un citās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir pastāvīgi augusi. Pēdējos 30 gados pieaugušie eksporta apjomi, jo īpaši slavenā Oktoberfestbier (šo nosaukumu saviem produktiem ir tiesīgas izmantot tikai Minhenes alus darītavas) eksporta pieaugums, komentārus neprasa. Oktoberfest visā pasaulē ir pazīstams kā Minhenes alus svētki. Pateicoties svētku gājienam (Trachten- und Schützenzug), atklāšanas ceremonijai un ikdienas reportāžām no Oktoberfest teltīm, Minhenes alu pazīst teju katrs iedzīvotājs. Saistībā ar sporta sponsorēšanu, piemēram, atbalstu Vācijas nacionālajai bobsleja komandai un sporta pasākumiem Olympiahalle arēnā, nosaukums “Münchener Bier” ir bijis redzams televizoru ekrānos visā pasaulē. Pēdējās desmitgadēs radio, televīzija un jo īpaši internets ir palīdzējuši iepazīt Minhenes alu arvien lielākam skaitam cilvēku daudzās un dažādās valstīs, kur šis dzēriens tiek aktīvi apspriests tiešsaistes forumos un fanu klubos. Minhenes alus darītavu tīmekļa vietnes regulāri apmeklē interneta lietotāji no visas pasaules.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

“Markenblatt”, 11. sējums, 2010. gada 19. marts, 7.a–bb daļa, 4250. lpp.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 16.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 140/18

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 140/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“WACHAUER MARILLE”

EK Nr.: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| — | ☒ | Marķēšana |
| — |  | Valsts prasības |
| — | ☒ | Citur (Pārbaudes iestāde) |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—



Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

—

☒

Marķēšana

—



Valsts prasības

—

☒

Citur (Pārbaudes iestāde)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

☒

Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

3.1.   Produkta apraksts:

Apraksts ir papildināts un precizēts.

Tie ir augļi, kas pieder pie kategorijām “Kegelmarillen” (konusveida aprikozes), “Ovalmarillen” (ovālās aprikozes) (jeb “Rosenmarillen” (rožu aprikozes)) un “Ananasmarillen” (ananasu aprikozes), kuras laikposmā no 1900. līdz 1960. gadam tradicionāli selekcionējuši un stādījuši Vahavas (Wachau) reģiona aprikožu audzētāji un vietējās aprikožu stādaudzētavas; visvairāk audzētā šķirne ir reģionam raksturīgā šķirne “Klosterneuburger”, kas pieder pie kategorijas “Kegelmarille”.

“Kegelmarillen” augļi ir vidēji lieli, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 45–60 g, īpatnējais svars parasti pārsniedz 1,0. Aprikozei ir koniska vai nosmailināta forma. Mizas pamatkrāsa medus dzeltena, puse vai vairāk nekā puse augļa ir iesārta, uz mizas bieži redzami brūni vai sarkani punktiņi.

Galvenās pazīmes: vienpusēji koniska forma, piesātināts sārtojums. Mīkstuma krāsa no vienmērīgi oranžas līdz sarkanīgi oranžai, mīkstums stingrs un sulīgs, nekļūst miltains.

“Ovalmarillen” (jeb “Rosenmarillen”) augļi ir vidēji līdz lieli, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 40–65 g, īpatnējais svars parasti nesasniedz 1,0. Aprikozes ir ovālas vai izteikti apaļas ar vidēji noapaļotu vaigu. Miza oranži dzeltena, nedaudz samtaina, saules pusē vienmēr līdz pusei piesārtusi, bieži ar sarkaniem punktiņiem. Galvenās pazīmes: ovāla forma un oranži dzeltena pamatkrāsa ar pievilcīgu sārtojumu.

“Ananasmarillen” augļu izmērs variē no “Knödelmarille” (klimpveida aprikoze) līdz lielās parastās aprikozes izmēram, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 30–70 g, īpatnējais svars ir aptuveni 1,0. Aprikozes ir izteikti apaļas. Miza samtaina, vidēji dzeltena, bieži ar vieglu sārtojumu vai sarkaniem punktiņiem.

Galvenās pazīmes: apaļi augļi aprikožu dzeltenā krāsā ar tikko jaušamu sārtojumu vai bez tā.

“Wachauer Marille” jeb Vahavas aprikozes izceļas ar augstu pektīna, skābju un cukura saturu.

