# Euroopa Liidu C 175/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.175.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 175 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide19. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.175.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 175

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide19. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2012/C 175/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepanekute kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning määrus, mis käsitleb krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kohaldatavaid usaldatavusnõudeid | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2012/C 175/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepanekute kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning määrus, mis käsitleb krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kohaldatavaid usaldatavusnõudeid

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 175/02 | Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris | 9 |
| 2012/C 175/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6555 – Posco/MC/MCHC/JV) (
  1
  ) | 10 |
| 2012/C 175/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6604 – CPPIB/Atlantia/Grupo Costanera) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 175/02

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

9

2012/C 175/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6555 – Posco/MC/MCHC/JV) (
  1
  )

1

10

2012/C 175/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6604 – CPPIB/Atlantia/Grupo Costanera) (
  1
  )

1

10

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 175/05 | Euroopa Keskpanga arvamus, 25. aprill 2012, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa riskikapitalifondide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (CON/2012/32) | 11 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2012/C 175/05

Euroopa Keskpanga arvamus, 25. aprill 2012, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa riskikapitalifondide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (CON/2012/32)

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 175/06 | Euro vahetuskurss | 17 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 175/07 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Uus pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 175/06

Euro vahetuskurss

17

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 175/07

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Uus pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 175/08 | Teade, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning dumpinguvastase uurimise osalist taasalustamist Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes | 19 |
| 2012/C 175/09 | Teade Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 22 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 175/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6631 – Permira Europe III/Telepizza) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 31 |
| 2012/C 175/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6561 – Cytec Industries/Umeco) (
  1
  ) | 32 |
| 2012/C 175/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6616 – Lion Capital/Alain Afflelou Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 33 |
| 2012/C 175/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  ) | 34 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 175/14 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 35 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 175/08

Teade, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning dumpinguvastase uurimise osalist taasalustamist Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes

19

2012/C 175/09

Teade Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

22

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 175/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6631 – Permira Europe III/Telepizza) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

31

2012/C 175/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6561 – Cytec Industries/Umeco) (
  1
  )

1

32

2012/C 175/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6616 – Lion Capital/Alain Afflelou Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

33

2012/C 175/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  )

1

34

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 175/14

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepanekute kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning määrus, mis käsitleb krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kohaldatavaid usaldatavusnõudeid

2012/C 175/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutuses ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artikli 28 lõiget 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimine

| 1. | Käesolev arvamus on osa Euroopa andmekaitseinspektori neljast arvamusest koosnevast paketist, mis on seotud finantssektoriga ja mis võeti vastu samal päeval (3). |
| --- | --- |

1.

Käesolev arvamus on osa Euroopa andmekaitseinspektori neljast arvamusest koosnevast paketist, mis on seotud finantssektoriga ja mis võeti vastu samal päeval (3).

| 2. | Komisjon võttis 20. juulil 2011 vastu panganduse õigusaktide läbivaatamise kohta kaks ettepanekut. Esimene on direktiivi ettepanek, milles käsitletakse krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (edaspidi „direktiivi ettepanek”) (4). Teine on määruse ettepanek, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid (edaspidi „määruse ettepanek”) (5). Ettepanekud saadeti samal päeval Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Euroopa Liidu Nõukogu konsulteeris Euroopa andmekaitseinspektoriga seoses direktiivi ettepanekuga 18. novembril 2011. |
| --- | --- |

2.

Komisjon võttis 20. juulil 2011 vastu panganduse õigusaktide läbivaatamise kohta kaks ettepanekut. Esimene on direktiivi ettepanek, milles käsitletakse krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (edaspidi „direktiivi ettepanek”) (4). Teine on määruse ettepanek, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid (edaspidi „määruse ettepanek”) (5). Ettepanekud saadeti samal päeval Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Euroopa Liidu Nõukogu konsulteeris Euroopa andmekaitseinspektoriga seoses direktiivi ettepanekuga 18. novembril 2011.

| 3. | Määruse ettepaneku suhtes konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult enne selle vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektor nendib, et mitut tema märkust on ettepanekus arvesse võetud. |
| --- | --- |

3.

Määruse ettepaneku suhtes konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga mitteametlikult enne selle vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektor nendib, et mitut tema märkust on ettepanekus arvesse võetud.

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektor on rahul, et komisjon ja nõukogu temaga konsulteerisid, ja soovitab lisada vastuvõetavate õigusaktide preambulisse viite käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektor on rahul, et komisjon ja nõukogu temaga konsulteerisid, ja soovitab lisada vastuvõetavate õigusaktide preambulisse viite käesolevale arvamusele.

1.2.   Ettepanekute eesmärgid ja reguleerimisala

| 5. | Kavandatud õigusakt koosneb kahest õigusaktist: direktiivist, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning määrusest, mis käsitleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid. Lühidalt on kavandatud läbivaatamise poliitilisteks eesmärkideks tagada pangandussektori ladus tegevus ja taastada ettevõtjate ning üldsuse usaldus. Kavandatud õigusaktid asendavad direktiivi 2006/48/EÜ ja direktiivi 2006/49/EÜ, mis tunnistatakse seejärel kehtetuks. |
| --- | --- |

5.

Kavandatud õigusakt koosneb kahest õigusaktist: direktiivist, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ning määrusest, mis käsitleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid. Lühidalt on kavandatud läbivaatamise poliitilisteks eesmärkideks tagada pangandussektori ladus tegevus ja taastada ettevõtjate ning üldsuse usaldus. Kavandatud õigusaktid asendavad direktiivi 2006/48/EÜ ja direktiivi 2006/49/EÜ, mis tunnistatakse seejärel kehtetuks.

| 6. | Direktiivi ettepaneku peamised uued osad on sätted sanktsioonide ja äriühingu tulemusliku üldjuhtimise kohta ning sätted, millega välditakse liigset tuginemist välistele krediidireitingutele. Täpsemalt on direktiivi ettepaneku eesmärk näha ette tulemuslikud ja proportsionaalsed sanktsioonid, halduskaristuste kohaldamisalasse kuuluvad asjakohased isikud, sanktsioonide avaldamise ning rikkumisest teavitamist soodustavad mehhanismid. Peale selle on ettepaneku eesmärk tugevdada äriühingu üldjuhtimist käsitlevat õigusraamistikku ja vähendada liigset tuginemist välistele reitingutele (6). |
| --- | --- |

6.

