# Uradni list L 99/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 99 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6119. april 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 99

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6119. april 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Spremembe Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi zvezkov TIR (Konvencija TIR, 1975) | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2018/588 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede 1-metil-2-pirolidona (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2018/589 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede metanola (
  1
  ) | 7 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/590 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije | 10 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/591 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije | 11 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/592 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju luksemburških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev | 12 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/593 z dne 16. aprila 2018 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 14 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/594 z dne 13. aprila 2018 o identifikaciji 1,2 anhidrida benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrida trimelitne kisline) (TMA) kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 2112)

   (
  1
  ) | 16 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Spremembe Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi zvezkov TIR (Konvencija TIR, 1975)

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2018/588 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede 1-metil-2-pirolidona (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (EU) 2018/589 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede metanola (
  1
  )

1

7

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/590 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

10

*

Sklep Sveta (EU) 2018/591 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

11

*

Sklep Sveta (EU) 2018/592 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju luksemburških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev

12

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/593 z dne 16. aprila 2018 o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

14

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/594 z dne 13. aprila 2018 o identifikaciji 1,2 anhidrida benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrida trimelitne kisline) (TMA) kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 2112)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 2112)

1

16

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 94/17/COL z dne 31. maja 2017 o zaključku formalnega postopka preiskave pravila o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 (Norveška) [2018/595] | 18 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 94/17/COL z dne 31. maja 2017 o zaključku formalnega postopka preiskave pravila o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 (Norveška) [2018/595]

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/1

---

Spremembe Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi zvezkov TIR (Konvencija TIR, 1975)

V skladu s sporočilom depozitarju ZN C.N.201.2018.TREATIES – XI.A.16 začnejo 1. julija 2018 za vse pogodbenice veljati naslednje spremembe Konvencije TIR

Priloga 6, pojasnjevalna opomba 0.8.3

Besede „
  50 000 ameriških dolarjev“ se nadomestijo z „
  100 000 EUR“.

Priloga 6, pojasnjevalna opomba 8.1a.6

a

Doda se nova pojasnjevalna opomba 8.1a.6, ki se glasi:

a

„Upravni odbor lahko pristojne službe Združenih narodov zaprosi za dodatni pregled. Namesto tega se lahko tudi odloči, da bo najel neodvisnega zunanjega revizorja in pooblastil Izvršni odbor TIR, da pripravi formalne pogoje za revizijski posel na podlagi cilja in namena revizije, ki ju določi upravni odbor. Formalne pogoje odobri upravni odbor. Neodvisni zunanji revizor opravi dodatni pregled in pripravi se poročilo in pismo upravi, ki se predložita upravnemu odboru. V takem primeru se stroški financiranja storitve neodvisnega zunanjega revizorja, vključno s povezanim postopkom javnega naročanja, krijejo iz proračuna Izvršnega odbora TIR.“

Priloga 8, člen 1a

a

Za obstoječim besedilom se vstavijo novi odstavki 4, 5 in 6, ki se glasijo:

„4.   Upravni odbor prejme in pregleda letne revidirane računovodske izkaze in revizijska poročila, ki jih predloži mednarodna organizacija v skladu z obveznostmi iz dela III Priloge 9. Med pregledom in v okviru obsega pregleda lahko upravni odbor zaprosi mednarodno organizacijo ali neodvisnega zunanjega revizorja za dodatne informacije, pojasnila ali dokumente.

5.   Brez poseganja v pregled iz odstavka 4 ima upravni odbor na podlagi ocene tveganja pravico, da zahteva dodatne preglede. Upravni odbor pooblasti Izvršni odbor TIR ali zaprosi pristojne službe Združenih narodov, da izvedejo oceno tveganja.

Obseg dodatnih pregledov določi upravni odbor, pri čemer upošteva oceno tveganja Izvršnega odbora TIR ali pristojnih služb Združenih narodov.

Rezultate vseh pregledov iz tega člena hrani Izvršni odbor TIR, pogodbenicam pa se predložijo v ustrezno obravnavo.

6.   Postopek za začetek dodatnih pregledov odobri upravni odbor.“

Priloga 9, del I, podnaslov

Pred „pogoji in zahteve“ se doda „Minimalni“.

Priloga 9, del I, odstavek 1 (prva vrstica)

Pred „pogoji in zahteve“ se doda „Minimalni“.

Priloga 9, del I, odstavek 7

Besedi „pogodbenice želele“ se nadomestita z „vsaka pogodbenica želela“.

Priloga 9, del II, Postopek, Vzorec obrazca za pooblastilo, odstavek 1

Beseda „odobreno“ se nadomesti s „pooblaščeno“.

Priloga 9, del III, odstavek 2

Za pododstavkom (n) se vstavijo novi pododstavki (o), (p) in (q), ki se glasijo:

| „(o) | hraniti ločene evidence in račune, ki vsebujejo podatke in dokumente v zvezi z organizacijo in delovanjem mednarodnega garancijskega sistema ter tiskanjem in distribucijo zvezkov TIR; |
| --- | --- |

„(o)

hraniti ločene evidence in račune, ki vsebujejo podatke in dokumente v zvezi z organizacijo in delovanjem mednarodnega garancijskega sistema ter tiskanjem in distribucijo zvezkov TIR;

| (p) | zagotoviti svoje popolno in pravočasno sodelovanje, ki vključuje, vendar ni omejeno na, omogočanje dostopa do zgoraj navedenih evidenc in računov pristojnim službam Združenih narodov ali kateremu koli drugemu ustrezno pooblaščenemu pristojnemu subjektu ter v vsakem trenutku lajšanje dodatnih inšpekcijskih pregledov in revizij, ki jih službe ZN ali subjekti opravljajo v imenu pogodbenic v skladu s členom 1a(5) in (6) Priloge 8. |
| --- | --- |

(p)

zagotoviti svoje popolno in pravočasno sodelovanje, ki vključuje, vendar ni omejeno na, omogočanje dostopa do zgoraj navedenih evidenc in računov pristojnim službam Združenih narodov ali kateremu koli drugemu ustrezno pooblaščenemu pristojnemu subjektu ter v vsakem trenutku lajšanje dodatnih inšpekcijskih pregledov in revizij, ki jih službe ZN ali subjekti opravljajo v imenu pogodbenic v skladu s členom 1a(5) in (6) Priloge 8.

a

| (q) | najeti neodvisnega zunanjega revizorja za izvajanje letnih revizij evidenc in računov iz pododstavka (o). Zunanja revizija se opravi v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, pripravita pa se tudi letno revizijsko poročilo in pismo upravi, ki se predložita upravnemu odboru.“ |
| --- | --- |

(q)

najeti neodvisnega zunanjega revizorja za izvajanje letnih revizij evidenc in računov iz pododstavka (o). Zunanja revizija se opravi v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, pripravita pa se tudi letno revizijsko poročilo in pismo upravi, ki se predložita upravnemu odboru.“

---

UREDBE

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/588

z dne 18. aprila 2018

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede 1-metil-2-pirolidona

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 68(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nizozemska je 9. avgusta 2013 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo v skladu s členom 69(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV (2)), v kateri predlaga omejitev 1-metil-2-pirolidona (v nadaljnjem besedilu: NMP). Iz dokumentacije iz Priloge XV je bilo razvidno, da je za odpravo tveganj za delavce, izpostavljene NMP, potrebno ukrepanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemska je 9. avgusta 2013 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo v skladu s členom 69(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV (2)), v kateri predlaga omejitev 1-metil-2-pirolidona (v nadaljnjem besedilu: NMP). Iz dokumentacije iz Priloge XV je bilo razvidno, da je za odpravo tveganj za delavce, izpostavljene NMP, potrebno ukrepanje na ravni Unije.

| (2) | Nizozemska ocena nevarnosti NMP temelji na več učinkih te snovi na zdravje ljudi. Strupenost za razvoj se šteje za najpomembnejšega med njimi in je bila uporabljena za določitev izpeljane ravni brez učinka (v nadaljnjem besedilu: DNEL), nad katero delavci ne bi smeli biti izpostavljeni NMP prek vdihavanja. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska ocena nevarnosti NMP temelji na več učinkih te snovi na zdravje ljudi. Strupenost za razvoj se šteje za najpomembnejšega med njimi in je bila uporabljena za določitev izpeljane ravni brez učinka (v nadaljnjem besedilu: DNEL), nad katero delavci ne bi smeli biti izpostavljeni NMP prek vdihavanja.

| (3) | Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da morajo biti zmesi, ki vsebujejo NMP v koncentraciji 0,3 % ali več, razvrščene kot strupene za razmnoževanje kategorije 1B. Omejitev bi se morala uporabljati za takšne zmesi ter tudi za snov kot tako. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da morajo biti zmesi, ki vsebujejo NMP v koncentraciji 0,3 % ali več, razvrščene kot strupene za razmnoževanje kategorije 1B. Omejitev bi se morala uporabljati za takšne zmesi ter tudi za snov kot tako.

| (4) | Odbor Agencije za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: RAC) je 5. junija 2014 sprejel mnenje, v katerem je potrdil, da je strupenost za razvoj najpomembnejši učinek na zdravje. Vendar je RAC menil, da bi bilo za izračun DNEL v zvezi z NMP treba uporabiti drugačen faktor ocenjevanja, kot ga je uporabila Nizozemska. Posledično je mejna vrednost za izpostavljenost delavcev NMP prek vdihavanja dvakrat višja od tiste, ki jo je predlagala Nizozemska. RAC je izračunal tudi DNEL za izpostavljenost delavcev NMP prek stika s kožo, česar Nizozemska v svojem predlogu ni zajela. |
| --- | --- |

(4)

Odbor Agencije za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: RAC) je 5. junija 2014 sprejel mnenje, v katerem je potrdil, da je strupenost za razvoj najpomembnejši učinek na zdravje. Vendar je RAC menil, da bi bilo za izračun DNEL v zvezi z NMP treba uporabiti drugačen faktor ocenjevanja, kot ga je uporabila Nizozemska. Posledično je mejna vrednost za izpostavljenost delavcev NMP prek vdihavanja dvakrat višja od tiste, ki jo je predlagala Nizozemska. RAC je izračunal tudi DNEL za izpostavljenost delavcev NMP prek stika s kožo, česar Nizozemska v svojem predlogu ni zajela.

| (5) | RAC je potrdil, da skupna izpostavljenost NMP, ki presega navedeni vrednosti DNEL, predstavlja tveganje za zdravje delavcev in da je predlagana omejitev, ki temelji na navedenih vrednostih DNEL, najučinkovitejši ukrep za zmanjšanje tega tveganja na ravni Unije. |
| --- | --- |

(5)

RAC je potrdil, da skupna izpostavljenost NMP, ki presega navedeni vrednosti DNEL, predstavlja tveganje za zdravje delavcev in da je predlagana omejitev, ki temelji na navedenih vrednostih DNEL, najučinkovitejši ukrep za zmanjšanje tega tveganja na ravni Unije.

| (6) | Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (v nadaljnjem besedilu: SEAC) je 25. novembra 2014 sprejel mnenje, v katerem je navedel, da je predlagana omejitev, kakor jo je prilagodil RAC, z vidika socialno-ekonomskih koristi in stroškov najprimernejši ukrep na ravni Unije za zmanjšanje tveganja, ki ga NMP predstavlja za zdravje delavcev. |
| --- | --- |

(6)

Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (v nadaljnjem besedilu: SEAC) je 25. novembra 2014 sprejel mnenje, v katerem je navedel, da je predlagana omejitev, kakor jo je prilagodil RAC, z vidika socialno-ekonomskih koristi in stroškov najprimernejši ukrep na ravni Unije za zmanjšanje tveganja, ki ga NMP predstavlja za zdravje delavcev.

| (7) | SEAC je v skladu z obdobjem, predlaganim v dokumentaciji iz Priloge XV, priporočil petletni splošni odlog začetka uporabe omejitve, da se zainteresiranim stranem zagotovi dovolj časa za sprejetje ukrepov za zagotavljanje skladnosti. SEAC je menil, da bi bilo za sektor površinskih zaščit žic, ki ga je Nizozemska navedla kot sektor, na katerega bi predlagana omejitev lahko najbolj vplivala z vidika stroškov, lahko ustrezno daljše obdobje odloga. |
| --- | --- |

(7)

SEAC je v skladu z obdobjem, predlaganim v dokumentaciji iz Priloge XV, priporočil petletni splošni odlog začetka uporabe omejitve, da se zainteresiranim stranem zagotovi dovolj časa za sprejetje ukrepov za zagotavljanje skladnosti. SEAC je menil, da bi bilo za sektor površinskih zaščit žic, ki ga je Nizozemska navedla kot sektor, na katerega bi predlagana omejitev lahko najbolj vplivala z vidika stroškov, lahko ustrezno daljše obdobje odloga.

| (8) | Med postopkom za omejitev je bil za mnenje zaprošen forum agencije za izmenjavo informacij o izvrševanju iz člena 76(1)(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 in njegova priporočila so bila upoštevana. |
| --- | --- |

(8)

Med postopkom za omejitev je bil za mnenje zaprošen forum agencije za izmenjavo informacij o izvrševanju iz člena 76(1)(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 in njegova priporočila so bila upoštevana.

| (9) | Agencija je 9. decembra 2014 mnenji RAC in SEAC (4) predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je 9. decembra 2014 mnenji RAC in SEAC (4) predložila Komisiji.

| (10) | Komisija je potem, ko je opazila razhajanje med vrednostjo DNEL za izpostavljenost NMP prek vdihavanja, kot jo je v svojem mnenju predlagal RAC, in okvirno mejno vrednostjo za poklicno izpostavljenost NMP, določeno v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES (5) na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem (v nadaljnjem besedilu: SCOEL), v skladu s členom 95(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 RAC in SCOEL pozvala, naj skušata skupaj rešiti to vprašanje. RAC je tako 30. novembra 2016 predlagal prilagojeno vrednost DNEL za izpostavljenost delavcev NMP prek vdihavanja. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je potem, ko je opazila razhajanje med vrednostjo DNEL za izpostavljenost NMP prek vdihavanja, kot jo je v svojem mnenju predlagal RAC, in okvirno mejno vrednostjo za poklicno izpostavljenost NMP, določeno v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES (5) na podlagi znanstvenega mnenja Znanstvenega odbora za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem (v nadaljnjem besedilu: SCOEL), v skladu s členom 95(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 RAC in SCOEL pozvala, naj skušata skupaj rešiti to vprašanje. RAC je tako 30. novembra 2016 predlagal prilagojeno vrednost DNEL za izpostavljenost delavcev NMP prek vdihavanja.