Pamatojums

Vienmēr ir uzskatīts, ka Vahavas aprikožu unikālā kvalitāte izveidojusies tiklab reģiona klimata un augsnes, kā vairāk nekā 100 gadu ilgo audzēšanas tradīciju ietekmē. Tāpēc tikai tās aprikožu šķirnes, ko “no aptuveni 1900. gada (no 1900. līdz 1960. gadam) tradicionāli ir selekcionējuši un stādījuši Vahavas aprikožu audzētāji un vietējās aprikožu stādaudzētavas”, ir aprakstītas kā aprikozes ar neatkārtojamu garšu un smaržu, un tām ir piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums. Specifikācijā ir daļēji saglabāts sākotnējais teksts un daļēji ieviesti papildinājumi, lai pilnīgi skaidri noteiktu, ka par Vahavas aprikozēm drīkst saukt tikai tās aprikožu šķirnes, kas attiecīgajā laikposmā ir audzētas noteiktajā apgabalā un pieder pie norādītajām kategorijām. “Jaunās” (piemēram, Francijas un Kalifornijas) šķirnes, kuras kopš neilga laika audzē nelielās platībās, nav salīdzināmas ar reģionam tipiskajām tradicionālajām šķirnēm. Tāpēc apraksts precizēts, lai patērētāji turpinātu saņemt gaidīto produkta kvalitāti un tiktu saglabātas Vahavas aprikožu specifiskās īpašības un labā reputācija.

3.2.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Līdzšinējā informācija jāprecizē un jāpapildina ar divām pašvaldībām.

Wachau-Mautern-Krems reģions. Tas atrodas Waldviertel reģiona dienvidu malā un stiepjas gar Donavu līdz Dunkelsteinerwald ziemeļu daļai. Vahavas aprikožu audzēšanas apgabals aptver šādu pašvaldību teritoriju: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald un Weißenkirchen.

Pamatojums

Pašvaldību saraksts (izņemot Schönbühel-Aggsbach un Emmersdorf pašvaldību) jau ir iekļauts sākotnējā pieteikuma aprakstošajā daļā, tāpēc kopsavilkumā tas norādīts tikai precizēšanas nolūkā. Schönbühel-Aggsbach un Emmersdorf pašvaldība, kas sarakstā iekļautas no jauna, līdz pieteikuma iesniedzējas iestādes reorganizācijai neietilpa tās kompetencē un pārziņā esošajā teritorijā, tāpēc sākotnējā pieteikumā nebija minētas. Taču to iekļaušana atļautajā audzēšanas apgabalā ir pamatota, jo abas pašvaldības atrodas Vahavas reģionā un tajās ir tādas pašas aprikožu audzēšanas tradīcijas un īpaši klimatiskie apstākļi kā pārējās sarakstā iekļautajās pašvaldībās.

3.3.   Izcelsmes apliecinājums:

Tā kā izcelsmes apliecinājums specifikācijā iepriekš nav minēts, tajā būtu lietderīgi iekļaut informāciju par produkta izsekojamību.

Produkta izsekojamību nodrošina šādi pasākumi:

| — | audzēšanas apgabalu uzskaite, |
| --- | --- |

—

audzēšanas apgabalu uzskaite,

| — | audzējamo šķirņu uzskaite, |
| --- | --- |

—

audzējamo šķirņu uzskaite,

| — | iegūtās ražas uzskaite, |
| --- | --- |

—

iegūtās ražas uzskaite,

| — | novākto ACVN aprikožu uzglabāšana atsevišķi no aprikozēm bez ACVN (atsevišķi no citiem produktiem) un vākšanas tvertņu marķēšana. |
| --- | --- |

—

novākto ACVN aprikožu uzglabāšana atsevišķi no aprikozēm bez ACVN (atsevišķi no citiem produktiem) un vākšanas tvertņu marķēšana.

3.4.   Ražošanas metode:

Teikumā “Stādāmo materiālu audzē vai nu vietējās stādaudzētavas, vai paši audzētāji” ir svītrots vārds “vietējās”.

Pamatojums

Vārda “vietējās” svītrošana šķirnes īpašības neietekmē. Tas nozīmē tikai to, ka stādāmā materiāla audzēšanā var iesaistīt arī stādaudzētavas, kas atrodas ārpus reģiona.

Teikums “Izmantojamie mātesaugi ir aprikožu sējeņi, Kaukāza plūmes un dažādas citas plūmes, kas īpaši pielāgotas reģiona augsnes apstākļiem” ir aizstāts ar šādu:

“Izmantojamie mātesaugi ir aprikožu sējeņi, Kaukāza plūmes un citas piemērotas Prunus ģints sugas, kas īpaši pielāgotas reģiona augsnes apstākļiem”.