Direktiivi ettepaneku peamised uued osad on sätted sanktsioonide ja äriühingu tulemusliku üldjuhtimise kohta ning sätted, millega välditakse liigset tuginemist välistele krediidireitingutele. Täpsemalt on direktiivi ettepaneku eesmärk näha ette tulemuslikud ja proportsionaalsed sanktsioonid, halduskaristuste kohaldamisalasse kuuluvad asjakohased isikud, sanktsioonide avaldamise ning rikkumisest teavitamist soodustavad mehhanismid. Peale selle on ettepaneku eesmärk tugevdada äriühingu üldjuhtimist käsitlevat õigusraamistikku ja vähendada liigset tuginemist välistele reitingutele (6).

| 7. | Määruse ettepanek täiendab direktiivi ettepanekut, kehtestades krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ühetaolised ja otseselt kohaldatavad usaldatavusnõuded. Nagu on märgitud seletuskirjas, on algatuse laiem eesmärk tugevdada finantsinstitutsioonide kapitali regulatsiooni tõhusust ELis ja vähendada selle kahjulikku mõju finantssüsteemile (7). |
| --- | --- |

7.

Määruse ettepanek täiendab direktiivi ettepanekut, kehtestades krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ühetaolised ja otseselt kohaldatavad usaldatavusnõuded. Nagu on märgitud seletuskirjas, on algatuse laiem eesmärk tugevdada finantsinstitutsioonide kapitali regulatsiooni tõhusust ELis ja vähendada selle kahjulikku mõju finantssüsteemile (7).

1.3.   Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse eesmärk

| 8. | Kuigi enamik kavandatud õigusaktide sätetest on seotud krediidiasutuste tegevusega, võib õigusraamistiku rakendamine ja kohaldamine teatud juhtudel mõjutada üksikisikute õigusi seoses nende isikuandmete töötlemisega. |
| --- | --- |

8.

Kuigi enamik kavandatud õigusaktide sätetest on seotud krediidiasutuste tegevusega, võib õigusraamistiku rakendamine ja kohaldamine teatud juhtudel mõjutada üksikisikute õigusi seoses nende isikuandmete töötlemisega.

| 9. | Direktiivi ettepaneku mitu sätet lubavad vahetada teavet liikmesriikide asutuste ja teatud olukordades kolmandate riikide asutuste vahel (8) Selline teave võib olla seotud ka üksikisikutega, nagu krediidiasutuste juhtkonna liikmed, nende töötajad ja aktsionärid. Peale selle võivad pädevad asutused direktiivi ettepaneku alusel kehtestada isikute suhtes sanktsioone ja on kohustatud avaldama võetud sanktsioonid, sealhulgas vastutatavad isikud (9). Rikkumiste avastamise hõlbustamiseks pannakse ettepanekus pädevatele asutustele kohustus võtta kasutusele rikkumisest teavitamist soodustavad mehhanismid (10). Peale selle kohustatakse määruse ettepanekuga krediidiasutusi ja investeerimisettevõtteid avalikustama teabe oma tasustamispoliitika kohta, sealhulgas eraldi töötajate kategooriate ja palgajärkude kohta makstud summad (11). Kõik need sätted võivad mõjutada asjaomaste isikute andmete kaitset. |
| --- | --- |

9.

Direktiivi ettepaneku mitu sätet lubavad vahetada teavet liikmesriikide asutuste ja teatud olukordades kolmandate riikide asutuste vahel (8) Selline teave võib olla seotud ka üksikisikutega, nagu krediidiasutuste juhtkonna liikmed, nende töötajad ja aktsionärid. Peale selle võivad pädevad asutused direktiivi ettepaneku alusel kehtestada isikute suhtes sanktsioone ja on kohustatud avaldama võetud sanktsioonid, sealhulgas vastutatavad isikud (9). Rikkumiste avastamise hõlbustamiseks pannakse ettepanekus pädevatele asutustele kohustus võtta kasutusele rikkumisest teavitamist soodustavad mehhanismid (10). Peale selle kohustatakse määruse ettepanekuga krediidiasutusi ja investeerimisettevõtteid avalikustama teabe oma tasustamispoliitika kohta, sealhulgas eraldi töötajate kategooriate ja palgajärkude kohta makstud summad (11). Kõik need sätted võivad mõjutada asjaomaste isikute andmete kaitset.

| 10. | Eespool esitatule tuginedes keskendutakse käesolevas arvamuses paketi nendele külgedele, mis on seotud eraelu puutumatuse ja andmekaitsega: 1) andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavus, 2) andmete edastamine kolmandatele riikidele, 3) ametisaladus ja konfidentsiaalse teabe kasutamine, 4) sanktsioonide kohustuslik avaldamine, 5) rikkumisest teatamise mehhanismid, 6) tasustamispoliitikat käsitlevad avalikustamisnõuded. |
| --- | --- |

10.

Eespool esitatule tuginedes keskendutakse käesolevas arvamuses paketi nendele külgedele, mis on seotud eraelu puutumatuse ja andmekaitsega: 1) andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavus, 2) andmete edastamine kolmandatele riikidele, 3) ametisaladus ja konfidentsiaalse teabe kasutamine, 4) sanktsioonide kohustuslik avaldamine, 5) rikkumisest teatamise mehhanismid, 6) tasustamispoliitikat käsitlevad avalikustamisnõuded.

2.   ETTEPANEKUTE ANALÜÜS

2.1.   Andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavus

| 11. | Direktiivi ettepaneku põhjenduses 74 viidatakse andmekaitset käsitlevate õigusaktide täielikule kohaldatavusele. Siiski tuleks viide kohaldatavatele andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele lisada ettepanekute regulatiivosa artiklisse. Sellise sisulise sätte hea näide on artikkel 22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta: (12) artiklis sätestatakse selgelt üldreegel, et isikuandmete töötlemisele kõnealuse ettepaneku raames kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

11.