| (11) | Komisija na podlagi mnenj RAC in SEAC meni, da obstaja nesprejemljivo tveganje za zdravje delavcev med proizvodnjo in uporabo NMP, ki ga je treba odpraviti na ravni Unije. Najprimernejši ukrep za odpravo tega tveganja na ravni Unije je omejitev, s katero bi bili določeni vrednosti DNEL za izpostavljenost delavcev NMP tako prek vdihavanja kot tudi prek stika s kožo. Takšna omejitev bi bila primernejša od okvirne mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost NMP, določene v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES, ker: skupna stopnja opredelitve tveganja temelji na kvantificiranih vrednostih DNEL v zvezi z NMP pri vdihavanju in izpostavljenosti prek stika s kožo; je harmonizacijo poročila o kemijski varnosti v registracijski dokumentaciji na podlagi usklajenih vrednosti DNEL mogoče zagotoviti samo na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006; bodo imeli nadaljnji uporabniki za uvedbo ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganja in operativnih pogojev na voljo isto časovno obdobje kot proizvajalci in uvoznik, s čimer bo zagotovljeno, da bo izpostavljenost delavcev NMP manjša od obeh vrednosti DNEL; bodo navedene vrednosti DNEL vključene v ustrezne posebne oddelke varnostnih listov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija na podlagi mnenj RAC in SEAC meni, da obstaja nesprejemljivo tveganje za zdravje delavcev med proizvodnjo in uporabo NMP, ki ga je treba odpraviti na ravni Unije. Najprimernejši ukrep za odpravo tega tveganja na ravni Unije je omejitev, s katero bi bili določeni vrednosti DNEL za izpostavljenost delavcev NMP tako prek vdihavanja kot tudi prek stika s kožo. Takšna omejitev bi bila primernejša od okvirne mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost NMP, določene v skladu z Direktivo Sveta 98/24/ES, ker: skupna stopnja opredelitve tveganja temelji na kvantificiranih vrednostih DNEL v zvezi z NMP pri vdihavanju in izpostavljenosti prek stika s kožo; je harmonizacijo poročila o kemijski varnosti v registracijski dokumentaciji na podlagi usklajenih vrednosti DNEL mogoče zagotoviti samo na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006; bodo imeli nadaljnji uporabniki za uvedbo ustreznih ukrepov za obvladovanje tveganja in operativnih pogojev na voljo isto časovno obdobje kot proizvajalci in uvoznik, s čimer bo zagotovljeno, da bo izpostavljenost delavcev NMP manjša od obeh vrednosti DNEL; bodo navedene vrednosti DNEL vključene v ustrezne posebne oddelke varnostnih listov.

| (12) | Predlagana omejitev je zato najprimernejši ukrep na ravni Unije za zmanjšanje tveganja za zdravje delavcev zaradi izpostavljenosti NMP. |
| --- | --- |

(12)

Predlagana omejitev je zato najprimernejši ukrep na ravni Unije za zmanjšanje tveganja za zdravje delavcev zaradi izpostavljenosti NMP.

| (13) | Pri ocenjevanju kemijske varnosti snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 je treba uporabiti vrednosti DNEL, da se olajša ugotavljanje, kakšne ukrepe je treba sprejeti za obvladovanje tveganj, ki jih ta snov predstavlja v posameznem scenariju izpostavljenosti. Kadar proizvajalci, uvozniki ali nadaljnji uporabniki nameravajo NMP kot snov dati v promet kot tako ali v določenih koncentracijah v zmeseh, bi bilo treba oceno kemijske varnosti dati na voljo uporabnikom te snovi v obliki poročila o kemijski varnosti ali varnostnega lista. Proizvajalci in nadaljnji uporabniki bi morali zagotoviti, da se vrednosti DNEL ne presežejo, ko se snov, bodisi kot taka bodisi v zmesi, proizvaja ali uporablja. |
| --- | --- |

(13)

Pri ocenjevanju kemijske varnosti snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 je treba uporabiti vrednosti DNEL, da se olajša ugotavljanje, kakšne ukrepe je treba sprejeti za obvladovanje tveganj, ki jih ta snov predstavlja v posameznem scenariju izpostavljenosti. Kadar proizvajalci, uvozniki ali nadaljnji uporabniki nameravajo NMP kot snov dati v promet kot tako ali v določenih koncentracijah v zmeseh, bi bilo treba oceno kemijske varnosti dati na voljo uporabnikom te snovi v obliki poročila o kemijski varnosti ali varnostnega lista. Proizvajalci in nadaljnji uporabniki bi morali zagotoviti, da se vrednosti DNEL ne presežejo, ko se snov, bodisi kot taka bodisi v zmesi, proizvaja ali uporablja.

| (14) | Zainteresiranim stranem bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da sprejmejo ukrepe za uskladitev s predlagano omejitvijo, zlasti v sektorju površinskih zaščit žic, kjer bodo stroški izvajanja omejitve še posebej visoki. Zato bi bilo treba ob upoštevanju priporočila SEAC začetek uporabe omejitve odložiti. Obdobje odložitve bi moralo biti določeno ob upoštevanju zamika v postopku za omejitev zaradi sodelovanja med RAC in SCOEL. |
| --- | --- |

(14)

Zainteresiranim stranem bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da sprejmejo ukrepe za uskladitev s predlagano omejitvijo, zlasti v sektorju površinskih zaščit žic, kjer bodo stroški izvajanja omejitve še posebej visoki. Zato bi bilo treba ob upoštevanju priporočila SEAC začetek uporabe omejitve odložiti. Obdobje odložitve bi moralo biti določeno ob upoštevanju zamika v postopku za omejitev zaradi sodelovanja med RAC in SCOEL.

| (15) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  https://echa.europa.eu/documents/10162/ee4c88a9-d26f-4872-98fd-fb41646cc9e1.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/aa77c7c4-4026-4ab1-b032-8a73b61ca8bd.

4

(5)  Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 131, 5.5.1998, str. 11).

5

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se doda naslednji nov vnos:

| „71. | 1-metil-2-pirolidon
  (NMP)
  Št. CAS 872-50-4
  št. ES 212-828-1 |
| --- | --- |

„71.

1-metil-2-pirolidon

(NMP)

Št. CAS 872-50-4

št. ES 212-828-1

| 1. | Po 9. maju 2020 se ne daje v promet kot snov kot taka ali v zmeseh v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,3 %, razen če proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki dajo na voljo ustrezna poročila o kemijski varnosti ali varnostne liste, pri čemer sta vrednosti izpeljane ravni brez učinka (DNEL) v zvezi z izpostavljenostjo delavcev 14,4 mg/m3 prek vdihavanja in 4,8 mg/kg/dan prek stika s kožo. |
| --- | --- |

1.

Po 9. maju 2020 se ne daje v promet kot snov kot taka ali v zmeseh v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,3 %, razen če proizvajalci, uvozniki in nadaljnji uporabniki dajo na voljo ustrezna poročila o kemijski varnosti ali varnostne liste, pri čemer sta vrednosti izpeljane ravni brez učinka (DNEL) v zvezi z izpostavljenostjo delavcev 14,4 mg/m3 prek vdihavanja in 4,8 mg/kg/dan prek stika s kožo.

| 2. | Po 9. maju 2020 se ne proizvaja ali uporablja kot snov kot taka ali v zmeseh v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,3 %, razen če proizvajalci in nadaljnji uporabniki sprejmejo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja ter vzpostavijo ustrezne operativne pogoje, ki zagotavljajo, da je izpostavljenost delavcev manjša od vrednosti DNEL, določenih v odstavku 1. |
| --- | --- |

2.

Po 9. maju 2020 se ne proizvaja ali uporablja kot snov kot taka ali v zmeseh v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,3 %, razen če proizvajalci in nadaljnji uporabniki sprejmejo ustrezne ukrepe za obvladovanje tveganja ter vzpostavijo ustrezne operativne pogoje, ki zagotavljajo, da je izpostavljenost delavcev manjša od vrednosti DNEL, določenih v odstavku 1.

| 3. | Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se obveznosti iz teh odstavkov v zvezi z dajanjem v promet za uporabo ali s samo uporabo kot topilo ali reaktant v postopku nanašanja površinskih zaščit za žice uporabljajo od 9. maja 2024.“ |
| --- | --- |

3.

Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se obveznosti iz teh odstavkov v zvezi z dajanjem v promet za uporabo ali s samo uporabo kot topilo ali reaktant v postopku nanašanja površinskih zaščit za žice uporabljajo od 9. maja 2024.“

---

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/589

z dne 18. aprila 2018

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede metanola

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 68(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poljska je 16. januarja 2015 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo (2) v skladu s členom 69(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija na podlagi Priloge XV) za začetek postopka za omejitev iz členov 69 do 73 navedene uredbe. V dokumentaciji na podlagi Priloge XV je navedeno, da izpostavljenost metanolu v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in denaturiranem alkoholu pomeni tveganje za zdravje ljudi, in predlaga se, da se prepove njuno dajanje v promet. Dokumentacija na podlagi Priloge XV je pokazala, da je potrebno ukrepanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(1)

Poljska je 16. januarja 2015 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo (2) v skladu s členom 69(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija na podlagi Priloge XV) za začetek postopka za omejitev iz členov 69 do 73 navedene uredbe. V dokumentaciji na podlagi Priloge XV je navedeno, da izpostavljenost metanolu v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in denaturiranem alkoholu pomeni tveganje za zdravje ljudi, in predlaga se, da se prepove njuno dajanje v promet. Dokumentacija na podlagi Priloge XV je pokazala, da je potrebno ukrepanje na ravni Unije.

| (2) | Namen omejitve, predlagane v dokumentaciji na podlagi Priloge XV, je zmanjšati pojavnost hudih zastrupitev z metanolom pri kroničnih alkoholikih in občasno nealkoholikih, ki zaužijejo tekočine za čiščenje vetrobranskega stekla ali denaturirani alkohol, ki se uporabljajo kot poceni nadomestek za alkohol, primeren za uživanje. Pričakuje se, da bi ta omejitev prav tako preprečila zastrupitve z metanolom zaradi nenamernega zaužitja tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla ali denaturiranega alkohola, tudi pri otrocih. V dokumentaciji na podlagi Priloge XV in med javnim posvetovanjem se je poročalo o primerih zastrupitve zaradi zaužitja tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla v sedmih državah članicah in o smrtnih primerih v vsaj dveh državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Namen omejitve, predlagane v dokumentaciji na podlagi Priloge XV, je zmanjšati pojavnost hudih zastrupitev z metanolom pri kroničnih alkoholikih in občasno nealkoholikih, ki zaužijejo tekočine za čiščenje vetrobranskega stekla ali denaturirani alkohol, ki se uporabljajo kot poceni nadomestek za alkohol, primeren za uživanje. Pričakuje se, da bi ta omejitev prav tako preprečila zastrupitve z metanolom zaradi nenamernega zaužitja tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla ali denaturiranega alkohola, tudi pri otrocih. V dokumentaciji na podlagi Priloge XV in med javnim posvetovanjem se je poročalo o primerih zastrupitve zaradi zaužitja tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla v sedmih državah članicah in o smrtnih primerih v vsaj dveh državah članicah.

| (3) | Odbor Agencije za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: RAC) je 4. decembra 2015 sprejel mnenje z ugotovitvijo, da izpostavljenost metanolu v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in denaturiranem alkoholu v koncentraciji nad 0,6 masnih odstotkov pomeni tveganje smrti, hudo toksičnost za oči ali druge hude učinke zastrupitve z metanolom. RAC je poleg tega menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj z vidika učinkovitosti in izvedljivosti. |
| --- | --- |

(3)

Odbor Agencije za oceno tveganja (v nadaljnjem besedilu: RAC) je 4. decembra 2015 sprejel mnenje z ugotovitvijo, da izpostavljenost metanolu v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in denaturiranem alkoholu v koncentraciji nad 0,6 masnih odstotkov pomeni tveganje smrti, hudo toksičnost za oči ali druge hude učinke zastrupitve z metanolom. RAC je poleg tega menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj z vidika učinkovitosti in izvedljivosti.

| (4) | Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (v nadaljnjem besedilu: SEAC) je 11. marca 2016 sprejel mnenje o predlagani omejitvi. Kar zadeva denaturirani alkohol, je pomanjkanje socialno-ekonomskih podatkov v dokumentaciji na podlagi Priloge XV in pri javnem posvetovanju pomenilo, da SEAC ni mogel oceniti socialno-ekonomskega učinka njegove vključitve v predlagano omejitev. SEAC je glede tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj z vidika socialno-ekonomskih koristi in stroškov. Na splošno je SEAC menil, da bi razlike v nacionalni zakonodaji med državami članicami lahko izkrivljale notranji trg. |
| --- | --- |

(4)

Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (v nadaljnjem besedilu: SEAC) je 11. marca 2016 sprejel mnenje o predlagani omejitvi. Kar zadeva denaturirani alkohol, je pomanjkanje socialno-ekonomskih podatkov v dokumentaciji na podlagi Priloge XV in pri javnem posvetovanju pomenilo, da SEAC ni mogel oceniti socialno-ekonomskega učinka njegove vključitve v predlagano omejitev. SEAC je glede tekočin za čiščenje vetrobranskega stekla menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj z vidika socialno-ekonomskih koristi in stroškov. Na splošno je SEAC menil, da bi razlike v nacionalni zakonodaji med državami članicami lahko izkrivljale notranji trg.

| (5) | Med postopkom za omejitev je bil za mnenje zaprošen forum Agencije za izmenjavo informacij o izvrševanju in njegovo mnenje, da se v predlagano omejitev vključijo tekočine za odmrzovanje vetrobranskega stekla, je bilo upoštevano. |
| --- | --- |

(5)

Med postopkom za omejitev je bil za mnenje zaprošen forum Agencije za izmenjavo informacij o izvrševanju in njegovo mnenje, da se v predlagano omejitev vključijo tekočine za odmrzovanje vetrobranskega stekla, je bilo upoštevano.

| (6) | Agencija je 28. aprila 2016 Komisiji predložila mnenji odborov RAC in SEAC (3). Komisija je na podlagi navedenih mnenj ugotovila, da prisotnost metanola v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in tekočinah za odmrzovanje vetrobranskega stekla pomeni nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 28. aprila 2016 Komisiji predložila mnenji odborov RAC in SEAC (3). Komisija je na podlagi navedenih mnenj ugotovila, da prisotnost metanola v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla in tekočinah za odmrzovanje vetrobranskega stekla pomeni nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije.

| (7) | Zainteresiranim stranem bi bilo treba omogočiti dovolj časa, da sprejmejo ustrezne ukrepe za uskladitev s predlagano omejitvijo, zlasti da se omogoči prodaja zalog in zagotovi ustrezno obveščanje v dobavni verigi. Uporabo omejitve bi bilo zato treba odložiti. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresiranim stranem bi bilo treba omogočiti dovolj časa, da sprejmejo ustrezne ukrepe za uskladitev s predlagano omejitvijo, zlasti da se omogoči prodaja zalog in zagotovi ustrezno obveščanje v dobavni verigi. Uporabo omejitve bi bilo zato treba odložiti.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  https://echa.europa.eu/documents/10162/78b0f856-3751-434b-b6bc-6d33cd630c85

2

(3)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2b3f6422-ab4d-4b85-9642-ebe225070858

3

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se doda naslednji nov vnos:

| „69. | Metanol |
| --- | --- |

„69.

Metanol

Št. CAS 67-56-1

Št. ES 200-659-6

Se ne daje v promet za splošno javnost po 9. maju 2018 v tekočinah za čiščenje vetrobranskega stekla ali tekočinah za odmrzovanje vetrobranskega stekla v koncentracijah, ki so enake ali večje od 0,6 masnih odstotkov.“

---

SKLEPI

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/10

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/590

z dne 16. aprila 2018

o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

| (2) | Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Birgit J. HONÉ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei), se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Birgit J. HONÉ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei), se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (3) | Zaradi konca mandata Fritza JAECKLA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca mandata Fritza JAECKLA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:

| (a) | za članico:






  — | Birgit J. HONÉ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (sprememba mandata), |
| --- | --- | --- |

(a)

za članico:

—

Birgit J. HONÉ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (sprememba mandata),

ter

| (b) | za nadomestnega člana:






  — | Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags. |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestnega člana:

—

Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

---

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/11

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/591

z dne 16. aprila 2018

o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Joachim WOLBERGS je 4. marca 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/333 (4) kot član zamenjal Dagmar MÜHLENFIELD. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Joachim WOLBERGS je 4. marca 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/333 (4) kot član zamenjal Dagmar MÜHLENFIELD.

| (2) | Zaradi konca mandata Joachima WOLBERGSA se je sprostilo mesto člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Joachima WOLBERGSA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

| — | dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim. |
| --- | --- |

—

dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

3

(4)  Sklep Sveta (EU) 2016/333 z dne 4. marca 2016 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije (UL L 62, 9.3.2016, str. 16).