Pamatojums

Tā kā aprikožu audzētāji pastāvīgi meklē labākus mātesaugus, šiem centieniem nebūtu jāaprobežojas ar dažām plūmēm, audzētājiem vajadzētu būt iespējai eksperimentēt ar visām Prunus ģints sugām, izmantojot tās pēc saviem ieskatiem.

Prunus

Teikums “Metru garo mātesaugu apgriež, veidojot apaļu, piramidālas vai kausveida formas vainagu (stādīšanas attālumi 5–7 m × 4–6 m, 250–500 koku uz hektāru)” ir aizstāts ar šādu:

“Apgriežot veido apaļas (piramidālas vai kausveida) formas vainagu; veido arī plakanus vainagus”.

Pamatojums

Tā kā piramidālas un kausveida formas vainagi ir apaļo vainagu veidi, norādot tos iekavās aiz vārda “apaļas”, teikums kļūst skaidrāks. Lai izmantotu priekšrocības, ko var sniegt audzēšanas prakses iespējamā racionalizācija, ir atļauta arī plakanu vainagu veidošana (piemēram, dzīvžogu veida stādījumos), jo īpaši tāpēc, ka tas, vai koka zari veido apaļas vai plakanas formas vainagu, neietekmē augļu kvalitāti. Turklāt frāze “metru garo mātesaugu” un teksts iekavās “(stādīšanas attālumi 5–7 m × 4–6 m, 250–500 koku uz hektāru)” ir svītroti. Līdz šim izmantoto samērā lielo stādīšanas attālumu dēļ bija vajadzīgi spēcīgi mātesaugi, lai aizpildītu pieejamo vietu ar platvainaga kokiem, kuru augstums bija 8 m un vairāk. Papildu faktors, kura dēļ koki sasniedza lielu augstumu, bija metru augstais mātesaugs. Ja koki ir tik augsti, tiek ļoti apgrūtināti agrotehniskās kopšanas darbi, piemēram, zaru apgriešana, bet jo īpaši ražas novākšana (augļi jāvāc vairākas reizes). Lai audzētu nedaudz zemākus kokus ar mazāku vainagu, mātesaugiem nav jābūt tik robustiem, tāpēc stādīšanas attālumi var būt mazāki. Mūsdienās vairs netiek audzētas papildkultūras (piemēram, kartupeļi), ko ilgu laiku audzēja aprikožu dārzos un kam augsti koki nāca par labu. Tas, ka stādīšanas attālumi nebūs stingri noteikti, kvalitāti, visticamāk, neietekmēs.

Pamatnostādnes par kontrolētu, daļēji dabisku augļu koku audzēšanu Austrijā, kas izklāstītas 9. pielikumā (aprakstošā daļa), vairs nav spēkā. Tāpēc teikums, kurā ir atsauce uz šīm pamatnostādnēm (“Kokus audzē un kopj saskaņā ar noteiktajām integrētās zemkopības metodēm”) ir aizstāts ar šādu:

“Kokus audzē un kopj tā, lai iegūtu augstas kvalitātes aprikozes, ievērojot ilgtspējīgas lauksaimniecības praksi”.

Sākotnējā pieteikuma iesniegšanas laikā ÖPUL atbalsta programmā (Austrijas programma videi draudzīgas ekstensīvas lauksaimniecības veicināšanai, ievērojot dabas aizsardzības prasības) bija iekļauta integrētā augļu ražošanas sistēma, kurā bija paredzētas platībatkarīgas piemaksas un kurai katru gadu tika atjauninātas pamatnostādnes. Pašlaik ÖPUL programma un līdz ar to ikgadēja pamatnostādņu izdošana tuvojas nobeigumam, un ir skaidrs, ka daži pamatnostādņu noteikumi Vahavas aprikožu audzēšanu nav ietekmējuši labvēlīgi. Kā piemēru var minēt atbalsta nosacījumu dārzos saglabāt “augu segu”: peļveidīgo grauzēju masveida savairošanās ir bijusi par cēloni koku bojāejai ievērojamos apjomos, kā arī dzinumu atmiršanai. Atskatoties uz aprikožu audzēšanu pagājušajā gadsimtā, redzams, ka tradicionāli zeme bija bez augu segas, jo uz kailas zemes peļveidīgie grauzēji neuzturas. Pēdējos 2 gadu desmitos, pateicoties mehanizācijai, ir kļuvis iespējams ražas novākšanas laikā nodrošināt augsnes segumu, līdz ar to zeme ir stingra arī tad, ja ražas laikā līst. Pēc ražas novākšanas augsni atkal apstrādā, tas ir svarīgs pasākums, kas uzlabo aprikožu koku apgādi ar barības vielām arī tad, ja augustā valda liels sausums. Saskaņā ar līdzšinējo integrēto programmu šāda augsnes apstrāde nebija iespējama.