Direktiivi ettepaneku põhjenduses 74 viidatakse andmekaitset käsitlevate õigusaktide täielikule kohaldatavusele. Siiski tuleks viide kohaldatavatele andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele lisada ettepanekute regulatiivosa artiklisse. Sellise sisulise sätte hea näide on artikkel 22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta: (12) artiklis sätestatakse selgelt üldreegel, et isikuandmete töötlemisele kõnealuse ettepaneku raames kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001.

| 12. | See on eriti asjakohane näiteks seoses eri sätetega, milles käsitletakse isikuandmete vahetamist. Need sätted on täiesti õiguspärased, kuid neid tuleb kohaldada viisil, mis vastab andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. Eriti tuleks vältida riski, et selliseid sätteid saaks tõlgendada kui täielikku luba vahetada igasuguseid isikuandmeid. Viide andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele ka sisulistes sätetes aitaks sellist riski oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

12.

See on eriti asjakohane näiteks seoses eri sätetega, milles käsitletakse isikuandmete vahetamist. Need sätted on täiesti õiguspärased, kuid neid tuleb kohaldada viisil, mis vastab andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele. Eriti tuleks vältida riski, et selliseid sätteid saaks tõlgendada kui täielikku luba vahetada igasuguseid isikuandmeid. Viide andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele ka sisulistes sätetes aitaks sellist riski oluliselt vähendada.

| 13. | Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada samasugune sisuline säte, nagu on artikkel 22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise kohta, (13) võttes aluseks andmekaitseinspektori soovitused selle ettepaneku kohta, (14) st tuleks rõhutada kehtivate andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavust ja selgitada viidet direktiivile 95/46/EÜ, täpsustades, et sätteid kohaldatakse vastavalt riiklikele eeskirjadele, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

13.

Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada samasugune sisuline säte, nagu on artikkel 22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise kohta, (13) võttes aluseks andmekaitseinspektori soovitused selle ettepaneku kohta, (14) st tuleks rõhutada kehtivate andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavust ja selgitada viidet direktiivile 95/46/EÜ, täpsustades, et sätteid kohaldatakse vastavalt riiklikele eeskirjadele, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ.

2.2.   Edastamine kolmandatele riikidele

| 14. | Direktiivi ettepaneku artiklis 48 on sätestatud, et komisjon võib pöörduda nõukogu poole ettepanekuga pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi eesmärgiga tagada muu hulgas, et kolmandate riikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik teave, et teostada järelevalvet selliste emaettevõtjate üle, mille peakontorite asukoht on nende territooriumil ja mille tütarettevõtjad on ühes või mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

14.

Direktiivi ettepaneku artiklis 48 on sätestatud, et komisjon võib pöörduda nõukogu poole ettepanekuga pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi eesmärgiga tagada muu hulgas, et kolmandate riikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik teave, et teostada järelevalvet selliste emaettevõtjate üle, mille peakontorite asukoht on nende territooriumil ja mille tütarettevõtjad on ühes või mitmes liikmesriigis.

| 15. | Kui selline teave sisaldab isikuandmeid, kohaldatakse kolmandatele riikidele edastatavate andmete suhtes täielikult direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab täpsemalt selgitada artiklis 48, et sellisel juhul peavad asjaomased kokkulepped vastama isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise tingimustele, mis on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ IV peatükis ja määruses (EÜ) nr 45/2001. Sama tuleks ette näha ka seoses artikliga 56, milles käsitletakse koostööd kolmandate riikide pädevate asutustega, kellega liikmesriik ja EBA on sõlminud koostöölepingu. |
| --- | --- |

15.

Kui selline teave sisaldab isikuandmeid, kohaldatakse kolmandatele riikidele edastatavate andmete suhtes täielikult direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab täpsemalt selgitada artiklis 48, et sellisel juhul peavad asjaomased kokkulepped vastama isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise tingimustele, mis on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ IV peatükis ja määruses (EÜ) nr 45/2001. Sama tuleks ette näha ka seoses artikliga 56, milles käsitletakse koostööd kolmandate riikide pädevate asutustega, kellega liikmesriik ja EBA on sõlminud koostöölepingu.

| 16. | Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sellise edastamisega seotud riske arvestades lisada konkreetsed kaitsemeetmed, nagu on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) ettepaneku artiklis 23. Oma arvamuses kõnealuse ettepaneku kohta kiidab Euroopa andmekaitseinspektor heaks sellise sätte kasutamise, mis sisaldab piisavaid kaitsemeetmeid, nagu iga juhtumi eraldi kaalumine, edastamise vajalikkuse tagamine ning isikuandmete edastamine ainult sellisele kolmandale riigile, kus isikuandmete kaitse on tagatud piisaval tasemel. |
| --- | --- |

16.

Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sellise edastamisega seotud riske arvestades lisada konkreetsed kaitsemeetmed, nagu on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) ettepaneku artiklis 23. Oma arvamuses kõnealuse ettepaneku kohta kiidab Euroopa andmekaitseinspektor heaks sellise sätte kasutamise, mis sisaldab piisavaid kaitsemeetmeid, nagu iga juhtumi eraldi kaalumine, edastamise vajalikkuse tagamine ning isikuandmete edastamine ainult sellisele kolmandale riigile, kus isikuandmete kaitse on tagatud piisaval tasemel.

2.3.   Ametisaladus ja konfidentsiaalse teabe kasutamine

| 17. | Direktiivi ettepaneku artiklis 54 on märgitud, et kõik pädevad asutused on kohustatud hoidma ametisaladust. Artikli 54 teises lõigus keelatakse konfidentsiaalse teabe avaldamine „välja arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena või selliselt koostatud, et üksikuid krediidiasutusi pole võimalik identifitseerida [...]”. Sellisest sõnastusest ei selgu, kas keeld kehtib ka isikuandmete avaldamise suhtes. |
| --- | --- |

17.