4

---

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/12

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/592

z dne 16. aprila 2018

o imenovanju luksemburških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) ter zlasti členov 23 in 24 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki jih je Svetu poslala luksemburška vlada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s sklepom z dne 20. septembra 2016 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2016 do 24. septembra 2018. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s sklepom z dne 20. septembra 2016 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2016 do 24. septembra 2018.

| (2) | Luksemburška vlada je predlagala kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti – |
| --- | --- |

(2)

Luksemburška vlada je predlagala kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje do 24. septembra 2018 imenujejo:

| I. | PREDSTAVNIKI VLADE







  Država | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- | --- |
| Luksemburg | Tom GOEDERS
  Laurent PEUSCH | Jonathan PEREIRA NEVES |

I.

PREDSTAVNIKI VLADE

Država

Člani

Nadomestni člani

Luksemburg

Tom GOEDERS

Laurent PEUSCH

Jonathan PEREIRA NEVES

| II. | PREDSTAVNIKI SINDIKATOV







  Država | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- | --- |
| Luksemburg | Carlos PEREIRA
  Paul DE ARAUJO | Eduardo DIAS |

II.

PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

Država

Člani

Nadomestni člani

Luksemburg

Carlos PEREIRA

Paul DE ARAUJO

Eduardo DIAS

| III. | PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV







  Država | Člani | Nadomestni člani |
| --- | --- | --- | --- |
| Luksemburg | Patricia HEMMEN
  François ENGELS | Héloise ANTOINE |

III.

PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV

Država

Člani

Nadomestni člani

Luksemburg

Patricia HEMMEN

François ENGELS

Héloise ANTOINE

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval tudi člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (UL L 141, 27.5.2011, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta z dne 20. septembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 348, 23.9.2016, str. 3).

2

---

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/14

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2018/593

z dne 16. aprila 2018

o dovoljenju Italijanski republiki, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 27. septembra 2017, je Italija zaprosila za dovoljenje za posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES ter za vse davčne zavezance s sedežem v Italiji, razen za tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja v skladu s členom 282 navedene direktive, uvedla obvezno izdajanje elektronskih računov in usmerjanje računov s sistemom Sistema di interscambio (v nadaljnjem besedilu: SdI), ki ga upravlja italijanska davčna uprava davčne zavezance. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 27. septembra 2017, je Italija zaprosila za dovoljenje za posebni ukrep, ki odstopa od členov 218 in 232 Direktive 2006/112/ES ter za vse davčne zavezance s sedežem v Italiji, razen za tiste, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja v skladu s členom 282 navedene direktive, uvedla obvezno izdajanje elektronskih računov in usmerjanje računov s sistemom Sistema di interscambio (v nadaljnjem besedilu: SdI), ki ga upravlja italijanska davčna uprava davčne zavezance.

| (2) | V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisoma z dne 3. novembra 2017 in 6. novembra 2017 o zahtevi Italije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 7. novembra 2017 obvestila Italijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisoma z dne 3. novembra 2017 in 6. novembra 2017 o zahtevi Italije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 7. novembra 2017 obvestila Italijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (3) | Italija trdi, da obvezno izdajanje elektronskih računov, pri čemer so računi predloženi s sistemom SdI, omogoča davčni upravi v Italiji, da v realnem času pridobi informacije o računih, ki so jih izdali ali prejeli gospodarski subjekti. Tako bi davčni organi lahko izvajali pravočasno in samodejno preverjanje doslednosti med prijavljenim in plačanim DDV. |
| --- | --- |

(3)

Italija trdi, da obvezno izdajanje elektronskih računov, pri čemer so računi predloženi s sistemom SdI, omogoča davčni upravi v Italiji, da v realnem času pridobi informacije o računih, ki so jih izdali ali prejeli gospodarski subjekti. Tako bi davčni organi lahko izvajali pravočasno in samodejno preverjanje doslednosti med prijavljenim in plačanim DDV.

| (4) | Italija meni, da bi uvedba splošne obveze izdajanja elektronskih računov pomagala pri boju proti davčnim goljufijam in utajam, povečanju prizadevanj za digitalizacijo ter poenostavitvi obračunavanja davkov. |
| --- | --- |

(4)

Italija meni, da bi uvedba splošne obveze izdajanja elektronskih računov pomagala pri boju proti davčnim goljufijam in utajam, povečanju prizadevanj za digitalizacijo ter poenostavitvi obračunavanja davkov.

| (5) | Italija trdi, da so bili temelji za uvedbo obveznega izdajanja elektronskih računov postavljeni že z neobvezno uporabo obstoječega sistema SdI, kar bi lahko zagotovilo nemoten prehod na izdajanje elektronskih računov in hkrati omejilo učinek posebnega ukrepa za davčne zavezance. |
| --- | --- |

(5)

Italija trdi, da so bili temelji za uvedbo obveznega izdajanja elektronskih računov postavljeni že z neobvezno uporabo obstoječega sistema SdI, kar bi lahko zagotovilo nemoten prehod na izdajanje elektronskih računov in hkrati omejilo učinek posebnega ukrepa za davčne zavezance.

| (6) | Glede na širši obseg in novost posebnega ukrepa je pomembno oceniti učinek posebnega ukrepa na boj proti goljufijam in utajam ter za davčne zavezance. V primeru, da Italija podaljšanje posebnega ukrepa opredeljuje kot potrebno, bi morala Komisiji, skupaj z zahtevo za podaljšanje, predložiti poročilo, ki vključuje oceno posebnega ukrepa glede njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam na področju DDV in utajam ter pri poenostavitvi obračunavanja davkov. |
| --- | --- |

(6)

Glede na širši obseg in novost posebnega ukrepa je pomembno oceniti učinek posebnega ukrepa na boj proti goljufijam in utajam ter za davčne zavezance. V primeru, da Italija podaljšanje posebnega ukrepa opredeljuje kot potrebno, bi morala Komisiji, skupaj z zahtevo za podaljšanje, predložiti poročilo, ki vključuje oceno posebnega ukrepa glede njegove učinkovitosti v boju proti goljufijam na področju DDV in utajam ter pri poenostavitvi obračunavanja davkov.

| (7) | Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcije znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ta posebni ukrep ne bi smel vplivati na pravico prejemnika, da račun prejme v papirnati obliki v primeru transakcije znotraj Skupnosti.

| (8) | Zahtevani posebni ukrep bi moralo biti časovno omejen, da se omogoči ocena primernosti in učinkovitosti posebnega ukrepa glede na njegove cilje. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevani posebni ukrep bi moralo biti časovno omejen, da se omogoči ocena primernosti in učinkovitosti posebnega ukrepa glede na njegove cilje.

| (9) | Posebni ukrep je zato sorazmeren z želenimi cilji, saj je časovno omejen in omejen v uporabi ter se ne uporablja za davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja v skladu s členom 282 Direktive 2006/112/ES. Poleg tega posebni ukrep odstopanja ne povzroča tveganja, da bi se goljufija prenesla na druge sektorje ali druge države članice. |
| --- | --- |

(9)

Posebni ukrep je zato sorazmeren z želenimi cilji, saj je časovno omejen in omejen v uporabi ter se ne uporablja za davčne zavezance, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja v skladu s členom 282 Direktive 2006/112/ES. Poleg tega posebni ukrep odstopanja ne povzroča tveganja, da bi se goljufija prenesla na druge sektorje ali druge države članice.

| (10) | Posebni ukrep ne bo negativno vplival na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo imel negativnega učinka na lastne vire Unije iz pobranega DDV – |
| --- | --- |

(10)

Posebni ukrep ne bo negativno vplival na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo imel negativnega učinka na lastne vire Unije iz pobranega DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 218 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da kot račune sprejme samo dokumente ali sporočila v elektronski obliki, če jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju, razen tistih, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja iz člena 282 Direktive 2006/112/ES.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 232 Direktive 2006/112/ES se Italiji dovoli, da sdoloči, da prejemnikom računov, ki jih izdajo davčni zavezanci s sedežem na italijanskem ozemlju, ni treba privoliti v izdajanje elektronskih računov, razen v primeru, da račune izdajo davčni zavezanci, ki so upravičeni do oprostitve za mala podjetja v skladu s členom 282 Direktive 2006/112/ES.

Člen 3

Italija Komisijo uradno obvesti o nacionalnih ukrepih, s katerimi izvaja odstopanja iz členov 1 in 2.

Člen 4

Ta sklep se uporablja od 1. julija 2018 do 31. decembra 2021.

V primeru, da Italija podaljšanje odstopanj iz členov 1 in 2 opredeljuje kot potrebno, Komisiji predloži zahtevo za podaljšanje, skupaj s poročilom, v katerem se oceni, kako učinkoviti so bili nacionalni ukrepi iz člena 3 v boju proti goljufijam na področju DDV in utajam ter pri poenostavitvi obračunavanja davkov. V poročilu se prav tako oceni učinek teh ukrepov za davčne zavezance, in zlasti, ali ti ukrepi povečujejo njihovo upravno breme in stroške.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/16

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/594

z dne 13. aprila 2018

o identifikaciji 1,2 anhidrida benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrida trimelitne kisline) (TMA) kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 2112)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 59(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 59(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 je Nizozemska 8. avgusta 2016 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo, pripravljeno v skladu s Prilogo XV k navedeni uredbi (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV), za identifikacijo 1,2 anhidrida benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrida trimelitne kisline) (TMA) (št. ES 209–008–0, št. CAS 552–30–7) kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost, ker izpolnjuje merilo iz člena 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006. V skladu z dokumentacijo iz Priloge XV obstajajo znanstveni dokazi o verjetnih resnih učinkih na zdravje ljudi zaradi lastnosti TMA, ki povzročajo preobčutljivost dihal, kar vzbuja enakovredno raven zaskrbljenosti kot pri ostalih snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 59(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006 je Nizozemska 8. avgusta 2016 Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila dokumentacijo, pripravljeno v skladu s Prilogo XV k navedeni uredbi (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV), za identifikacijo 1,2 anhidrida benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrida trimelitne kisline) (TMA) (št. ES 209–008–0, št. CAS 552–30–7) kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost, ker izpolnjuje merilo iz člena 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006. V skladu z dokumentacijo iz Priloge XV obstajajo znanstveni dokazi o verjetnih resnih učinkih na zdravje ljudi zaradi lastnosti TMA, ki povzročajo preobčutljivost dihal, kar vzbuja enakovredno raven zaskrbljenosti kot pri ostalih snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

| (2) | Dne 15. decembra 2016 je Odbor držav članic Agencije (v nadaljnjem besedilu: Odbor) sprejel mnenje (2) o dokumentaciji iz Priloge XV. Čeprav je večina članov Odbora menila, da TMA izpolnjuje pogoje za identifikacijo kot snov, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, Odbor ni dosegel soglasne odločitve. Trije člani so se glasovanja vzdržali. Trije člani so menili, da ni dovolj znanstvenih dokazov o verjetnih resnih učinkih TMA na zdravje ljudi, ki vzbujajo enakovredno raven zaskrbljenosti kot pri ostalih snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Navedeni trije člani so izrazili dvome glede vrste, resnosti, nepovratnosti, zamika zdravstvenih učinkov TMA, družbenih pomislekov, povezanih z njegovimi učinki, in dejstva, da je nemogoče ugotoviti varno raven izpostavljenosti TMA. |
| --- | --- |

(2)

Dne 15. decembra 2016 je Odbor držav članic Agencije (v nadaljnjem besedilu: Odbor) sprejel mnenje (2) o dokumentaciji iz Priloge XV. Čeprav je večina članov Odbora menila, da TMA izpolnjuje pogoje za identifikacijo kot snov, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, Odbor ni dosegel soglasne odločitve. Trije člani so se glasovanja vzdržali. Trije člani so menili, da ni dovolj znanstvenih dokazov o verjetnih resnih učinkih TMA na zdravje ljudi, ki vzbujajo enakovredno raven zaskrbljenosti kot pri ostalih snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Navedeni trije člani so izrazili dvome glede vrste, resnosti, nepovratnosti, zamika zdravstvenih učinkov TMA, družbenih pomislekov, povezanih z njegovimi učinki, in dejstva, da je nemogoče ugotoviti varno raven izpostavljenosti TMA.

| (3) | Agencija je 17. januarja 2017 v skladu s členom 59(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Komisiji predložila mnenje Odbora za sprejetje sklepa o identifikaciji TMA na podlagi člena 57(f) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je 17. januarja 2017 v skladu s členom 59(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 Komisiji predložila mnenje Odbora za sprejetje sklepa o identifikaciji TMA na podlagi člena 57(f) navedene uredbe.

| (4) | Komisija v skladu z večinskim mnenjem Odbora ugotavlja, da podatki, predstavljeni in obravnavani v dokumentaciji iz Priloge XV, kažejo, da TMA povzroča hude in trajne okvare pljučne funkcije, če je izpostavljenost daljša in ne pride do intervencije. Primeri škodljivih učinkov, o katerih se je poročalo, segajo od poklicnega vnetja nosne in očesne sluznice in očesne veznice ter astme do hudih bolezni, kot so sindrom slabokrvnosti pri kronični obstruktivni pljučni bolezni, alergijski laringitis in alergijski alveolitis. Nekateri učinki so bili tako hudi, da so bile osebe prisiljene zapustiti svoje delovno mesto. Najhujši učinki lahko zahtevajo dolgotrajno zdravljenje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu z večinskim mnenjem Odbora ugotavlja, da podatki, predstavljeni in obravnavani v dokumentaciji iz Priloge XV, kažejo, da TMA povzroča hude in trajne okvare pljučne funkcije, če je izpostavljenost daljša in ne pride do intervencije. Primeri škodljivih učinkov, o katerih se je poročalo, segajo od poklicnega vnetja nosne in očesne sluznice in očesne veznice ter astme do hudih bolezni, kot so sindrom slabokrvnosti pri kronični obstruktivni pljučni bolezni, alergijski laringitis in alergijski alveolitis. Nekateri učinki so bili tako hudi, da so bile osebe prisiljene zapustiti svoje delovno mesto. Najhujši učinki lahko zahtevajo dolgotrajno zdravljenje.

| (5) | Komisija ugotavlja, da je prva faza razvoja preobčutljivosti (indukcija) nepovratna, čeprav nekateri učinki TMA izginejo po prekinitvi izpostavljenosti. Poleg tega iz razpoložljivih podatkov o ljudeh ni mogoče izpeljati koncentracije TMA, pod katero ne pride do razvoja preobčutljivosti. Nadalje se zdi, da se nekateri hudi učinki pojavljajo z določenim časovnim zamikom. Možnost, da se nepovratni učinki pojavijo, preden se ugotovijo zdravstvene težave, je bila ugotovljena pri identifikaciji drugih snovi (3), ki zbujajo veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, zaradi njihovih lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal, in potrjena z evropsko sodno prakso (4). |
| --- | --- |

(5)

Komisija ugotavlja, da je prva faza razvoja preobčutljivosti (indukcija) nepovratna, čeprav nekateri učinki TMA izginejo po prekinitvi izpostavljenosti. Poleg tega iz razpoložljivih podatkov o ljudeh ni mogoče izpeljati koncentracije TMA, pod katero ne pride do razvoja preobčutljivosti. Nadalje se zdi, da se nekateri hudi učinki pojavljajo z določenim časovnim zamikom. Možnost, da se nepovratni učinki pojavijo, preden se ugotovijo zdravstvene težave, je bila ugotovljena pri identifikaciji drugih snovi (3), ki zbujajo veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, zaradi njihovih lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal, in potrjena z evropsko sodno prakso (4).

| (6) | Komisija ugotavlja, da se delavci, pri katerih se je predhodno razvila preobčutljivost, lahko premestijo le na naloge z ničelno izpostavljenostjo TMA, da se prepreči ponovitev resnih škodljivih učinkov, ki povzročajo družbene pomisleke in vplivajo na kakovost življenja delavcev z razvito preobčutljivostjo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ugotavlja, da se delavci, pri katerih se je predhodno razvila preobčutljivost, lahko premestijo le na naloge z ničelno izpostavljenostjo TMA, da se prepreči ponovitev resnih škodljivih učinkov, ki povzročajo družbene pomisleke in vplivajo na kakovost življenja delavcev z razvito preobčutljivostjo.

| (7) | Komisija zato meni, da je v skladu z večinskim mnenjem Odbora raven zaskrbljenosti glede TMA enaka kot pri snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in bi bilo zato treba TMA identificirati kot snov, ki zaradi svojih lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal, vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija zato meni, da je v skladu z večinskim mnenjem Odbora raven zaskrbljenosti glede TMA enaka kot pri snoveh iz točk od (a) do (e) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in bi bilo zato treba TMA identificirati kot snov, ki zaradi svojih lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal, vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) navedene uredbe.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   1,2 anhidrid benzen-1,2,4-trikarboksilne kisline (anhidrid trimelitne kisline) (TMA) (št. ES 209–008–0, št. CAS 552–30–7) se identificira kot snov, ki vzbuja veliko zaskrbljenost v skladu s členom 57(f) Uredbe (ES) št. 1907/2006 zaradi lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal.