ÖPUL

ÖPUL

Turklāt vispārējās normatīvās prasības, kas attiecas uz lauksaimniecisko ražošanu Austrijā (laba lauksaimniecības prakse), paredz, ka pārtikas ražošanā attiecībā uz patērētājiem un vidi jānodrošina visaugstākais drošības līmenis. Ar šo noteikumu ievērošanu pietiek, lai novērstu jebkādu kvalitātes pazemināšanos.

Teikums “No jūlija sākuma dārzos saglabā augu segu, lai ražas laikā zeme būtu stingra” ir svītrots, jo produktu īpašības tas neietekmē.

Ir svītrota šāda rindkopa: “Kaitēkļi un slimības nav izplatīta problēma, tāpēc to apkarošanas pasākumi jāveic tikai laiku pa laikam. Lielākajā daļā augļu dārzu augu aizsardzības pasākumus vispār neveic. Aizsardzībai pret mazo salnas sprīžmeti no oktobra beigām var lietot līmes jostas. Mizgraužus ķer spirta slazdos. Aprikožu augļus kaitēkļi neapdraud. Ķīmisko nezāļu apkarošanu parasti neizmanto, un tā nav nepieciešama.”

Pamatojums

Jaunu kaitēkļu un slimību parādīšanās liek veikt regulārus apkarošanas pasākumus. Nesen gūta pieredze liecina, ka gan ķīmiskā, gan mehāniskā nezāļu apkarošana labvēlīgi ietekmē ražu, jo ļauj labāk apgādāt kokus ar barības vielām un ūdeni.

Teikums “70 % ražas pārdod ar augļu ražotāju kooperatīvu un tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, bet aptuveni 30 % realizē tiešajā tirdzniecībā saimniecībās un ceļmalās” ir aizstāts ar šādu:

“Tiešā tirdzniecība saimniecībās un ceļmalās ir galvenais noieta kanāls. Produkciju laiž tirgū un pārdod arī pēc apstrādes un pārstrādes.”

Pamatojums

Noieta kanāli ir attīstījušies tā, ka patlaban lielāko daļu ražas realizē tiešajā tirdzniecībā saimniecībās un ceļmalās, kamēr agrāk 70 % ražas pārdeva ar augļu ražotāju kooperatīvu un tirdzniecības uzņēmumu starpniecību.

3.5.   Marķēšana:

Marķēšana:

Teikums “Visas pārdošanā esošās kastītes marķē ar vienādām etiķetēm” ir svītrots.

Pamatojums

Lai saglabātu patērētāju interesi un veidotu atbilstošu produkta tēlu, iepakojums, reklāmas materiāli un citi produkta “vizuālās identitātes” līdzekļi pastāvīgi jāpielāgo. Prasība izmantot standarta etiķetes ir atcelta, lai būtu iespējams elastīgāk pielāgoties tirgus prasībām.

3.6.   Pārbaudes iestāde:

Pārbaudes iestāde:

Pārbaudes iestāde veic kontroli, pamatojoties uz produktu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu standarta kontroles programmu un produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Wachauer Marille” kontroles plānu, ko pārbaudes iestāde izstrādājusi produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Wachauer Marille” kontroles vajadzībām, konkretizējot standarta kontroles programmu.

| SGS Austria Controll-Co. GmbH |
| --- |
| Diefenbachgasse 35 |
| 1150 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tel. +43 151225670 |
| Fakss +43 151225679 |
| E-pasts: sgs.austria@sgs.com |

SGS Austria Controll-Co. GmbH

SGS Austria Controll-Co. GmbH

Diefenbachgasse 35

Diefenbachgasse 35

1150 Wien

1150 Wien

ÖSTERREICH

ÖSTERREICH

Tel. +43 151225670

Fakss +43 151225679

E-pasts: sgs.austria@sgs.com

Pamatojums

Tiesību aktu grozījumi, kas cita starpā attiecas uz produktu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu kontroli, paredz federālās zemes pārvaldes veiktu kontroli aizstāt ar apstiprinātu privātu pārbaudes iestāžu veiktu kontroli.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“WACHAUER MARILLE”