Direktiivi ettepaneku artiklis 54 on märgitud, et kõik pädevad asutused on kohustatud hoidma ametisaladust. Artikli 54 teises lõigus keelatakse konfidentsiaalse teabe avaldamine „välja arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena või selliselt koostatud, et üksikuid krediidiasutusi pole võimalik identifitseerida [...]”. Sellisest sõnastusest ei selgu, kas keeld kehtib ka isikuandmete avaldamise suhtes.

| 18. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab laiendada konfidentsiaalse teabe avaldamise keeldu, mida käsitletakse artikli 54 lõike 1 teises lõigus, olukordadele, kus üksikisikud on tuvastatavad (st mitte üksnes „üksikutele krediidiasutustele”). Teisisõnu tuleks säte ümber sõnastada nii, et keelatakse konfidentsiaalse teabe avaldamine „välja arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena või selliselt koostatud, et üksikuid krediidiasutusi ja üksikisikuid pole võimalik identifitseerida” (esiletõst lisatud). |
| --- | --- |

18.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab laiendada konfidentsiaalse teabe avaldamise keeldu, mida käsitletakse artikli 54 lõike 1 teises lõigus, olukordadele, kus üksikisikud on tuvastatavad (st mitte üksnes „üksikutele krediidiasutustele”). Teisisõnu tuleks säte ümber sõnastada nii, et keelatakse konfidentsiaalse teabe avaldamine „välja arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena või selliselt koostatud, et üksikuid krediidiasutusi ja üksikisikuid pole võimalik identifitseerida” (esiletõst lisatud).

2.4.   Sanktsioonide avaldamist käsitlevad sätted

2.4.1.   Sanktsioonide kohustuslik avaldamine

| 19. | Kavandatud paketi üks peaeesmärk on tugevdada ja ühtlustada liikmesriikide õigusraamistikku, mis käsitleb halduskaristusi ja -meetmeid. Direktiivi ettepanekus sätestatakse pädevate asutuste volitused kehtestada sanktsioone mitte ainult krediidiasutuste, vaid ka rikkumiste eest materiaalselt vastutavate isikute suhtes (15). Artiklis 68 kohustatakse liikmesriike tagama, et pädevad asutused avaldavad põhjendamatult viivitamata mis tahes sanktsiooni või meetme, mis on kehtestatud määruse ettepaneku sätete või direktiivi ettepaneku rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, teatades rikkumise tüübi ja selle eest vastutatavad isikud. |
| --- | --- |

19.

Kavandatud paketi üks peaeesmärk on tugevdada ja ühtlustada liikmesriikide õigusraamistikku, mis käsitleb halduskaristusi ja -meetmeid. Direktiivi ettepanekus sätestatakse pädevate asutuste volitused kehtestada sanktsioone mitte ainult krediidiasutuste, vaid ka rikkumiste eest materiaalselt vastutavate isikute suhtes (15). Artiklis 68 kohustatakse liikmesriike tagama, et pädevad asutused avaldavad põhjendamatult viivitamata mis tahes sanktsiooni või meetme, mis on kehtestatud määruse ettepaneku sätete või direktiivi ettepaneku rakendamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, teatades rikkumise tüübi ja selle eest vastutatavad isikud.

| 20. | Sanktsioonide avaldamine aitaks suurendada heidutavat mõju, sest tegelikud ja võimalikud toimepanijad ei julgeks maine olulise kahjustamise vältimiseks rikkumisi toime panna. Samuti suurendaks see läbipaistvust, sest turuosalised oleksid teadlikud sellest, et teatud isik on rikkumise toime pannud (16). Seda kohustust leevendatakse ainult juhul, kui avaldamine võib põhjustada asjaosalistele ebaproportsionaalset kahju, ja sellisel juhul avaldavad pädevad asutused sanktsioonid anonüümselt. |
| --- | --- |

20.

Sanktsioonide avaldamine aitaks suurendada heidutavat mõju, sest tegelikud ja võimalikud toimepanijad ei julgeks maine olulise kahjustamise vältimiseks rikkumisi toime panna. Samuti suurendaks see läbipaistvust, sest turuosalised oleksid teadlikud sellest, et teatud isik on rikkumise toime pannud (16). Seda kohustust leevendatakse ainult juhul, kui avaldamine võib põhjustada asjaosalistele ebaproportsionaalset kahju, ja sellisel juhul avaldavad pädevad asutused sanktsioonid anonüümselt.

| 21. | Euroopa andmekaitseinspektor ei ole kindel, et sanktsioonide kohustuslik avaldamine praeguse sõnastuse alusel vastab andmekaitseseaduse nõuetele, nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schecke kohtuasjas tehtud otsuses (17). Ta on seisukohal, et meetme eesmärki, vajalikkust ja proportsionaalsust ei ole piisavalt põhjendatud ning üksikisikute õiguste kaitseks oleks igal juhul tulnud ette näha piisavad meetmed. |
| --- | --- |

21.

Euroopa andmekaitseinspektor ei ole kindel, et sanktsioonide kohustuslik avaldamine praeguse sõnastuse alusel vastab andmekaitseseaduse nõuetele, nagu Euroopa Kohus on selgitanud Schecke kohtuasjas tehtud otsuses (17). Ta on seisukohal, et meetme eesmärki, vajalikkust ja proportsionaalsust ei ole piisavalt põhjendatud ning üksikisikute õiguste kaitseks oleks igal juhul tulnud ette näha piisavad meetmed.

2.4.2.   Ettepaneku vajalikkus ja proportsionaalsus

| 22. | Schecke kohtuasjas tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus kehtetuks nõukogu määruse ja komisjoni määruse sätted, millega nähti ette põllumajandustoetuste saajaid käsitleva teabe, sealhulgas toetusesaajate isiku ja saadud summade kohustuslik avaldamine. Kohus leidis, et sellise avaldamise näol on tegemist isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 8 lõike 2 mõistes ning seega harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õiguste riivega. |
| --- | --- |

22.

Schecke kohtuasjas tehtud otsuses tunnistas Euroopa Kohus kehtetuks nõukogu määruse ja komisjoni määruse sätted, millega nähti ette põllumajandustoetuste saajaid käsitleva teabe, sealhulgas toetusesaajate isiku ja saadud summade kohustuslik avaldamine. Kohus leidis, et sellise avaldamise näol on tegemist isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artikli 8 lõike 2 mõistes ning seega harta artiklites 7 ja 8 tunnustatud õiguste riivega.

| 23. | Pärast seda, kui kohus oli leidnud, et „isikuandmete kaitse erandite ja piirangute puhul tuleb piirduda rangelt vajalikuga”, analüüsis kohus avaldamise eesmärki ja selle proportsionaalsust. Ta jõudis järeldusele, et kõnealusel juhul ei viita miski sellele, et nõukogu ja komisjon oleksid asjaomase õigusakti vastuvõtmisel vaaginud toetusesaajaid puudutavate andmete avaldamise viisi, mis vastaks avaldamise eesmärgile, kuid riivaks vähem toetusesaajaid. |
| --- | --- |

23.