2.   Snov iz odstavka 1 se vključi na seznam kandidatnih snovi iz člena 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 z naslednjo navedbo v rubriki „Razlog za vključitev“: „Lastnosti, ki povzročajo preobčutljivost dihal (člen 57(f)) – zdravje ljudi“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Evropsko agencijo za kemikalije.

V Bruslju, 13. aprila 2018

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  http://echa.europa.eu/role-of-the-member-state-committee-in-the-authorisation-process/svhc-opinions-of-the-member-state-committee.

2

(3)  Sporazum Odbora držav članic o identifikaciji diazen-1,2-dikarboksamid [C,C-azodi(formamida)] kot snovi, ki vzbuja veliko zaskrbljenost. https://echa.europa.eu/documents/10162/5b3971ca-7683-414b-b7df-085744c5b327;

3

Sporazum Odbora držav članic o identifikaciji anhidrida heksahidrometilftalne kisline, anhidrida heksahidro-4-metilftalne kisline, anhidrida heksahidro-1-metilftalne kisline in anhidrida heksahidro-3-metilftalne kisline kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost. https://echa.europa.eu/documents/10162/ab858db8-5467-429c-a94d-2e563f523d01;

Sporazum Odbora držav članic o identifikaciji anhidrida cikloheksan-1,2-dikarboksilne kisline, anhidrida cis-cikloheksan-1,2-dikarboksilne kisline in anhidrida trans-cikloheksan-1,2-dikarboksilne kisline kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost. https://echa.europa.eu/documents/10162/8a707077-bf1c-462d-bf25-dd58ffa14cf8.

(4)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2015, Polynt in Sitre proti ECHA, T-134/13, ECLI:EU:T:2015:254, in sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2015, Hitachi Chemical Europe in drugi proti ECHA, T-135/13, ECLI:EU:T:2015:253.

4

Polynt in Sitre proti ECHA

Hitachi Chemical Europe in drugi proti ECHA

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 19.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/18

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 94/17/COL

z dne 31. maja 2017

o zaključku formalnega postopka preiskave pravila o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 (Norveška) [2018/595]

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –

ob upoštevanju:

Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 in 62 Sporazuma,

Protokola 26 k Sporazumu EGP,

Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 7(3) dela II Protokola,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

DEJSTVA

1.   Postopek

Postopek

| (1) | Norveški organi so z dopisom z dne 13. marca 2014 (1) priglasili shemo diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Na podlagi te priglasitve in pozneje posredovanih informacij (2) je Nadzorni organ z Odločbo št. 225/14/COL z dne 18. junija 2014 odobril priglašeno shemo pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Norveški organi so z dopisom z dne 13. marca 2014 (1) priglasili shemo diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Na podlagi te priglasitve in pozneje posredovanih informacij (2) je Nadzorni organ z Odločbo št. 225/14/COL z dne 18. junija 2014 odobril priglašeno shemo pomoči.

1

2

| (2) | S sodbo z dne 23. septembra 2015 v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte (3), E-23/14, je Sodišče Efte delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa. |
| --- | --- |

(2)

S sodbo z dne 23. septembra 2015 v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte (3), E-23/14, je Sodišče Efte delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa.

3

| (3) | Nadzorni organ je z dopisom z dne 15. oktobra 2015 (4) od norveških organov zahteval informacije. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 6. novembra 2015 (5). |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ je z dopisom z dne 15. oktobra 2015 (4) od norveških organov zahteval informacije. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 6. novembra 2015 (5).

4

5

| (4) | Z Odločbo št. 489/15/COL z dne 9. decembra 2015 je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave. Norveški organi so se na odločbo Nadzornega organa odzvali z dopisom z dne 13. januarja 2016 (6). |
| --- | --- |

(4)

Z Odločbo št. 489/15/COL z dne 9. decembra 2015 je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave. Norveški organi so se na odločbo Nadzornega organa odzvali z dopisom z dne 13. januarja 2016 (6).

6

| (5) | Odločitev glede začetka formalnega postopka preiskave je bila 30. junija 2016 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (7). Nadzorni organ je do 30. julija 2016, ko je potekel rok za predložitev pripomb, prejel pripombe dveh zainteresiranih strani, in sicer družbe Kimek Offshore AS (dopis z dne 12. maja 2016 (8)) in urada NHO Finnmark (dopis z dne 4. julija 2016 (9)). Nadzorni organ je z dopisom z dne 2. avgusta 2016 (10) te pripombe posredoval norveškim organom in jim dal možnost, da nanje odgovorijo. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 5. septembra 2016 (11). |
| --- | --- |

(5)

Odločitev glede začetka formalnega postopka preiskave je bila 30. junija 2016 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (7). Nadzorni organ je do 30. julija 2016, ko je potekel rok za predložitev pripomb, prejel pripombe dveh zainteresiranih strani, in sicer družbe Kimek Offshore AS (dopis z dne 12. maja 2016 (8)) in urada NHO Finnmark (dopis z dne 4. julija 2016 (9)). Nadzorni organ je z dopisom z dne 2. avgusta 2016 (10) te pripombe posredoval norveškim organom in jim dal možnost, da nanje odgovorijo. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 5. septembra 2016 (11).

Uradnem listu Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

7

8

9

10

11

2.   Obseg formalnega postopka preiskave

Obseg formalnega postopka preiskave

| (6) | Sodišče Efte je s sodbo delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa o odobritvi regionalno diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020. Nadzorni organ med formalnim postopkom preiskave ni ponovno pregledal sheme pomoči kot celote. Preiskava je bila omejena na tisti del sheme (pravilo o izvzetju za potujoče storitve), za katere je bila odobritev Nadzornega organa razveljavljena. |
| --- | --- |

(6)

Sodišče Efte je s sodbo delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa o odobritvi regionalno diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020. Nadzorni organ med formalnim postopkom preiskave ni ponovno pregledal sheme pomoči kot celote. Preiskava je bila omejena na tisti del sheme (pravilo o izvzetju za potujoče storitve), za katere je bila odobritev Nadzornega organa razveljavljena.

| (7) | A ker pravilo za potujoče storitve pomeni izvzetje od pravil, določenih v shemi diferenciranih prispevkov za socialno varnost, Nadzorni organ meni, da bi bilo zaradi popolnosti nazorno navesti pregled cilja in pravne podlage sheme pomoči kot take, preden se predstavijo pravila za registracijo podjetij na Norveškem in samo pravilo o izvzetju za potujoče storitve. |
| --- | --- |

(7)

A ker pravilo za potujoče storitve pomeni izvzetje od pravil, določenih v shemi diferenciranih prispevkov za socialno varnost, Nadzorni organ meni, da bi bilo zaradi popolnosti nazorno navesti pregled cilja in pravne podlage sheme pomoči kot take, preden se predstavijo pravila za registracijo podjetij na Norveškem in samo pravilo o izvzetju za potujoče storitve.

3.   Pregled sheme

Pregled sheme

3.1   Cilj

Cilj

| (8) | Cilj sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost je s spodbujanjem zaposlovanja zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev v najmanj poseljenih regijah na Norveškem. Za dosego tega cilja shema pomoči za tekoče poslovanje z zmanjševanjem stopenj prispevkov za socialno varnost v določenih geografskih območjih zmanjšuje stroške zaposlovanja. Praviloma se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, v katerem je registrirana poslovna enota. Pravila za registracijo so podrobneje pojasnjena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(8)

Cilj sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost je s spodbujanjem zaposlovanja zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev v najmanj poseljenih regijah na Norveškem. Za dosego tega cilja shema pomoči za tekoče poslovanje z zmanjševanjem stopenj prispevkov za socialno varnost v določenih geografskih območjih zmanjšuje stroške zaposlovanja. Praviloma se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, v katerem je registrirana poslovna enota. Pravila za registracijo so podrobneje pojasnjena v nadaljevanju.

3.2   Nacionalna pravna podlaga

Nacionalna pravna podlaga

| (9) | Nacionalna pravna podlaga za shemo je oddelek 23-2 Nacionalnega zakona o zavarovalništvu (12). Ta določba opredeljuje splošno obveznost delodajalca, da plačuje prispevke za socialno varnost, izračunane na podlagi bruto plače, ki se izplača delojemalcu. Norveški parlament lahko v skladu z odstavkom 12 tega oddelka sprejme stopnje prispevkov, ki se razlikujejo po regijah, ter posebne določbe za podjetja v določenih sektorjih. Nacionalni zakon o zavarovalništvu je tako v povezavi z letnimi sklepi norveškega parlamenta nacionalna pravna podlaga za shemo (13). |
| --- | --- |

(9)

Nacionalna pravna podlaga za shemo je oddelek 23-2 Nacionalnega zakona o zavarovalništvu (12). Ta določba opredeljuje splošno obveznost delodajalca, da plačuje prispevke za socialno varnost, izračunane na podlagi bruto plače, ki se izplača delojemalcu. Norveški parlament lahko v skladu z odstavkom 12 tega oddelka sprejme stopnje prispevkov, ki se razlikujejo po regijah, ter posebne določbe za podjetja v določenih sektorjih. Nacionalni zakon o zavarovalništvu je tako v povezavi z letnimi sklepi norveškega parlamenta nacionalna pravna podlaga za shemo (13).

12

13

3.3   Pravila o registraciji

Pravila o registraciji

| (10) | Upravičenost do pomoči v okviru sheme je odvisna od tega, ali je podjetje registrirano na upravičenem območju. Glavno pravilo sheme je, da se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, na katerem je podjetje registrirano. |
| --- | --- |

(10)

Upravičenost do pomoči v okviru sheme je odvisna od tega, ali je podjetje registrirano na upravičenem območju. Glavno pravilo sheme je, da se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, na katerem je podjetje registrirano.

| (11) | Po norveški zakonodaji morajo podjetja registrirati podenote za vsako ločeno poslovno dejavnost, ki jo opravljajo (14). Če podjetje opravlja različne vrste poslovnih dejavnosti, mora registrirati ločene podenote. Ločene enote je treba registrirati tudi, če se dejavnosti opravljajo na različnih geografskih lokacijah. |
| --- | --- |

(11)

Po norveški zakonodaji morajo podjetja registrirati podenote za vsako ločeno poslovno dejavnost, ki jo opravljajo (14). Če podjetje opravlja različne vrste poslovnih dejavnosti, mora registrirati ločene podenote. Ločene enote je treba registrirati tudi, če se dejavnosti opravljajo na različnih geografskih lokacijah.

14

| (12) | Po navedbah norveških organov je merilo „ločenih poslovnih dejavnosti“ izpolnjeno, kadar vsaj eden uslužbenec opravlja delo za matično enoto na ločenem območju in je podjetje tam mogoče obiskati. Vsaka podenota oblikuje svojo lastno podlago za izračun diferenciranih prispevkov za socialno varnost glede na svojo registrirano lokacijo. Na ta način bo podjetje, ki je registrirano zunaj območja, upravičenega do pomoči v okviru sheme, do pomoči upravičeno, če in kolikor se njegove gospodarske dejavnosti opravljajo znotraj podenote, ki se nahaja na upravičenem območju. |
| --- | --- |

(12)

Po navedbah norveških organov je merilo „ločenih poslovnih dejavnosti“ izpolnjeno, kadar vsaj eden uslužbenec opravlja delo za matično enoto na ločenem območju in je podjetje tam mogoče obiskati. Vsaka podenota oblikuje svojo lastno podlago za izračun diferenciranih prispevkov za socialno varnost glede na svojo registrirano lokacijo. Na ta način bo podjetje, ki je registrirano zunaj območja, upravičenega do pomoči v okviru sheme, do pomoči upravičeno, če in kolikor se njegove gospodarske dejavnosti opravljajo znotraj podenote, ki se nahaja na upravičenem območju.

3.4   Potujoče storitve – merilo, ki se pregleduje

Potujoče storitve – merilo, ki se pregleduje

| (13) | Z odstopanjem od glavnega pravila o registraciji se shema uporablja tudi za podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, ki najemajo delavce za delo na upravičenem območju ali katerih uslužbenci opravljajo mobilne dejavnosti na upravičenem območju. Za namene te odločbe so dela, ki se opravljajo v takih okoliščinah, poimenovana „potujoče storitve“. To je pravilo o izvzetju, ki se pregleduje v tej odločbi. Za namene te odločbe je to pravilo poimenovano „pravilo o izvzetju“. Nacionalna pravna podlaga za pravilo o izvzetju je določena v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014. |
| --- | --- |

(13)

Z odstopanjem od glavnega pravila o registraciji se shema uporablja tudi za podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, ki najemajo delavce za delo na upravičenem območju ali katerih uslužbenci opravljajo mobilne dejavnosti na upravičenem območju. Za namene te odločbe so dela, ki se opravljajo v takih okoliščinah, poimenovana „potujoče storitve“. To je pravilo o izvzetju, ki se pregleduje v tej odločbi. Za namene te odločbe je to pravilo poimenovano „pravilo o izvzetju“. Nacionalna pravna podlaga za pravilo o izvzetju je določena v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014.

o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014

| (14) | Izvzetje se uporablja le, če je delavec polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju. Poleg tega znižana stopnja velja samo za tisti del dela, ki se opravi na zadevnem območju. Obdobje za registracijo davkov načeloma traja en koledarski mesec. Prispevki za socialno varnost se izračunajo na podlagi stopnje, ki velja na območju, na katerem naj bi delodajalec opravljal poslovno dejavnost. |
| --- | --- |

(14)

Izvzetje se uporablja le, če je delavec polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju. Poleg tega znižana stopnja velja samo za tisti del dela, ki se opravi na zadevnem območju. Obdobje za registracijo davkov načeloma traja en koledarski mesec. Prispevki za socialno varnost se izračunajo na podlagi stopnje, ki velja na območju, na katerem naj bi delodajalec opravljal poslovno dejavnost.

| (15) | To pomeni, da če na primer uslužbenec subjekta, registriranega v Oslu (Oslo je v območju 1, ki ni upravičeno in kjer zato velja standardna stopnja 14,1 %), opravi 60 % svojega dela en koledarski mesec v Vardøju (ki je v območju 5, kjer je veljavna stopnja 0 %), ostalo pa v Oslu, bo podjetje upravičeno do nične stopnje na plačo, ki se izplača za delo, opravljeno v Vardøju, ne pa tudi za delo, opravljeno v Oslu. |
| --- | --- |

(15)

To pomeni, da če na primer uslužbenec subjekta, registriranega v Oslu (Oslo je v območju 1, ki ni upravičeno in kjer zato velja standardna stopnja 14,1 %), opravi 60 % svojega dela en koledarski mesec v Vardøju (ki je v območju 5, kjer je veljavna stopnja 0 %), ostalo pa v Oslu, bo podjetje upravičeno do nične stopnje na plačo, ki se izplača za delo, opravljeno v Vardøju, ne pa tudi za delo, opravljeno v Oslu.