“WACHAUER MARILLE”

EK Nr.: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

EK Nr.: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

Nosaukums:

“Wachauer Marille”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Dalībvalsts vai trešā valsts:

Austrija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

Produkta veids:

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Tie ir augļi, kas pieder pie kategorijām “Kegelmarillen” (konusveida aprikozes), “Ovalmarillen” (ovālās aprikozes) (jeb “Rosenmarillen” (rožu aprikozes)) un “Ananasmarillen” (ananasu aprikozes), kuras laikposmā no 1900. līdz 1960. gadam tradicionāli selekcionējuši un stādījuši Vahavas (Wachau) reģiona aprikožu audzētāji un aprikožu stādaudzētavas.

Wachau

Visvairāk audzētā šķirne ir reģionam raksturīgā šķirne “Klosterneuburger”, kas pieder pie kategorijas “Kegelmarille”.

“Kegelmarillen” augļi ir vidēji lieli, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 45–60 g, īpatnējais svars parasti pārsniedz 1,0. Aprikozei ir koniska vai nosmailināta forma. Mizas pamatkrāsa medus dzeltena, puse vai vairāk nekā puse augļa ir iesārta, uz mizas bieži redzami brūni vai sarkani punktiņi.

Galvenās pazīmes: vienpusēji koniska forma, piesātināts sārtojums. Mīkstuma krāsa no vienmērīgi oranžas līdz sarkanīgi oranžai, mīkstums stingrs un sulīgs, nekļūst miltains.

“Ovalmarillen” (jeb “Rosenmarillen”) augļi ir vidēji līdz lieli, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 40–65 g, īpatnējais svars parasti nesasniedz 1,0. Aprikozes ir ovālas vai izteikti apaļas ar vidēji noapaļotu vaigu. Miza oranži dzeltena, nedaudz samtaina, saules pusē vienmēr līdz pusei piesārtusi, bieži ar sarkaniem punktiņiem. Galvenās pazīmes: ovāla forma un oranži dzeltena pamatkrāsa ar pievilcīgu sārtojumu.

“Ananasmarillen” augļu izmērs variē no “Knödelmarille” (klimpveida aprikoze) līdz lielās parastās aprikozes izmēram, vidēji lielas ražas augļu caurmēra svars ir 30–70 g, īpatnējais svars ir aptuveni 1,0. Aprikozes ir izteikti apaļas. Miza samtaina, vidēji dzeltena, bieži ar vieglu sārtojumu vai sarkaniem punktiņiem.

Galvenās pazīmes: apaļi augļi aprikožu dzeltenā krāsā ar tikko jaušamu sārtojumu vai bez tā.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

—

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Wachau-Mautern-Krems reģions. Tas atrodas Waldviertel reģiona dienvidu malā un stiepjas gar Donavu līdz Dunkelsteinerwald ziemeļu daļai. Vahavas aprikožu audzēšanas apgabals aptver šādu pašvaldību teritoriju: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald un Weißenkirchen.

Wachau-Mautern-Krems

Waldviertel

Dunkelsteinerwald

Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald

Weißenkirchen

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Dažādu klimatu (Panonijas un Waldviertel klimats, Donavas tiešais tuvums) mijiedarbība un dienas un nakts temperatūras lielās atšķirības tieši aprikožu nogatavošanās laikā. Nosaukums “Marille” dokumentos minēts jau ap 1509. gadu. Aprikožu augļu kā komerciālas kultūras plaša mēroga audzēšana Vahavas reģionā (vienlaikus ar vīna un linu ražošanu) sākās ap 1890. gadu, kad tika selekcionētas īpašas šķirnes un atlasīti piemērotākie mātesaugi. No tā laika aprikožu audzēšana tradicionāli ir bijusi svarīga reģiona tautsaimniecības nozare. Pavasara ainavā dominē ziedoši aprikožu koki, tāpēc aprikožu audzēšanai ir ļoti liela loma Vahavas reģiona tūrisma attīstībā.

Waldviertel

5.2.   Produkta specifika:

Produkta specifika:

Augļu garša un smarža, augsts pektīna, skābju un cukura saturs.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Wachauer Marille” jeb Vahavas aprikožu unikālā kvalitāte izveidojusies tiklab reģiona klimata un augsnes, kā vairāk nekā 100 gadu ilgo audzēšanas tradīciju ietekmē. Īpašais klimats tieši ietekmē augļu garšas, smaržas un sastāva veidošanos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

---