Pärast seda, kui kohus oli leidnud, et „isikuandmete kaitse erandite ja piirangute puhul tuleb piirduda rangelt vajalikuga”, analüüsis kohus avaldamise eesmärki ja selle proportsionaalsust. Ta jõudis järeldusele, et kõnealusel juhul ei viita miski sellele, et nõukogu ja komisjon oleksid asjaomase õigusakti vastuvõtmisel vaaginud toetusesaajaid puudutavate andmete avaldamise viisi, mis vastaks avaldamise eesmärgile, kuid riivaks vähem toetusesaajaid.

| 24. | Direktiivi ettepaneku artikkel 68 tundub sisaldavat samu puudusi, mille Euroopa Kohus tõi esile Schecke kohtuasjas tehtud otsuses. Tuleb meeles pidada, et hinnates isikuandmete avaldamist nõudva sätte vastavust andmekaitsenõuetele, peab sellise avaldamise eesmärk olema selge ja kindlalt määratletud. Ainult selge ja kindlalt määratletud eesmärgi alusel saab hinnata, kas asjaomaste isikuandmete avaldamine on tegelikult vajalik ja proportsionaalne (18). |
| --- | --- |

24.

Direktiivi ettepaneku artikkel 68 tundub sisaldavat samu puudusi, mille Euroopa Kohus tõi esile Schecke kohtuasjas tehtud otsuses. Tuleb meeles pidada, et hinnates isikuandmete avaldamist nõudva sätte vastavust andmekaitsenõuetele, peab sellise avaldamise eesmärk olema selge ja kindlalt määratletud. Ainult selge ja kindlalt määratletud eesmärgi alusel saab hinnata, kas asjaomaste isikuandmete avaldamine on tegelikult vajalik ja proportsionaalne (18).

| 25. | Pärast ettepaneku ja selle lisadokumentidega (st mõju hindamise aruanne) tutvumist tundub Euroopa andmekaitseinspektorile, et selle meetme eesmärki ja järelikult ka vajalikkust ei ole selgelt põhjendatud. Kui ettepaneku põhjendustes neid küsimusi ei mainita, siis mõju hindamise aruandes märgitakse lihtsalt, et „sanktsioonide avaldamine on oluline selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav mõju neile, kelle suhtes neid kohaldatakse, ja on vajalik selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav mõju üldsusele”. Ent aruandes ei vaagita seda, kas vähem sekkuvad viisid oleksid taganud samasuguse heidutava mõju, riivamata asjaomaste isikute õigusi eraelu puutumatusele. Selles ei selgitata, miks ei piisa näiteks rahalistest karistustest või muud liiki sanktsioonidest, mis ei kahjusta eraelu puutumatust. |
| --- | --- |

25.

Pärast ettepaneku ja selle lisadokumentidega (st mõju hindamise aruanne) tutvumist tundub Euroopa andmekaitseinspektorile, et selle meetme eesmärki ja järelikult ka vajalikkust ei ole selgelt põhjendatud. Kui ettepaneku põhjendustes neid küsimusi ei mainita, siis mõju hindamise aruandes märgitakse lihtsalt, et „sanktsioonide avaldamine on oluline selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav mõju neile, kelle suhtes neid kohaldatakse, ja on vajalik selleks, et tagada sanktsioonide hoiatav mõju üldsusele”. Ent aruandes ei vaagita seda, kas vähem sekkuvad viisid oleksid taganud samasuguse heidutava mõju, riivamata asjaomaste isikute õigusi eraelu puutumatusele. Selles ei selgitata, miks ei piisa näiteks rahalistest karistustest või muud liiki sanktsioonidest, mis ei kahjusta eraelu puutumatust.

| 26. | Peale selle ei ole mõju hindamise aruandes võetud piisavalt arvesse vähem sekkuvamaid teabe avaldamise viise, nagu avaldamise piiramine krediidiasutustega või koguni avaldamise vajalikkuse kaalumine iga juhtumi korral eraldi. Just viimatinimetatud võimalus tundub esmapilgul olevat proportsionaalsem lahendus, eriti arvestades, et artikli 67 lõike 2 alapunkti a alusel on avaldamine juba ise karistus ning artiklis 69 on sätestatud, et karistuste kohaldamise kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid (st iga juhtumi eraldi hindamisel), sealhulgas rikkumise raskus, vastutava isiku vastutuse ulatus, varasemad rikkumised, kolmandate isikute kahju jne. Sanktsioonide kohustuslik avaldamine kõikide artiklis 68 sätestatud juhtumite korral ei ole kooskõlas artiklites 67 ja 69 sätestatud karistustega. |
| --- | --- |

26.

Peale selle ei ole mõju hindamise aruandes võetud piisavalt arvesse vähem sekkuvamaid teabe avaldamise viise, nagu avaldamise piiramine krediidiasutustega või koguni avaldamise vajalikkuse kaalumine iga juhtumi korral eraldi. Just viimatinimetatud võimalus tundub esmapilgul olevat proportsionaalsem lahendus, eriti arvestades, et artikli 67 lõike 2 alapunkti a alusel on avaldamine juba ise karistus ning artiklis 69 on sätestatud, et karistuste kohaldamise kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid (st iga juhtumi eraldi hindamisel), sealhulgas rikkumise raskus, vastutava isiku vastutuse ulatus, varasemad rikkumised, kolmandate isikute kahju jne. Sanktsioonide kohustuslik avaldamine kõikide artiklis 68 sätestatud juhtumite korral ei ole kooskõlas artiklites 67 ja 69 sätestatud karistustega.

| 27. | Mõju hindamise aruandes selgitatakse ainult mõnes lõigus, miks juhtumipõhine avaldamine ei ole piisav valikuvõimalus. Aruandes väidetakse, et kui jätta pädevate asutuste otsustada, „kas avaldamine on asjakohane”, väheneb avaldamise heidutav mõju (19). Ent Euroopa andmekaitseinspektori arvates teeb just see aspekt, st võimalus hinnata juhtumit konkreetsete olude põhjal, lahenduse proportsionaalsemaks ning seetõttu eelistatumaks valikuvõimaluseks kui kohustuslik avaldamine kõikide juhtumite korral. Näiteks võimaldaks selline kaalutlusõigus pädeval asutusel vältida avaldamist vähemtõsiste rikkumiste korral, kui rikkumine ei põhjustanud olulist kahju, asjaosaline on näidanud üles koostöövalmidust jne. |
| --- | --- |

27.