4.   Sodba Sodišča Efte

Sodba Sodišča Efte

| (16) | Sodišče Efte je razveljavilo Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, kolikor je zaključilo predhodno preiskavo v zvezi z ukrepom pomoči v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014. |
| --- | --- |

(16)

Sodišče Efte je razveljavilo Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, kolikor je zaključilo predhodno preiskavo v zvezi z ukrepom pomoči v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014.

o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014

| (17) | Sodišče Efte je ugotovilo (15), da Nadzorni organ ni ocenil okoliščin in njihovih posledic glede združljivosti pravila, določenega v oddelku 1(4), z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3) EGP, zlasti kar zadeva učinek pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino ter njegovo združljivost z odstavkom 16 Smernic Nadzornega organa o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni državni pomoči) (16). Taka posebna ocena je bila po mnenju Sodišča bistvena, da bi lahko Nadzorni organ ocenil priglašeno shemo. |
| --- | --- |

(17)

Sodišče Efte je ugotovilo (15), da Nadzorni organ ni ocenil okoliščin in njihovih posledic glede združljivosti pravila, določenega v oddelku 1(4), z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3) EGP, zlasti kar zadeva učinek pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino ter njegovo združljivost z odstavkom 16 Smernic Nadzornega organa o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni državni pomoči) (16). Taka posebna ocena je bila po mnenju Sodišča bistvena, da bi lahko Nadzorni organ ocenil priglašeno shemo.

15

16

| (18) | Oddelek 1(4) je sestavljen tako, da izraža pravilo o izvzetju (na katerega se nanaša ta odločba), z ustreznim ukrepom proti izogibanju, ki je namenjen preprečitvi, da bi podjetja zahtevala pomoč v okviru sheme zgolj na podlagi registracije svojih dejavnosti na območju z nižjo stopnjo prispevkov za socialno varnost, pozneje pa bi izvajala potujoče dejavnosti ali najela uslužbence za opravljanje dela na območju z višjo stopnjo. Ukrep proti izogibanju ni del tega postopka (17). |
| --- | --- |

(18)

Oddelek 1(4) je sestavljen tako, da izraža pravilo o izvzetju (na katerega se nanaša ta odločba), z ustreznim ukrepom proti izogibanju, ki je namenjen preprečitvi, da bi podjetja zahtevala pomoč v okviru sheme zgolj na podlagi registracije svojih dejavnosti na območju z nižjo stopnjo prispevkov za socialno varnost, pozneje pa bi izvajala potujoče dejavnosti ali najela uslužbence za opravljanje dela na območju z višjo stopnjo. Ukrep proti izogibanju ni del tega postopka (17).

17

5.   Pripombe norveških organov k Odločbi št. 489/15/COL

Pripombe norveških organov k Odločbi št. 489/15/COL

| (19) | Norveški organi so v odgovor na formalni postopek preiskave, ki ga je začel Nadzorni organ (18), pojasnili svoje stališče, da je veljavna stopnja v okviru sistema prispevkov za socialno varnost že pred letom 2007 temeljila na tem, kje naj bi delodajalec izvajal svojo poslovno dejavnost. To pravilo temelji na temeljnem načelu, da bi morala pomoč prejeti samo podjetja, ki izvajajo gospodarsko dejavnost na upravičenem območju, in samo v obsegu, v katerem opravljajo gospodarske storitve na tem območju. Registracija ni odločilno vprašanje. |
| --- | --- |

(19)

Norveški organi so v odgovor na formalni postopek preiskave, ki ga je začel Nadzorni organ (18), pojasnili svoje stališče, da je veljavna stopnja v okviru sistema prispevkov za socialno varnost že pred letom 2007 temeljila na tem, kje naj bi delodajalec izvajal svojo poslovno dejavnost. To pravilo temelji na temeljnem načelu, da bi morala pomoč prejeti samo podjetja, ki izvajajo gospodarsko dejavnost na upravičenem območju, in samo v obsegu, v katerem opravljajo gospodarske storitve na tem območju. Registracija ni odločilno vprašanje.

18

| (20) | Pomoč, dodeljena na podlagi sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost, znaša 6,85 milijarde NOK letno (19). Na podlagi podatkov, zbranih v prvih osmih mesecih leta 2015, so norveški organi predstavili oceno učinkov pravila o izvzetju za različna območja za celotno leto 2015. Za opis območij 1, 2, 3, 4 in 4a glej Odločbo št. 225/14/COL, v odstavku 25. Območje 1 zajema območja osrednje Norveške in vsa ozemlja zunaj Norveške. Dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Tudi dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1a, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Vendar so norveški organi na območju 1a vzpostavili sistem, v katerem je stopnja prispevkov za socialno varnost zmanjšana. To zmanjšanje je dodeljeno kot pomoč de minimis. Ukrepi, ki so skladni s pogoji Uredbe de minimis (20), ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

  Preglednica


  Ocena pomoči za leto 2015, ki je bila dodeljena podjetjem, registriranim na območjih, določenih s shemo pomoči, zaradi uporabe pravila o izvzetju







  Območje | V milijonih NOK |
| --- | --- | --- |
| 1 | 240 |
| 1a | 38 |
| 2 | 9 |
| 3 | 1 |
| 4 | 1 |
| 4a | 10 |
| Vsota | 300 |

(20)

Pomoč, dodeljena na podlagi sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost, znaša 6,85 milijarde NOK letno (19). Na podlagi podatkov, zbranih v prvih osmih mesecih leta 2015, so norveški organi predstavili oceno učinkov pravila o izvzetju za različna območja za celotno leto 2015. Za opis območij 1, 2, 3, 4 in 4a glej Odločbo št. 225/14/COL, v odstavku 25. Območje 1 zajema območja osrednje Norveške in vsa ozemlja zunaj Norveške. Dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Tudi dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1a, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Vendar so norveški organi na območju 1a vzpostavili sistem, v katerem je stopnja prispevkov za socialno varnost zmanjšana. To zmanjšanje je dodeljeno kot pomoč de minimis. Ukrepi, ki so skladni s pogoji Uredbe de minimis (20), ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

19

de minimis

de minimis

20

Preglednica

Preglednica

Ocena pomoči za leto 2015, ki je bila dodeljena podjetjem, registriranim na območjih, določenih s shemo pomoči, zaradi uporabe pravila o izvzetju

Ocena pomoči za leto 2015, ki je bila dodeljena podjetjem, registriranim na območjih, določenih s shemo pomoči, zaradi uporabe pravila o izvzetju

Območje

V milijonih NOK

1

240

1a

38

2

9

3

1

4

1

4a

10

Vsota

300

| (21) | Norveški organi so pojasnili, da se lahko številke glede na naravo potujočih storitev precej razlikujejo. Na potujoče storitve se običajno zanašajo veliki gradbeni projekti in zato povečujejo njihovo uporabo. Poleg tega lahko podjetja, ki večji del svojih dejavnosti izvajajo na upravičenih območjih, svoje dejavnosti reorganizirajo tako, da na ustreznem območju ustanovijo podenote. To bo vplivalo tudi na ocenjeni učinek pravila o izvzetju. Norveški organi nazadnje poudarjajo, da je imelo povečanje dejavnosti v gradbeništvu pozitivne posredne učinke na zaposlovanje v drugih sektorjih na upravičenih območjih. |
| --- | --- |

(21)

Norveški organi so pojasnili, da se lahko številke glede na naravo potujočih storitev precej razlikujejo. Na potujoče storitve se običajno zanašajo veliki gradbeni projekti in zato povečujejo njihovo uporabo. Poleg tega lahko podjetja, ki večji del svojih dejavnosti izvajajo na upravičenih območjih, svoje dejavnosti reorganizirajo tako, da na ustreznem območju ustanovijo podenote. To bo vplivalo tudi na ocenjeni učinek pravila o izvzetju. Norveški organi nazadnje poudarjajo, da je imelo povečanje dejavnosti v gradbeništvu pozitivne posredne učinke na zaposlovanje v drugih sektorjih na upravičenih območjih.

| (22) | Pravilo o izvzetju podjetjem na upravičenih območjih omogoča dostop do delovne sile z nižjimi stroški. Brez nje bi se morala podjetja na upravičenem območju bolj truditi, da bi privabila specializirano delovno silo. Specializirana delovna sila lahko s potujočimi storitvami prispeva h krepitvi znanja in spretnosti za lokalna podjetja. To znanje in spretnosti lahko ostanejo v podjetjih tudi po tem, ko potujoči delavec zapusti podjetje, s tem pa se ustvarja trajen učinek na lokalno delovno silo in podjetja. |
| --- | --- |

(22)

Pravilo o izvzetju podjetjem na upravičenih območjih omogoča dostop do delovne sile z nižjimi stroški. Brez nje bi se morala podjetja na upravičenem območju bolj truditi, da bi privabila specializirano delovno silo. Specializirana delovna sila lahko s potujočimi storitvami prispeva h krepitvi znanja in spretnosti za lokalna podjetja. To znanje in spretnosti lahko ostanejo v podjetjih tudi po tem, ko potujoči delavec zapusti podjetje, s tem pa se ustvarja trajen učinek na lokalno delovno silo in podjetja.

| (23) | S pravilom o izvzetju so vsi nosilci gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopravnem položaju. Lokalna podjetja lahko izkoristijo prednosti konkurence v smislu nižjih cen za potujoče storitve. |
| --- | --- |

(23)

S pravilom o izvzetju so vsi nosilci gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopravnem položaju. Lokalna podjetja lahko izkoristijo prednosti konkurence v smislu nižjih cen za potujoče storitve.

| (24) | Uslužbenci, ki začasno bivajo na upravičenih območjih, bodo z nakupom dobrin in storitev prispevali k lokalnemu gospodarstvu. Kadar so potujoče storitve povezane z začasnim projektom, se to pokaže kot začasni učinek. Kadar pa se uporaba potujočih storitev v regiji ohranja, je učinek dolgoročen. |
| --- | --- |

(24)

Uslužbenci, ki začasno bivajo na upravičenih območjih, bodo z nakupom dobrin in storitev prispevali k lokalnemu gospodarstvu. Kadar so potujoče storitve povezane z začasnim projektom, se to pokaže kot začasni učinek. Kadar pa se uporaba potujočih storitev v regiji ohranja, je učinek dolgoročen.

| (25) | Podjetja, ki so registrirana na osrednjih območjih in izvajajo potujoče storitve na upravičenih območjih, lahko najemajo osebje na lokalni ravni. Četudi so ta delovna mesta po naravi začasna, bodo prispevala k večjim dohodkom od plač v upravičenih regijah, s čimer pa se spodbuja gospodarska dejavnost. Norveški organi trdijo, da se s pravilom o izvzetju znižujejo stroški delovne sile in se ji daje prednost pred kapitalom tam, kjer jo je mogoče nadomestiti. To prispeva k večjemu zaposlovanju. |
| --- | --- |

(25)

Podjetja, ki so registrirana na osrednjih območjih in izvajajo potujoče storitve na upravičenih območjih, lahko najemajo osebje na lokalni ravni. Četudi so ta delovna mesta po naravi začasna, bodo prispevala k večjim dohodkom od plač v upravičenih regijah, s čimer pa se spodbuja gospodarska dejavnost. Norveški organi trdijo, da se s pravilom o izvzetju znižujejo stroški delovne sile in se ji daje prednost pred kapitalom tam, kjer jo je mogoče nadomestiti. To prispeva k večjemu zaposlovanju.

6.   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

6.1   Kimek Offshore AS

Kimek Offshore AS

| (26) | Družba Kimek Offshore AS (v nadaljnjem besedilu: družba Kimek) je storitvena družba v industriji nafte in plina. Je del skupine Kimek Group. Družba Kimek ima sedež v kraju Kirkenes v okrožju Finnmark, ki je območje z ničelno stopnjo prispevka za socialno varnost. |
| --- | --- |

(26)

Družba Kimek Offshore AS (v nadaljnjem besedilu: družba Kimek) je storitvena družba v industriji nafte in plina. Je del skupine Kimek Group. Družba Kimek ima sedež v kraju Kirkenes v okrožju Finnmark, ki je območje z ničelno stopnjo prispevka za socialno varnost.

| (27) | Poleg pripomb k odločbi Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave je družba Kimek posredovala svoje pripombe k pripombam norveških organov, ki so povzete zgoraj. |
| --- | --- |

(27)

Poleg pripomb k odločbi Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave je družba Kimek posredovala svoje pripombe k pripombam norveških organov, ki so povzete zgoraj.

| (28) | Družba Kimek meni, da norveški organi večinoma niso dokumentirali naslednjega: da pravilo o izvzetju prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa, da obstaja potreba po posredovanju države, da je pravilo ustrezno, da ima spodbujevalni učinek, da je sorazmerno ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP. |
| --- | --- |

(28)

Družba Kimek meni, da norveški organi večinoma niso dokumentirali naslednjega: da pravilo o izvzetju prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa, da obstaja potreba po posredovanju države, da je pravilo ustrezno, da ima spodbujevalni učinek, da je sorazmerno ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP.

| (29) | Konkurenti družbe Kimek imajo sedež večinoma zunaj območij, upravičenih do regionalne pomoči. Družba Kimek nasprotuje pravilu o izvzetju, ker podjetjem s sedežem zunaj upravičenih območij omogoča, da so upravičena do sheme pomoči, če izvajajo dejavnosti na upravičenih območjih. Trdi, da se ta podjetja ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista na upravičenih območjih. Navaja, da pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitev vzorcev poseljenosti na upravičenih območjih. Pač pa pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih. |
| --- | --- |

(29)

Konkurenti družbe Kimek imajo sedež večinoma zunaj območij, upravičenih do regionalne pomoči. Družba Kimek nasprotuje pravilu o izvzetju, ker podjetjem s sedežem zunaj upravičenih območij omogoča, da so upravičena do sheme pomoči, če izvajajo dejavnosti na upravičenih območjih. Trdi, da se ta podjetja ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista na upravičenih območjih. Navaja, da pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitev vzorcev poseljenosti na upravičenih območjih. Pač pa pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih.

| (30) | Družba Kimek se ne strinja s stališčem norveških organov, da pravilo o izvzetju lokalnim podjetjem omogoča dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. Trdi, da norveški organi tega niso niti dokazali niti dokumentirali. |
| --- | --- |

(30)

Družba Kimek se ne strinja s stališčem norveških organov, da pravilo o izvzetju lokalnim podjetjem omogoča dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. Trdi, da norveški organi tega niso niti dokazali niti dokumentirali.

| (31) | Družba Kimek še trdi, da obstaja tveganje, da bo pravilo o izvzetju povzročilo „beg možganov“ z upravičenih območij, saj posamezniki ne bodo mogli najti zaposlitve v lokalnih okoljih. |
| --- | --- |

(31)

Družba Kimek še trdi, da obstaja tveganje, da bo pravilo o izvzetju povzročilo „beg možganov“ z upravičenih območij, saj posamezniki ne bodo mogli najti zaposlitve v lokalnih okoljih.

| (32) | Družba Kimek ugotavlja, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki niso registrirana lokalno, zaposlujejo delavce, ki živijo na upravičenem območju. |
| --- | --- |

(32)

Družba Kimek ugotavlja, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki niso registrirana lokalno, zaposlujejo delavce, ki živijo na upravičenem območju.

| (33) | Družba Kimek nadalje trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke. |
| --- | --- |

(33)

Družba Kimek nadalje trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke.

| (34) | Kar zadeva argument norveških organov, da naj bi znanje in spretnosti potujočih delavcev ostali v lokalnih podjetjih, družba Kimek ne razume, kako to zmanjšuje ali preprečuje upad števila prebivalcev. |
| --- | --- |

(34)

Kar zadeva argument norveških organov, da naj bi znanje in spretnosti potujočih delavcev ostali v lokalnih podjetjih, družba Kimek ne razume, kako to zmanjšuje ali preprečuje upad števila prebivalcev.

| (35) | Družba Kimek trdi, da norveški organi niso dokumentirali, kako se s pravilom o izvzetju povečuje konkurenca. V tem smislu se družba Kimek sklicuje na posebnost v norveškem delovnem pravu, ki družbam, ki pošiljajo potujoče delavce, omogoča, da svojemu osebju dovolijo delo v 12-urnih izmenah, medtem ko za lokalno ustanovljena podjetja velja 8-urna omejitev delovnega časa. To pomeni, da so lokalno ustanovljena podjetja v bistveno slabšem položaju. |
| --- | --- |

(35)

Družba Kimek trdi, da norveški organi niso dokumentirali, kako se s pravilom o izvzetju povečuje konkurenca. V tem smislu se družba Kimek sklicuje na posebnost v norveškem delovnem pravu, ki družbam, ki pošiljajo potujoče delavce, omogoča, da svojemu osebju dovolijo delo v 12-urnih izmenah, medtem ko za lokalno ustanovljena podjetja velja 8-urna omejitev delovnega časa. To pomeni, da so lokalno ustanovljena podjetja v bistveno slabšem položaju.

6.2   NHO Finnmark

NHO Finnmark

| (36) | NHO Finnmark je regionalni urad Konfederacije norveških podjetij. Urad podpira pripombe družbe Kimek, kot so povzete zgoraj. |
| --- | --- |

(36)

NHO Finnmark je regionalni urad Konfederacije norveških podjetij. Urad podpira pripombe družbe Kimek, kot so povzete zgoraj.

| (37) | NHO Finnmark meni, da bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti samo podjetjem s sedežem na območjih, ki so upravičena do regionalne pomoči. Podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, se ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista, ustanovljena na upravičenem območju. Pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitvi vzorcev poseljenosti. NHO Finnmark nasprotno trdi, da pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih. |
| --- | --- |

(37)

NHO Finnmark meni, da bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti samo podjetjem s sedežem na območjih, ki so upravičena do regionalne pomoči. Podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, se ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista, ustanovljena na upravičenem območju. Pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitvi vzorcev poseljenosti. NHO Finnmark nasprotno trdi, da pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih.

| (38) | Enako kot družba Kimek tudi NHO Finnmark poudarja, da daje norveško delovno pravo posebno prednost podjetjem, ki niso registrirana na upravičenem območju. NHO Finnmark meni, da potujoči delavci k lokalnemu gospodarstvu ne prispevajo na enak način kot delavci, ki na območju prebivajo. |
| --- | --- |

(38)

Enako kot družba Kimek tudi NHO Finnmark poudarja, da daje norveško delovno pravo posebno prednost podjetjem, ki niso registrirana na upravičenem območju. NHO Finnmark meni, da potujoči delavci k lokalnemu gospodarstvu ne prispevajo na enak način kot delavci, ki na območju prebivajo.

7.   Pripombe norveških organov na pripombe zainteresiranih strani

Pripombe norveških organov na pripombe zainteresiranih strani

| (39) | Norveški organi v odziv na pripombe zainteresiranih strani ugotavljajo, da je predmet formalnega postopka preiskave pravilo o izvzetju in ne shema pomoči kot taka. Pojasnjujejo, da je pravilo o izvzetju izraz splošnega načela, da bi morala biti regionalna pomoč dodeljena gospodarskim dejavnostim, ki se dejansko izvajajo na geografskih območjih, zajetih v shemi. |
| --- | --- |

(39)

Norveški organi v odziv na pripombe zainteresiranih strani ugotavljajo, da je predmet formalnega postopka preiskave pravilo o izvzetju in ne shema pomoči kot taka. Pojasnjujejo, da je pravilo o izvzetju izraz splošnega načela, da bi morala biti regionalna pomoč dodeljena gospodarskim dejavnostim, ki se dejansko izvajajo na geografskih območjih, zajetih v shemi.

| (40) | Norveški organi poudarjajo, da se niti v členu 61(3)(c) Sporazuma EGP niti v smernicah o regionalni državni pomoči ne zahteva, da morajo biti upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območju, ki je upravičeno do regionalne pomoči. Norveški organi se strinjajo z družbo Kimek, da se izzivi, s katerimi se srečujejo podjetja, ki so formalno registrirana na upravičenih območjih, morda razlikujejo od tistih, s katerimi se srečujejo družbe, ki so formalno registrirane drugje, vendar opravljajo potujoče storitve na upravičenih območjih. Ne strinjajo pa se s trditvijo družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana zunaj upravičenega območja, ne srečujejo z enakimi izzivi, ko prevzamejo delo na upravičenem območju. Družbe se srečujejo z enakimi podnebnimi pogoji in enako oddaljenostjo od podizvajalcev. Podjetja, ki pošiljajo potujoče delavce, pa se poleg tega srečujejo z dodatnimi stroški za prevoz in nastanitev osebja. Norveški organi ugotavljajo, da argumenti družbe Kimek izhajajo iz sektorja nafte, torej iz tistega dela gospodarstva, znotraj katerega deluje družba. Trdijo, da je treba oceno združljivosti pomoči izvesti na splošnejši ravni in pri tem upoštevati posebne ali trajne ovire, s katerimi se srečujejo podjetja v vseh ustreznih sektorjih. |
| --- | --- |

(40)

Norveški organi poudarjajo, da se niti v členu 61(3)(c) Sporazuma EGP niti v smernicah o regionalni državni pomoči ne zahteva, da morajo biti upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območju, ki je upravičeno do regionalne pomoči. Norveški organi se strinjajo z družbo Kimek, da se izzivi, s katerimi se srečujejo podjetja, ki so formalno registrirana na upravičenih območjih, morda razlikujejo od tistih, s katerimi se srečujejo družbe, ki so formalno registrirane drugje, vendar opravljajo potujoče storitve na upravičenih območjih. Ne strinjajo pa se s trditvijo družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana zunaj upravičenega območja, ne srečujejo z enakimi izzivi, ko prevzamejo delo na upravičenem območju. Družbe se srečujejo z enakimi podnebnimi pogoji in enako oddaljenostjo od podizvajalcev. Podjetja, ki pošiljajo potujoče delavce, pa se poleg tega srečujejo z dodatnimi stroški za prevoz in nastanitev osebja. Norveški organi ugotavljajo, da argumenti družbe Kimek izhajajo iz sektorja nafte, torej iz tistega dela gospodarstva, znotraj katerega deluje družba. Trdijo, da je treba oceno združljivosti pomoči izvesti na splošnejši ravni in pri tem upoštevati posebne ali trajne ovire, s katerimi se srečujejo podjetja v vseh ustreznih sektorjih.

| (41) | Norveški organi svoje trditve o težavah podjetij pri pridobivanju kvalificirane delovne sile v treh najsevernejših okrožjih utemeljujejo s sklicevanjem na poročilo NAV Finnmark (21), tj. norveške uprave za delo in socialno skrbstvo v okrožju Finnmark. V okrožjih Nordland in Troms je 14 % podjetij, ki jih zajema poročilo, naletelo na težave pri zaposlovanju delavcev, saj kvalificirani delavci niso bili na voljo. V okrožju Finnmark je bila ta številka 11 %. |
| --- | --- |

(41)

Norveški organi svoje trditve o težavah podjetij pri pridobivanju kvalificirane delovne sile v treh najsevernejših okrožjih utemeljujejo s sklicevanjem na poročilo NAV Finnmark (21), tj. norveške uprave za delo in socialno skrbstvo v okrožju Finnmark. V okrožjih Nordland in Troms je 14 % podjetij, ki jih zajema poročilo, naletelo na težave pri zaposlovanju delavcev, saj kvalificirani delavci niso bili na voljo. V okrožju Finnmark je bila ta številka 11 %.

21

| (42) | Norveški organi poudarjajo, da lahko podjetja, registrirana na upravičenem območju, za vse svoje stroške zaposlovanja uporabljajo nižjo stopnjo prispevka za socialno varnost (razen če opravljajo potujoče storitve zunaj upravičenega območja), podjetja, ki opravljajo potujoče storitve in so registrirana na drugem območju, pa lahko nižjo stopnjo uporabljajo le, če uslužbenec preživi vsaj polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju, in tudi tedaj samo glede na plače, izplačane za delo, ki je bilo tam dejansko opravljeno. |
| --- | --- |

(42)

Norveški organi poudarjajo, da lahko podjetja, registrirana na upravičenem območju, za vse svoje stroške zaposlovanja uporabljajo nižjo stopnjo prispevka za socialno varnost (razen če opravljajo potujoče storitve zunaj upravičenega območja), podjetja, ki opravljajo potujoče storitve in so registrirana na drugem območju, pa lahko nižjo stopnjo uporabljajo le, če uslužbenec preživi vsaj polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju, in tudi tedaj samo glede na plače, izplačane za delo, ki je bilo tam dejansko opravljeno.

| (43) | Da bi utemeljili posredne učinke regionalne pomoči, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške (22). V skladu s prvo študijo naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Norveški organi opažajo, da gre za učinke projekta kot takega in ne za neposredni rezultat kakega posebnega ukrepa. Druga študija kaže, da se pomemben posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanja odpadkov. |
| --- | --- |

(43)

Da bi utemeljili posredne učinke regionalne pomoči, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške (22). V skladu s prvo študijo naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Norveški organi opažajo, da gre za učinke projekta kot takega in ne za neposredni rezultat kakega posebnega ukrepa. Druga študija kaže, da se pomemben posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanja odpadkov.

22

| (44) | Norveški organi izražajo dvome v ustreznost norveške delovnopravne zakonodaje za oceno pravila o izvzetju. Vsekakor ugotavljajo, da je pravna podlaga za odstopanje od 8-urne omejitve, na katero se sklicuje pritožnik, odprta za vsako podjetje, ne glede na geografsko lokacijo delavca in delodajalca, pogoj zanjo pa je sporazum o tarifah. |
| --- | --- |

(44)

Norveški organi izražajo dvome v ustreznost norveške delovnopravne zakonodaje za oceno pravila o izvzetju. Vsekakor ugotavljajo, da je pravna podlaga za odstopanje od 8-urne omejitve, na katero se sklicuje pritožnik, odprta za vsako podjetje, ne glede na geografsko lokacijo delavca in delodajalca, pogoj zanjo pa je sporazum o tarifah.

II.   OCENA

OCENA

1.   Prisotnost državne pomoči

Prisotnost državne pomoči

| (45) | V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznih dobrin, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(45)

V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznih dobrin, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (46) | Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) upravičencu zagotavlja selektivno gospodarsko prednost ter (iii) bi lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(46)

Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) upravičencu zagotavlja selektivno gospodarsko prednost ter (iii) bi lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco.

| (47) | V Odločbi št. 225/14/COL je Nadzorni organ sklenil, da shema diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 pomeni shemo pomoči. Nadzorni organ se sklicuje na svoje sklepanje v odstavkih 68–74 te odločbe. Pravilo o izvzetju za potujoče storitve je del določb, ki omogočajo to shemo pomoči. S pravilom se razširja področje uporabe sheme v smislu, da se širi krog možnih upravičencev na podjetja, ki niso registrirana na upravičenih območjih. Kot pri drugi pomoči, ki se dodeli na podlagi sheme, se z razširitvijo sheme na podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, povzroči, da se z državnimi sredstvi podjetjem zagotavljajo selektivne prednosti. Te prednosti lahko vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

(47)

V Odločbi št. 225/14/COL je Nadzorni organ sklenil, da shema diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 pomeni shemo pomoči. Nadzorni organ se sklicuje na svoje sklepanje v odstavkih 68–74 te odločbe. Pravilo o izvzetju za potujoče storitve je del določb, ki omogočajo to shemo pomoči. S pravilom se razširja področje uporabe sheme v smislu, da se širi krog možnih upravičencev na podjetja, ki niso registrirana na upravičenih območjih. Kot pri drugi pomoči, ki se dodeli na podlagi sheme, se z razširitvijo sheme na podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, povzroči, da se z državnimi sredstvi podjetjem zagotavljajo selektivne prednosti. Te prednosti lahko vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco.

2.   Postopkovne zahteve

Postopkovne zahteve

| (48) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3: „Mora biti Nadzorni organ Efte obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. .... Zadevna država ne sme izvajati predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev“. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3: „Mora biti Nadzorni organ Efte obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. .... Zadevna država ne sme izvajati predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev“.

| (49) | Norveški organi so pravilo o izvzetju izvajali od 1. julija 2014, potem ko ga je Nadzorni organ odobril z Odločbo št. 225/14/COL. Ko je Sodišče Efte razveljavilo odobritev Nadzornega organa, je pomoč postala nezakonita. Norveški organi so s 1. januarjem 2016 začasno odpravili pravilo o izvzetju, ki se pregleduje, in sicer dokler ne bo znan končni rezultat formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(49)

Norveški organi so pravilo o izvzetju izvajali od 1. julija 2014, potem ko ga je Nadzorni organ odobril z Odločbo št. 225/14/COL. Ko je Sodišče Efte razveljavilo odobritev Nadzornega organa, je pomoč postala nezakonita. Norveški organi so s 1. januarjem 2016 začasno odpravili pravilo o izvzetju, ki se pregleduje, in sicer dokler ne bo znan končni rezultat formalnega postopka preiskave.

3.   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

| (50) | Nadzorni organ mora oceniti, ali je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP v skladu s smernicami o regionalni državni pomoči. |
| --- | --- |

(50)

Nadzorni organ mora oceniti, ali je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP v skladu s smernicami o regionalni državni pomoči.

| (51) | S pravilom o izvzetju za potujoče storitve so podjetja, ki niso registrirana na upravičenem območju, upravičena do nižjih prispevkov za socialno varnost, ko in kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti na registriranem območju. Niti člen 61(3)(c) Sporazuma EGP niti smernice o regionalni državni pomoči (niti pravila o regionalni pomoči v Uredbi o splošnih skupinskih izjemah (23)) ne zahtevajo, da so upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območjih, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

(51)

S pravilom o izvzetju za potujoče storitve so podjetja, ki niso registrirana na upravičenem območju, upravičena do nižjih prispevkov za socialno varnost, ko in kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti na registriranem območju. Niti člen 61(3)(c) Sporazuma EGP niti smernice o regionalni državni pomoči (niti pravila o regionalni pomoči v Uredbi o splošnih skupinskih izjemah (23)) ne zahtevajo, da so upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območjih, ki prejemajo pomoč.