Mõju hindamise aruandes selgitatakse ainult mõnes lõigus, miks juhtumipõhine avaldamine ei ole piisav valikuvõimalus. Aruandes väidetakse, et kui jätta pädevate asutuste otsustada, „kas avaldamine on asjakohane”, väheneb avaldamise heidutav mõju (19). Ent Euroopa andmekaitseinspektori arvates teeb just see aspekt, st võimalus hinnata juhtumit konkreetsete olude põhjal, lahenduse proportsionaalsemaks ning seetõttu eelistatumaks valikuvõimaluseks kui kohustuslik avaldamine kõikide juhtumite korral. Näiteks võimaldaks selline kaalutlusõigus pädeval asutusel vältida avaldamist vähemtõsiste rikkumiste korral, kui rikkumine ei põhjustanud olulist kahju, asjaosaline on näidanud üles koostöövalmidust jne.

2.4.3.   Piisavate kaitsemeetmete vajadus

| 28. | Direktiivi ettepanekus oleks tulnud ette näha piisavad kaitsemeetmed, et tagada õiglane tasakaal kaalul olevate eri huvide vahel. Esiteks on kaitsemeetmed vajalikud seoses süüdistatavate isikute õigusega vaidlustada otsus kohtus ja süütuse presumptsiooniga. Selle kohta oleks pidanud artikli 68 sõnastusse lisama konkreetse viite, millega kohustatakse pädevaid asutusi võtma asjakohased meetmed nii olukordades, kus otsus kaevatakse edasi, kui ka juhul, kui kohus otsuse tühistab (20). |
| --- | --- |

28.

Direktiivi ettepanekus oleks tulnud ette näha piisavad kaitsemeetmed, et tagada õiglane tasakaal kaalul olevate eri huvide vahel. Esiteks on kaitsemeetmed vajalikud seoses süüdistatavate isikute õigusega vaidlustada otsus kohtus ja süütuse presumptsiooniga. Selle kohta oleks pidanud artikli 68 sõnastusse lisama konkreetse viite, millega kohustatakse pädevaid asutusi võtma asjakohased meetmed nii olukordades, kus otsus kaevatakse edasi, kui ka juhul, kui kohus otsuse tühistab (20).

| 29. | Teiseks peaks direktiivi ettepanekuga tagatama andmesubjektide õiguste ennetav austamine. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et ettepaneku lõppversiooniga nähakse ette võimalus välistada avaldamine juhul, kui see põhjustab ebaproportsionaalset kahju. Siiski peaks ennetav lähenemisviis tähendama, et andmesubjekte teavitatakse eelnevalt asjaolust, et nende karistusotsus avaldatakse, ja neil on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 14 õigus esitada veenvatel ja õigustatud põhjustel vastuväiteid (21). |
| --- | --- |

29.

Teiseks peaks direktiivi ettepanekuga tagatama andmesubjektide õiguste ennetav austamine. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et ettepaneku lõppversiooniga nähakse ette võimalus välistada avaldamine juhul, kui see põhjustab ebaproportsionaalset kahju. Siiski peaks ennetav lähenemisviis tähendama, et andmesubjekte teavitatakse eelnevalt asjaolust, et nende karistusotsus avaldatakse, ja neil on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 14 õigus esitada veenvatel ja õigustatud põhjustel vastuväiteid (21).

| 30. | Kolmandaks, kuigi direktiivi ettepanekus ei määrata kindlaks teabe avaldamise kandjat, võib eeldada, et enamikes liikmesriikides toimub avaldamine internetis. Internetis avaldamisega kaasnevad konkreetsed probleemid ja riskid, mis seonduvad eeskätt vajadusega tagada, et teavet ei hoitaks veebis kauem kui vaja ning andmeid ei saaks töödelda ega muuta. Väliste otsimootorite kasutamisega kaasneb ka risk, et teave võidakse võtta kontekstist välja ja levitada seda internetis ja mujal viisil, mida ei ole lihtne kontrollida (22). |
| --- | --- |

30.

Kolmandaks, kuigi direktiivi ettepanekus ei määrata kindlaks teabe avaldamise kandjat, võib eeldada, et enamikes liikmesriikides toimub avaldamine internetis. Internetis avaldamisega kaasnevad konkreetsed probleemid ja riskid, mis seonduvad eeskätt vajadusega tagada, et teavet ei hoitaks veebis kauem kui vaja ning andmeid ei saaks töödelda ega muuta. Väliste otsimootorite kasutamisega kaasneb ka risk, et teave võidakse võtta kontekstist välja ja levitada seda internetis ja mujal viisil, mida ei ole lihtne kontrollida (22).

| 31. | Eespool kirjeldatut arvestades on vaja kohustada liikmesriike tagama, et asjaomaste isikute isikuandmeid hoitakse veebis ainult mõistlikul ajavahemikul ja need kustutakse selle möödumisel süsteemselt (23). Peale selle tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad tagaksid piisavate turva- ja kaitsemeetmete kasutuselevõtu, eriti selleks, et kaitsta väliste otsimootorite kasutamisega seotud riskide eest (24). |
| --- | --- |

31.

Eespool kirjeldatut arvestades on vaja kohustada liikmesriike tagama, et asjaomaste isikute isikuandmeid hoitakse veebis ainult mõistlikul ajavahemikul ja need kustutakse selle möödumisel süsteemselt (23). Peale selle tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad tagaksid piisavate turva- ja kaitsemeetmete kasutuselevõtu, eriti selleks, et kaitsta väliste otsimootorite kasutamisega seotud riskide eest (24).