23

| (52) | Regionalna pomoč je lahko učinkovita pri spodbujanju gospodarskega razvoja prikrajšanih območij le, kadar se odobri za spodbujanje dodatnih naložb ali gospodarskih dejavnosti na teh območjih (24). Smernice o regionalni državni pomoči dovoljujejo regionalno pomoč za naložbe in regionalno pomoč za tekoče poslovanje. Regionalna pomoč za naložbe bi morala spodbuditi naložbe na območjih, zajetih v norveško karto regionalne pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ (25). Prizma, skozi katero se pregleduje regionalna pomoč za tekoče poslovanje, ima nekoliko drugačen poudarek. Regionalna pomoč za tekoče poslovanje lahko spada v člen 61(3)(c) Sporazuma EGP samo, če se dodeli za odpravo posebnih ali trajnih ovir, s katerimi se srečujejo subjekti, ki izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah (26). V tem okviru je v odstavku 16 smernic o regionalni državni pomoči navedeno: „Pomoč za tekoče poslovanje se lahko šteje za združljivo, če je njen namen [...] preprečiti ali zmanjšati upad števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.“ |
| --- | --- |

(52)

Regionalna pomoč je lahko učinkovita pri spodbujanju gospodarskega razvoja prikrajšanih območij le, kadar se odobri za spodbujanje dodatnih naložb ali gospodarskih dejavnosti na teh območjih (24). Smernice o regionalni državni pomoči dovoljujejo regionalno pomoč za naložbe in regionalno pomoč za tekoče poslovanje. Regionalna pomoč za naložbe bi morala spodbuditi naložbe na območjih, zajetih v norveško karto regionalne pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ (25). Prizma, skozi katero se pregleduje regionalna pomoč za tekoče poslovanje, ima nekoliko drugačen poudarek. Regionalna pomoč za tekoče poslovanje lahko spada v člen 61(3)(c) Sporazuma EGP samo, če se dodeli za odpravo posebnih ali trajnih ovir, s katerimi se srečujejo subjekti, ki izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah (26). V tem okviru je v odstavku 16 smernic o regionalni državni pomoči navedeno: „Pomoč za tekoče poslovanje se lahko šteje za združljivo, če je njen namen [...] preprečiti ali zmanjšati upad števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.“

24

25

26

| (53) | Ni dvoma, da je geografski obseg sheme kot take omejen na prikrajšane regije. Področje uporabe te odločbe je omejeno na pravilo o izvzetju. Vprašanje je, ali je to pravilo, ki podjetjem, registriranim zunaj prikrajšanih regij, ki so zajete v shemo, dovoljuje, da so upravičene do pomoči v okviru sheme, kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah, združljivo s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(53)

Ni dvoma, da je geografski obseg sheme kot take omejen na prikrajšane regije. Področje uporabe te odločbe je omejeno na pravilo o izvzetju. Vprašanje je, ali je to pravilo, ki podjetjem, registriranim zunaj prikrajšanih regij, ki so zajete v shemo, dovoljuje, da so upravičene do pomoči v okviru sheme, kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah, združljivo s pravili o državni pomoči.

| (54) | Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da pravila ni mogoče oceniti neodvisno od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020, v katero spada. V zvezi s tem se Nadzorni organ sklicuje na svojo oceno sheme v svoji Odločbi št. 225/14/COL, v kateri je ugotovil, da je shema združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c). V tej odločbi je Nadzorni organ ugotovil, da shema kot taka prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa (27), da obstaja potreba po posredovanju države (28), da je ustrezna (29), da ima spodbujevalni učinek (30), da je sorazmerna (31) ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP (32). Ta splošna načela ocenjevanja veljajo za sheme pomoči kot take. Nadzorni organ posameznih pravil, ki so del sheme, ne ocenjuje ločeno na podlagi teh splošnih načel ocenjevanja. |
| --- | --- |

(54)

Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da pravila ni mogoče oceniti neodvisno od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020, v katero spada. V zvezi s tem se Nadzorni organ sklicuje na svojo oceno sheme v svoji Odločbi št. 225/14/COL, v kateri je ugotovil, da je shema združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c). V tej odločbi je Nadzorni organ ugotovil, da shema kot taka prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa (27), da obstaja potreba po posredovanju države (28), da je ustrezna (29), da ima spodbujevalni učinek (30), da je sorazmerna (31) ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP (32). Ta splošna načela ocenjevanja veljajo za sheme pomoči kot take. Nadzorni organ posameznih pravil, ki so del sheme, ne ocenjuje ločeno na podlagi teh splošnih načel ocenjevanja.

27

28

29

30

31

32

| (55) | Dejstvo, da je po sklepu Sodišča Efte pravilo o izvzetju mogoče ločiti od preostale sheme (33), ne pomeni, da bi bilo treba pravilo samo oceniti neodvisno od sheme. Vprašanje ločljivosti je vprašanje, ali je nek element sheme tako neločljivo povezan s shemo kot tako, da ga ni mogoče logično ločiti od sheme. Čeprav se lahko pravilo o izvzetju logično loči od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v smislu, da se lahko izloči iz sheme, ne da bi bila ta prikrajšana za temeljno sestavino, ki je potrebna, da bi obstajala kot shema, mora Nadzorni organ izvesti analizo združljivosti pravila o izvzetju ter pri tem upoštevati, da je del splošne sheme pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Dejstvo, da je po sklepu Sodišča Efte pravilo o izvzetju mogoče ločiti od preostale sheme (33), ne pomeni, da bi bilo treba pravilo samo oceniti neodvisno od sheme. Vprašanje ločljivosti je vprašanje, ali je nek element sheme tako neločljivo povezan s shemo kot tako, da ga ni mogoče logično ločiti od sheme. Čeprav se lahko pravilo o izvzetju logično loči od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v smislu, da se lahko izloči iz sheme, ne da bi bila ta prikrajšana za temeljno sestavino, ki je potrebna, da bi obstajala kot shema, mora Nadzorni organ izvesti analizo združljivosti pravila o izvzetju ter pri tem upoštevati, da je del splošne sheme pomoči.

33

| (56) | Ta splošna shema pomoči je osrednji del okvira, v katerem deluje pravilo o izvzetju. Pravilo o izvzetju dejansko obstaja zgolj kot izvzetje pravil v okviru splošne sheme (34). Nadzorni organ mora torej širše upoštevati tudi, da je bila ta splošna shema (kljub pravilu o izvzetju) veljavno razglašena kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(56)

Ta splošna shema pomoči je osrednji del okvira, v katerem deluje pravilo o izvzetju. Pravilo o izvzetju dejansko obstaja zgolj kot izvzetje pravil v okviru splošne sheme (34). Nadzorni organ mora torej širše upoštevati tudi, da je bila ta splošna shema (kljub pravilu o izvzetju) veljavno razglašena kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

34

| (57) | Norveški organi so zagotovili pregled finančnih učinkov pravila o izvzetju (glej odstavek 20 in preglednico zgoraj). |
| --- | --- |

(57)

Norveški organi so zagotovili pregled finančnih učinkov pravila o izvzetju (glej odstavek 20 in preglednico zgoraj).

| (58) | Cilj pravila o izvzetju je tako kot pri shemi, katere del je, regionalen. Njegov namen je spodbuditi možnosti zaposlitve na upravičenih območjih. Vendar je spodbujanje možnosti zaposlitve zgolj orodje za dosego cilja pomoči, ki je zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev. Zato je pri oceni združljivosti pomoči bistveno, da se upoštevajo širši gospodarski učinki ukrepa. |
| --- | --- |

(58)

Cilj pravila o izvzetju je tako kot pri shemi, katere del je, regionalen. Njegov namen je spodbuditi možnosti zaposlitve na upravičenih območjih. Vendar je spodbujanje možnosti zaposlitve zgolj orodje za dosego cilja pomoči, ki je zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev. Zato je pri oceni združljivosti pomoči bistveno, da se upoštevajo širši gospodarski učinki ukrepa.

| (59) | Nadzorni organ meni, da so norveški organi že pokazali, da obstaja potreba po posredovanju države za spodbuditev gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Ta potreba velja enako za vsa podjetja, ki izvajajo gospodarske dejavnosti na upravičenih območjih, ne glede na to, ali so tam registrirana ali ne. Hkrati so norveški organi s svojimi predložitvami ustrezno dokazali, da se s subvencioniranjem potujočih storitev spodbuja gospodarska dejavnost na upravičenih območjih. To je v skladu z odstavkoma 6 in 71 smernic o regionalni državni pomoči, ki se nanašata na pomoč za spodbuditev gospodarske dejavnosti. Družba Kimek in NHO Finnmark sta menila, da bi bilo pomoč treba omejiti na družbe, ki so registrirane na upravičenih območjih. Nasprotno pa Nadzorni organ meni, da se podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, srečujejo z enakimi izzivi (podnebje, oddaljenost od podizvajalcev) kot lokalno registrirana podjetja. V zvezi s tem opaža, da se zainteresirani strani, družba Kimek in NHO Finnmark, nista sklicevali na neke posebne izzive, zaradi katerih bi bilo delovanje lokalno registriranih podjetij težje v primerjavi s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve, kadar izvajajo svoje dejavnosti na upravičenih območjih. |
| --- | --- |

(59)

Nadzorni organ meni, da so norveški organi že pokazali, da obstaja potreba po posredovanju države za spodbuditev gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Ta potreba velja enako za vsa podjetja, ki izvajajo gospodarske dejavnosti na upravičenih območjih, ne glede na to, ali so tam registrirana ali ne. Hkrati so norveški organi s svojimi predložitvami ustrezno dokazali, da se s subvencioniranjem potujočih storitev spodbuja gospodarska dejavnost na upravičenih območjih. To je v skladu z odstavkoma 6 in 71 smernic o regionalni državni pomoči, ki se nanašata na pomoč za spodbuditev gospodarske dejavnosti. Družba Kimek in NHO Finnmark sta menila, da bi bilo pomoč treba omejiti na družbe, ki so registrirane na upravičenih območjih. Nasprotno pa Nadzorni organ meni, da se podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, srečujejo z enakimi izzivi (podnebje, oddaljenost od podizvajalcev) kot lokalno registrirana podjetja. V zvezi s tem opaža, da se zainteresirani strani, družba Kimek in NHO Finnmark, nista sklicevali na neke posebne izzive, zaradi katerih bi bilo delovanje lokalno registriranih podjetij težje v primerjavi s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve, kadar izvajajo svoje dejavnosti na upravičenih območjih.

| (60) | Po drugi strani pa Nadzorni organ meni, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, najemajo delavce na upravičenih območjih na lokalni ravni in za nedoločen čas. Norveški organi niso navedli ekonomskih teorij ali splošnih pomislekov, s katerimi bi utemeljili trditev o najemanju delavcev za nedoločen čas. Glede na to Nadzorni organ ugotavlja, da norveški organi niso dokazali, da se s pravilom o izvzetju ustvarjajo zaposlitve za nedoločen čas na upravičenih območjih. Vendar to ni absolutna zahteva za združljivost regionalne pomoči (35). Kot je bilo že navedeno, bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti za spodbujanje gospodarske dejavnosti. To velja ne glede na to, ali je podjetje, ki izvaja gospodarsko dejavnost, registrirano na ustreznem območju ali ne. |
| --- | --- |

(60)

Po drugi strani pa Nadzorni organ meni, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, najemajo delavce na upravičenih območjih na lokalni ravni in za nedoločen čas. Norveški organi niso navedli ekonomskih teorij ali splošnih pomislekov, s katerimi bi utemeljili trditev o najemanju delavcev za nedoločen čas. Glede na to Nadzorni organ ugotavlja, da norveški organi niso dokazali, da se s pravilom o izvzetju ustvarjajo zaposlitve za nedoločen čas na upravičenih območjih. Vendar to ni absolutna zahteva za združljivost regionalne pomoči (35). Kot je bilo že navedeno, bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti za spodbujanje gospodarske dejavnosti. To velja ne glede na to, ali je podjetje, ki izvaja gospodarsko dejavnost, registrirano na ustreznem območju ali ne.

35

| (61) | Kar zadeva posrednejše učinke pravila o izvzetju, norveški organi trdijo, da se posredni učinki ne izražajo le v obliki tega, da potujoči delavci porabijo več za dobrine in storitve, temveč tudi v obliki znanja in spretnosti, ki se prenašajo na lokalna podjetja. Shema ni prilagojena na en sam poseben sektor, temveč zajema večino gospodarskih sektorjev Norveške (36). Ker je shema po naravi široka, se Nadzorni organ strinja z norveškimi organi, da je pri oceni posrednih učinkov ukrepa potreben širok pogled. Proučevanje posameznih sektorjev je sicer uporabno za ugotovitev dejanskih učinkov pravila o izvzetju. Norveški organi so predstavili študije, da bi utemeljili stališče, da imajo potujoče storitve pozitivne posredne učinke na upravičenih območjih. Kot je že bilo navedeno, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške. Po prvi študiji naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Druga študija kaže, da se velik posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanje odpadkov. |
| --- | --- |

(61)

Kar zadeva posrednejše učinke pravila o izvzetju, norveški organi trdijo, da se posredni učinki ne izražajo le v obliki tega, da potujoči delavci porabijo več za dobrine in storitve, temveč tudi v obliki znanja in spretnosti, ki se prenašajo na lokalna podjetja. Shema ni prilagojena na en sam poseben sektor, temveč zajema večino gospodarskih sektorjev Norveške (36). Ker je shema po naravi široka, se Nadzorni organ strinja z norveškimi organi, da je pri oceni posrednih učinkov ukrepa potreben širok pogled. Proučevanje posameznih sektorjev je sicer uporabno za ugotovitev dejanskih učinkov pravila o izvzetju. Norveški organi so predstavili študije, da bi utemeljili stališče, da imajo potujoče storitve pozitivne posredne učinke na upravičenih območjih. Kot je že bilo navedeno, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške. Po prvi študiji naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Druga študija kaže, da se velik posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanje odpadkov.

36

| (62) | Te študije po mnenju Nadzornega organa kažejo bistvene pozitivne posredne učinke. Ker pa posrednih učinkov ni mogoče enostavno ločiti, je treba še posebej tehtno upoštevati splošne pomisleke o učinkih ukrepa, kot je obravnavani. Nadzorni organ je prepričan, da subvencioniranje potujočih storitev prispeva k prodaji lokalnih dobrin in storitev ter s tem tudi k lokalnemu gospodarstvu. To velja zlasti za uslužbence, ki se na lokacijo vozijo kratko- ali srednjeročno, saj bodo najverjetneje bivali v hotelih, jedli v restavracijah itd. Nadzorni organ je glede na slednje prepričan, da pravilo o izvzetju zagotavlja pomembne pozitivne posredne učinke, ki prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev v zelo redko poseljenih območjih. |
| --- | --- |

(62)

Te študije po mnenju Nadzornega organa kažejo bistvene pozitivne posredne učinke. Ker pa posrednih učinkov ni mogoče enostavno ločiti, je treba še posebej tehtno upoštevati splošne pomisleke o učinkih ukrepa, kot je obravnavani. Nadzorni organ je prepričan, da subvencioniranje potujočih storitev prispeva k prodaji lokalnih dobrin in storitev ter s tem tudi k lokalnemu gospodarstvu. To velja zlasti za uslužbence, ki se na lokacijo vozijo kratko- ali srednjeročno, saj bodo najverjetneje bivali v hotelih, jedli v restavracijah itd. Nadzorni organ je glede na slednje prepričan, da pravilo o izvzetju zagotavlja pomembne pozitivne posredne učinke, ki prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev v zelo redko poseljenih območjih.

| (63) | Družba Kimek trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke. Nadzorni organ ugotavlja, da nekateri delavci zaradi narave svojega poklicnega položaja manj prispevajo k posrednim učinkom pravila o izvzetju. Vendar pravilo o izvzetju ni omejeno na določen sektor, temveč je horizontalno pravilo, ki velja za vse sektorje. |
| --- | --- |

(63)

Družba Kimek trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke. Nadzorni organ ugotavlja, da nekateri delavci zaradi narave svojega poklicnega položaja manj prispevajo k posrednim učinkom pravila o izvzetju. Vendar pravilo o izvzetju ni omejeno na določen sektor, temveč je horizontalno pravilo, ki velja za vse sektorje.