2.4.4.   Järeldused avaldamise kohta

| 32. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et sanktsioonide kohustuslikku avaldamist käsitlev säte selle praeguses sõnastuses ei ole kooskõlas põhiõigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seadusandja peaks tähelepanelikult hindama kavandatud süsteemi vajalikkust ning kontrollima, kas avaldamise kohustus ületab taotletud avaliku huvi eesmärki ja kas sama eesmärgi saavutamiseks on vähem piiravaid meetmeid. Selle proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamise tulemusest sõltuvalt tuleks avaldamiskohustust igal juhul täiendada piisavate kaitsemeetmetega tagamaks, et austatakse süütuse presumptsiooni ja asjaomaste isikute õigust esitada vastuväiteid, ning et kindlustada andmete turvalisus/täpsus ning nende kustutamine pärast kohast ajavahemikku. |
| --- | --- |

32.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et sanktsioonide kohustuslikku avaldamist käsitlev säte selle praeguses sõnastuses ei ole kooskõlas põhiõigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele. Seadusandja peaks tähelepanelikult hindama kavandatud süsteemi vajalikkust ning kontrollima, kas avaldamise kohustus ületab taotletud avaliku huvi eesmärki ja kas sama eesmärgi saavutamiseks on vähem piiravaid meetmeid. Selle proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamise tulemusest sõltuvalt tuleks avaldamiskohustust igal juhul täiendada piisavate kaitsemeetmetega tagamaks, et austatakse süütuse presumptsiooni ja asjaomaste isikute õigust esitada vastuväiteid, ning et kindlustada andmete turvalisus/täpsus ning nende kustutamine pärast kohast ajavahemikku.

2.5.   Rikkumistest teatamine

| 33. | Direktiivi ettepaneku artiklis 70 käsitletakse rikkumistest teatamise mehhanisme, mida teatakse ka kui rikkumistest teavitamise süsteeme. Kuigi sellised süsteemid võivad olla tõhusaks järelevalvevahendiks, tekitavad nad olulisi küsimusi andmekaitse seisukohalt (25). Euroopa andmekaitseinspektor on väga rahul sellega, et ettepanek sisaldab konkreetseid kaitsemeetmeid, mida tuleb edasi arendada riiklikul tasandil ja mis hõlmavad rikkumiskahtlusest teatavate isikute kaitset ja isikuandmete kaitset üldisemalt. Euroopa andmekaitseinspektor on kursis sellega, et direktiivi ettepanekus sätestatakse ainult liikmesriikide rakendatava süsteemi põhielemendid. Sellele vaatamata tahab ta juhtida tähelepanu järgmistele lisapunktidele. |
| --- | --- |

33.

Direktiivi ettepaneku artiklis 70 käsitletakse rikkumistest teatamise mehhanisme, mida teatakse ka kui rikkumistest teavitamise süsteeme. Kuigi sellised süsteemid võivad olla tõhusaks järelevalvevahendiks, tekitavad nad olulisi küsimusi andmekaitse seisukohalt (25). Euroopa andmekaitseinspektor on väga rahul sellega, et ettepanek sisaldab konkreetseid kaitsemeetmeid, mida tuleb edasi arendada riiklikul tasandil ja mis hõlmavad rikkumiskahtlusest teatavate isikute kaitset ja isikuandmete kaitset üldisemalt. Euroopa andmekaitseinspektor on kursis sellega, et direktiivi ettepanekus sätestatakse ainult liikmesriikide rakendatava süsteemi põhielemendid. Sellele vaatamata tahab ta juhtida tähelepanu järgmistele lisapunktidele.

| 34. | Nagu ka teistes arvamustes (26), toob Euroopa andmekaitseinspektor esile vajaduse lisada konkreetne viide vajadusele austada rikkumisest teavitaja ja informaatori isiku konfidentsiaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et rikkumistest teavitajad on keerulises olukorras. Sellist teavet andvatele isikutele tuleb tagada, et nende isikut käsitletakse konfidentsiaalsustingimuste kohaselt, eriti seoses isikuga, kelle väidetavast rikkumisest teatatakse (27). Rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikidel etappidel, kui see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate riiklike eeskirjadega. Eriti võib isiku avalikustamise vajadus tekkida edasise uurimise käigus või selle tulemuste põhjal (ka sel juhul, kui on selgunud, et rikkumisest teavitaja esitas pahatahtlikult valeväiteid) algatatud järgneva kohtumenetluse käigus (28). Eelkirjeldatut arvestades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada artikli 70 punkti b järgmine säte: „selliste töötajate isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikides etappides, kui selle avalikustamist ei nõuta riiklikes õigusaktides edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse kontekstis.” |
| --- | --- |

34.

Nagu ka teistes arvamustes (26), toob Euroopa andmekaitseinspektor esile vajaduse lisada konkreetne viide vajadusele austada rikkumisest teavitaja ja informaatori isiku konfidentsiaalsust. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et rikkumistest teavitajad on keerulises olukorras. Sellist teavet andvatele isikutele tuleb tagada, et nende isikut käsitletakse konfidentsiaalsustingimuste kohaselt, eriti seoses isikuga, kelle väidetavast rikkumisest teatatakse (27). Rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikidel etappidel, kui see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate riiklike eeskirjadega. Eriti võib isiku avalikustamise vajadus tekkida edasise uurimise käigus või selle tulemuste põhjal (ka sel juhul, kui on selgunud, et rikkumisest teavitaja esitas pahatahtlikult valeväiteid) algatatud järgneva kohtumenetluse käigus (28). Eelkirjeldatut arvestades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada artikli 70 punkti b järgmine säte: „selliste töötajate isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikides etappides, kui selle avalikustamist ei nõuta riiklikes õigusaktides edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse kontekstis.”

| 35. | Peale selle rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et tähtis on kehtestada nõuetekohased eeskirjad eesmärgiga kaitsta süüdistavate juurdepääsuõigusi, mis on tihedalt seotud kaitseõigustega (29). Rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll, millele viidatakse artikli 70 lõike 2 punktis a, peab tagama, et süüdistavate kaitseõigusi, nagu õigus olla informeeritud, õigus tutvuda uurimistoimikuga ja süütuse presumptsioon, austatakse piisavalt ning piiratakse ainult vajalikul määral (30). Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ka direktiivi ettepanekusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) vastuvõtmiseks tehtud komisjoni ettepaneku artikli 29 punkti d säte, millega nähakse ette, et liikmesriigid kehtestavad „asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse või meetme puhul”. |
| --- | --- |

35.