| (64) | Oseba, ki zagotavlja potujoče storitve, pri katerih se zahteva določena stopnja znanja in spretnosti, lahko to znanje in spretnosti prenese na lokalna podjetja. Nadzorni organ ugotavlja, da je družba Kimek navedla pripombo, da ne razume, kako lahko znanje in spretnosti, ki se od uslužbencev, ki zagotavljajo potujoče storitve, prenašajo na podjetja na upravičenih območjih, preprečijo ali zmanjšajo upad števila prebivalcev. Po mnenju Nadzornega organa so to znanje in spretnosti potrebni za delovanje številnih gospodarskih dejavnosti ter so torej pomembni za ohranjanje delovnih mest na upravičenih območjih. Zlasti lokalna podjetja, ki sodelujejo v skupnih projektih s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so veliki gradbeni projekti), lahko pridobijo znanje, spretnosti in izkušnje pri delu, ki ga zahtevajo te vrste projektov. Te koristi bi nato obdržala lokalno registrirana podjetja. Poleg tega imajo lahko lokalno registrirana podjetja koristi od znanja in spretnosti, pridobljenih pri poslovanju ali sodelovanju s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so svetovalne storitve ali drugo strokovno delo), kolikor je te dejavnosti mogoče uvrstiti med „potujoče“ v skladu z norveškim pravom. Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da je lahko prenos znanja in spretnosti s strani potujočih delavcev na lokalno registrirana podjetja pomemben dejavnik pri ohranjanju delovnih mest za kvalificirane delavce na upravičenih območjih in tako bistveno prispeva k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev na teh območjih. |
| --- | --- |

(64)

Oseba, ki zagotavlja potujoče storitve, pri katerih se zahteva določena stopnja znanja in spretnosti, lahko to znanje in spretnosti prenese na lokalna podjetja. Nadzorni organ ugotavlja, da je družba Kimek navedla pripombo, da ne razume, kako lahko znanje in spretnosti, ki se od uslužbencev, ki zagotavljajo potujoče storitve, prenašajo na podjetja na upravičenih območjih, preprečijo ali zmanjšajo upad števila prebivalcev. Po mnenju Nadzornega organa so to znanje in spretnosti potrebni za delovanje številnih gospodarskih dejavnosti ter so torej pomembni za ohranjanje delovnih mest na upravičenih območjih. Zlasti lokalna podjetja, ki sodelujejo v skupnih projektih s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so veliki gradbeni projekti), lahko pridobijo znanje, spretnosti in izkušnje pri delu, ki ga zahtevajo te vrste projektov. Te koristi bi nato obdržala lokalno registrirana podjetja. Poleg tega imajo lahko lokalno registrirana podjetja koristi od znanja in spretnosti, pridobljenih pri poslovanju ali sodelovanju s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so svetovalne storitve ali drugo strokovno delo), kolikor je te dejavnosti mogoče uvrstiti med „potujoče“ v skladu z norveškim pravom. Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da je lahko prenos znanja in spretnosti s strani potujočih delavcev na lokalno registrirana podjetja pomemben dejavnik pri ohranjanju delovnih mest za kvalificirane delavce na upravičenih območjih in tako bistveno prispeva k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev na teh območjih.

| (65) | Lokalnim podjetjem je poleg prenosa znanja in spretnosti omogočen dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. To je koristno za lokalna podjetja, saj zaradi nižjih stroškov za potujoče storitve poslovanje na upravičenem območju postane privlačnejše in ugodnejše. Pravilo o izvzetju prav tako postavlja vse nosilce gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopraven položaj glede njihovih socialnih prispevkov, dokler traja njihova dejavnost na zadevnem območju. |
| --- | --- |

(65)

Lokalnim podjetjem je poleg prenosa znanja in spretnosti omogočen dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. To je koristno za lokalna podjetja, saj zaradi nižjih stroškov za potujoče storitve poslovanje na upravičenem območju postane privlačnejše in ugodnejše. Pravilo o izvzetju prav tako postavlja vse nosilce gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopraven položaj glede njihovih socialnih prispevkov, dokler traja njihova dejavnost na zadevnem območju.

| (66) | Nadzorni organ torej meni, da so norveški organi ustrezno utemeljili, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k pozitivnim posrednim učinkom v obliki povečanja izdatkov za dobrine in storitve na upravičenih območjih, kar posledično prinaša koristi za trge dela na upravičenih območjih. Nadzorni organ je nadalje prepričan, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k zagotavljanju specializirane delovne sile z nižjimi stroški ter k prenosu znanja in spretnosti na lokalno ustanovljena podjetja, kar je nujno za neprekinjeno delovanje številnih gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Pravilo o izvzetju zato prispeva k preprečevanju ali zmanjšanju upada števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih. |
| --- | --- |

(66)

Nadzorni organ torej meni, da so norveški organi ustrezno utemeljili, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k pozitivnim posrednim učinkom v obliki povečanja izdatkov za dobrine in storitve na upravičenih območjih, kar posledično prinaša koristi za trge dela na upravičenih območjih. Nadzorni organ je nadalje prepričan, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k zagotavljanju specializirane delovne sile z nižjimi stroški ter k prenosu znanja in spretnosti na lokalno ustanovljena podjetja, kar je nujno za neprekinjeno delovanje številnih gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Pravilo o izvzetju zato prispeva k preprečevanju ali zmanjšanju upada števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.

| (67) | Norveški organi glede vpliva pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino trdijo, da pravilo o izvzetju ustvarja enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, dejavna na prikrajšanih območjih, saj se uporablja enako za vsa podjetja s sedežem v EGP. Družbe, ki so registrirane zunaj Norveške in pošiljajo svoje uslužbence na upravičena območja ter za katere veljajo norveški davki za socialno varnost, so do pravila o izvzetju upravičene, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. Brez pravila o izvzetju bi morale biti te družbe registrirane na ustreznem območju, da bi zanje veljala ista pravila obdavčitve kot za lokalno registrirana norveška podjetja. S tem bi nastala ovira za vstop na trg, kar bi bilo v nasprotju z logiko odstavka 134 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno: „Če je pomoč potrebna in sorazmerna za doseganje skupnega cilja [...], se negativni učinki pomoči verjetno izravnajo s pozitivnimi učinki. Vendar v nekaterih primerih pomoč lahko povzroči spremembe strukture trga oziroma značilnosti sektorja ali industrije, kar bi lahko občutno izkrivljalo konkurenco z ovirami za vstop na trg ali izstop z njega, učinki nadomestitve ali preusmeritvijo trgovinskih tokov. V teh primerih opredeljenih negativnih učinkov verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.“ Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in dostop do trga. To je pozitivna značilnost glede na odstavek 3 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno, da se z oceno regionalne pomoči uravnotežuje potreba po subvencijah za regionalni razvoj in hkrati zagotavljajo enaki pogoji med državami EGP. Kot je že bilo navedeno, Nadzornega organa ni prepričala trditev družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana na upravičenem območju, srečujejo s trajnejšimi težavami kot podjetja, ki zgolj pošiljajo svoje uslužbence na začasno delo na področje. Nasprotno pa so lahko podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi z lokalnimi podjetji, med drugim zaradi stroškov prevoza in nastanitve osebja. |
| --- | --- |

(67)

Norveški organi glede vpliva pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino trdijo, da pravilo o izvzetju ustvarja enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, dejavna na prikrajšanih območjih, saj se uporablja enako za vsa podjetja s sedežem v EGP. Družbe, ki so registrirane zunaj Norveške in pošiljajo svoje uslužbence na upravičena območja ter za katere veljajo norveški davki za socialno varnost, so do pravila o izvzetju upravičene, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. Brez pravila o izvzetju bi morale biti te družbe registrirane na ustreznem območju, da bi zanje veljala ista pravila obdavčitve kot za lokalno registrirana norveška podjetja. S tem bi nastala ovira za vstop na trg, kar bi bilo v nasprotju z logiko odstavka 134 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno: „Če je pomoč potrebna in sorazmerna za doseganje skupnega cilja [...], se negativni učinki pomoči verjetno izravnajo s pozitivnimi učinki. Vendar v nekaterih primerih pomoč lahko povzroči spremembe strukture trga oziroma značilnosti sektorja ali industrije, kar bi lahko občutno izkrivljalo konkurenco z ovirami za vstop na trg ali izstop z njega, učinki nadomestitve ali preusmeritvijo trgovinskih tokov. V teh primerih opredeljenih negativnih učinkov verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.“ Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in dostop do trga. To je pozitivna značilnost glede na odstavek 3 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno, da se z oceno regionalne pomoči uravnotežuje potreba po subvencijah za regionalni razvoj in hkrati zagotavljajo enaki pogoji med državami EGP. Kot je že bilo navedeno, Nadzornega organa ni prepričala trditev družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana na upravičenem območju, srečujejo s trajnejšimi težavami kot podjetja, ki zgolj pošiljajo svoje uslužbence na začasno delo na področje. Nasprotno pa so lahko podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi z lokalnimi podjetji, med drugim zaradi stroškov prevoza in nastanitve osebja.

| (68) | Podjetja, ki opravljajo potujoče storitve, lahko do neke mere na upravičenem območju registrirajo podenote. Brez pravila o izvzetju za potujoče storitve na upravičenem območju bi se pojavila razlika v obravnavanju, in sicer glede na to, ali je podjetje, ki zagotavlja storitve, na upravičenem območju ustanovilo svojo podenoto ali ne. Obstaja nevarnost, da bi to močneje vplivalo na podjetja, registrirana v tujini, kot na podjetja, registrirana na Norveškem. Za podjetja, ki niso registrirana na Norveškem, zlasti MSP, je mogoče domnevati, da manj podrobno poznajo posebnosti norveških pravil o registraciji podjetij in njihovih učinkov na stopnje prispevkov za socialno varnost. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom (ustvarjanje ovir za vstop na trg in preusmeritev trgovinskih tokov) na konkurenco in trgovino med državami EGP, kar je skladno z odstavkom 134 smernic o regionalni državni pomoči. |
| --- | --- |

(68)

Podjetja, ki opravljajo potujoče storitve, lahko do neke mere na upravičenem območju registrirajo podenote. Brez pravila o izvzetju za potujoče storitve na upravičenem območju bi se pojavila razlika v obravnavanju, in sicer glede na to, ali je podjetje, ki zagotavlja storitve, na upravičenem območju ustanovilo svojo podenoto ali ne. Obstaja nevarnost, da bi to močneje vplivalo na podjetja, registrirana v tujini, kot na podjetja, registrirana na Norveškem. Za podjetja, ki niso registrirana na Norveškem, zlasti MSP, je mogoče domnevati, da manj podrobno poznajo posebnosti norveških pravil o registraciji podjetij in njihovih učinkov na stopnje prispevkov za socialno varnost. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom (ustvarjanje ovir za vstop na trg in preusmeritev trgovinskih tokov) na konkurenco in trgovino med državami EGP, kar je skladno z odstavkom 134 smernic o regionalni državni pomoči.

| (69) | Na podlagi zadnjega sklopa pripomb norveških organov se zdi, da ni neupravičenih razlik pri tem, kako se v skladu z norveškim pravom obravnavajo podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, ter lokalno registrirana podjetja, kot so trdile zainteresirane strani. Zato Nadzorni organ ne bo dalje proučeval tega argumenta. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi zadnjega sklopa pripomb norveških organov se zdi, da ni neupravičenih razlik pri tem, kako se v skladu z norveškim pravom obravnavajo podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, ter lokalno registrirana podjetja, kot so trdile zainteresirane strani. Zato Nadzorni organ ne bo dalje proučeval tega argumenta.

| (70) | Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(70)

Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

4.   Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (71) | Kot je že bilo navedeno, Nadzorni organ ugotavlja, da je pravilo o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 združljivo z delovanjem Sporazuma EGP. Pravilo se zato odobri kot del navedene sheme, dokler se 31. decembra 2020 ne izteče odobritev te sheme, ki jo je izdal Nadzorni organ – |
| --- | --- |

(71)

Kot je že bilo navedeno, Nadzorni organ ugotavlja, da je pravilo o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 združljivo z delovanjem Sporazuma EGP. Pravilo se zato odobri kot del navedene sheme, dokler se 31. decembra 2020 ne izteče odobritev te sheme, ki jo je izdal Nadzorni organ –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pravilo o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 je združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, skladno z njegovim členom 61(3)(c). Formalni postopek preiskave je s tem zaključen.

Člen 2

Izvajanje ukrepa se ustrezno odobri.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 4

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, dne 31. maja 2017.

Za Nadzorni organ Efte

Sven Erik SVEDMAN

Predsednik

Frank J. BÜCHEL

Član kolegija

---

(1)  Dokumenti št. 702438–702440, 702442 in 702443.

1

(2)  Glej Odločbo št. 225/14/COL (UL C 344, 2.10.2014, str. 14, in Dopolnilo EGP št. 55, 2.10.2014, str. 4) v odstavku 2.

2

(3)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14, [2015] EFTA Ct. Rep. 412.

3

(4)  Dokument št. 776348.

4

(5)  Dokumenta št. 779603 in 779604.

5

(6)  Dokument št. 787605.

6

(7)  
  UL C 263, 30.6.2016, str. 21, in Dopolnilo EGP št. 36, 30.6.2016, str. 3.

7

(8)  Dokument št. 804442.

8

(9)  Dokument št. 811491.

9

(10)  Dokument št. 813803.

10

(11)  Dokument št. 816653.

11

(12)  LOV-1997-02-28-19.

12

(13)  Za dodatne podrobnosti o shemi pomoči glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL.

13

(14)  Zakon o usklajevalnem registru pravnih oseb (LOV-1994-06-03-15).

14

(15)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 [2015] EFTA Ct. Rep. 412, točka 116.

15

Kimek Offshore AS

Nadzornemu organu Efte

(16)  
  UL L 166, 5.6.2014, str. 44, in Dopolnilo EGP št. 33, 5.6.2014, str. 1.

16

(17)  Glej Sodno odločbo Sodišča Efte z dne 23.11.2015 v Sodbi Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 INT [2015] EFTA Ct. Rep. 666.

17

(18)  Pripombe, ki so jih predhodno predložili norveški organi, so povzete v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave, Odločba št. 489/15/COL, v odstavkih 15–21.

18

(19)  Glej Odločbo št. 225/14/COL, v odstavku 49.

19

(20)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18.12.2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1), vključena v Sporazum EGP v Prilogi XV 1ea.

20

de minimis

(21)  
  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, na voljo na naslovu: https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352.

21

NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016

(22)  
  Snøhvit og andre eventyr (NHO), na voljo na naslovu: http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf in Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi (Statistics Norway), na voljo na naslovu: https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0.

22

Snøhvit og andre eventyr

Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi

(23)  Uredba o splošnih skupinskih izjemah. Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1), vključena v Sporazum EGP v Prilogi XV 1j. Spremembe pravil o regionalni pomoči, ki jih je načelno odobrila Evropska komisija dne 17.5.2017, tega ne spreminjajo. Člen 15(3)(a) uredbe o spremembi dovoljuje regionalno pomoč za tekoče poslovanje, če „upravičenci svojo gospodarsko dejavnost izvajajo“ v zelo redko poseljenih območjih. Uredba o spremembi je na voljo na naslovu: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:32017R1084&from=EN.

23

(24)  Odstavek 6 smernic o regionalni državni pomoči.

24

(25)  Glej Odločbo št. 91/14/COL (UL L 172, 12.6.2014, str. 52).

25

(26)  Odstavek 16 smernic o regionalni državni pomoči.

26

(27)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 85–91.

27

(28)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 92–99.

28

(29)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 100–107.

29

(30)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 108–112.

30

(31)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 113–117.

31

(32)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 118–121.

32

(33)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 [2015] EFTA Ct. Rep. 412, v točki 58.

33

(34)  Nadzorni organ v zvezi s tem ugotavlja, da so dejavnosti, ki bi lahko imele koristi od pravila o izvzetju, omejene z norveškim zakonom o registraciji poslovnih dejavnosti (glej odstavka 11 in 12 zgoraj).

34

(35)  Cilj regionalne pomoči je spodbujati gospodarski razvoj določenih prikrajšanih območij (odstavek 1 smernic o regionalni državni pomoči). To se uresničuje s spodbujanjem dodatne gospodarske dejavnosti na teh območjih (odstavek 6 smernic o regionalni državni pomoči). Eden od načinov za dosego tega cilja, ki pa ni edina rešitev, je spodbujanje zaposlitve za nedoločen čas.

35

(36)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 11–16.

36

---