Peale selle rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et tähtis on kehtestada nõuetekohased eeskirjad eesmärgiga kaitsta süüdistavate juurdepääsuõigusi, mis on tihedalt seotud kaitseõigustega (29). Rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll, millele viidatakse artikli 70 lõike 2 punktis a, peab tagama, et süüdistavate kaitseõigusi, nagu õigus olla informeeritud, õigus tutvuda uurimistoimikuga ja süütuse presumptsioon, austatakse piisavalt ning piiratakse ainult vajalikul määral (30). Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ka direktiivi ettepanekusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) vastuvõtmiseks tehtud komisjoni ettepaneku artikli 29 punkti d säte, millega nähakse ette, et liikmesriigid kehtestavad „asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse või meetme puhul”.

| 36. | Lõpetuseks on Euroopa andmekaitseinspektor seoses lõike 2 punktiga c rahul, et sellega nõutakse liikmesriikidelt selliste isikuandmete kaitse tagamist, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka süüdistatavat, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega. Siiski soovitab ta välja jätta väljendi „kooskõlas sätestatud põhimõtetega”, et muuta viide direktiivile üldisemaks ja siduvamaks. Seoses vajadusega järgida andmekaitset käsitlevaid õigusakte süsteemide tegelikul rakendamisel soovib Euroopa andmekaitseinspektor eriti rõhutada artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma soovitusi, mille ta esitas 2006. aastal arvamuses rikkumisest teavitamise kohta. Riiklike süsteemide rakendamisel peaks asjaomased üksused muu hulgas arvestama vajadust austada proportsionaalsuse põhimõtet, piirates võimaluste piires selliste isikute kategooriaid, kellel on õigus rikkumistest teavitada, nende inimeste kategooriaid, kellele võib süüdistuse esitada, ning rikkumisi, mille eest neid võib süüdistada; vajadust eelistada tuvastatud ja konfidentsiaalseid teatamisi anonüümsetele; vajadust kehtestada kord rikkumisest teataja isiku avaldamiseks juhul, kui rikkumisest teavitaja esitas pahatahtlikke väiteid; vajadust pidada kinni rangetest andmete säilitamise perioodidest. |
| --- | --- |

36.

Lõpetuseks on Euroopa andmekaitseinspektor seoses lõike 2 punktiga c rahul, et sellega nõutakse liikmesriikidelt selliste isikuandmete kaitse tagamist, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka süüdistatavat, kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega. Siiski soovitab ta välja jätta väljendi „kooskõlas sätestatud põhimõtetega”, et muuta viide direktiivile üldisemaks ja siduvamaks. Seoses vajadusega järgida andmekaitset käsitlevaid õigusakte süsteemide tegelikul rakendamisel soovib Euroopa andmekaitseinspektor eriti rõhutada artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma soovitusi, mille ta esitas 2006. aastal arvamuses rikkumisest teavitamise kohta. Riiklike süsteemide rakendamisel peaks asjaomased üksused muu hulgas arvestama vajadust austada proportsionaalsuse põhimõtet, piirates võimaluste piires selliste isikute kategooriaid, kellel on õigus rikkumistest teavitada, nende inimeste kategooriaid, kellele võib süüdistuse esitada, ning rikkumisi, mille eest neid võib süüdistada; vajadust eelistada tuvastatud ja konfidentsiaalseid teatamisi anonüümsetele; vajadust kehtestada kord rikkumisest teataja isiku avaldamiseks juhul, kui rikkumisest teavitaja esitas pahatahtlikke väiteid; vajadust pidada kinni rangetest andmete säilitamise perioodidest.

3.   JÄRELDUSED

| 37. | Euroopa andmekaitseinspektor esitab järgmised soovitused:






  — | lisada ettepanekutesse sisuline sätte järgmises sõnastuses: „Seoses isikuandmete töötlemisega liikmesriikides käesoleva määruse raames kohaldavad pädevad asutused direktiivi 95/46/EÜ rakendavate riiklike eeskirjade sätteid. Töödeldes isikuandmeid käesoleva määruse raames, järgib EBA määrust (EÜ) nr 45/2001”; |
| --- | --- | --- |

37.

Euroopa andmekaitseinspektor esitab järgmised soovitused:

—

lisada ettepanekutesse sisuline sätte järgmises sõnastuses: „Seoses isikuandmete töötlemisega liikmesriikides käesoleva määruse raames kohaldavad pädevad asutused direktiivi 95/46/EÜ rakendavate riiklike eeskirjade sätteid. Töödeldes isikuandmeid käesoleva määruse raames, järgib EBA määrust (EÜ) nr 45/2001”;

| — | muuta artikli 54 lõike 1 teist lõiku nii, et konfidentsiaalse teabe avaldamine oleks lubatud ainult juhul, kui andmed on esitatud kokkuvõttena või koostatud selliselt, „et üksikuid krediidiasutusi ja üksikisikuid pole võimalik identifitseerida” (esiletõst lisatud); |
| --- | --- |

—

muuta artikli 54 lõike 1 teist lõiku nii, et konfidentsiaalse teabe avaldamine oleks lubatud ainult juhul, kui andmed on esitatud kokkuvõttena või koostatud selliselt, „et üksikuid krediidiasutusi ja üksikisikuid pole võimalik identifitseerida” (esiletõst lisatud);

| — | täpsustada artiklites 48 ja 56, et kolmandate riikide või kolmandate riikide asutustega sõlmitud kokkulepped isikuandmete edastamise kohta peavad vastama isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise tingimustele, mis on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ IV peatükis ja määruses (EÜ) nr 49/2001, ning lisada direktiivi ettepanekusse säte sarnaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) ettepaneku artiklile 23 (31); |
| --- | --- |

—

täpsustada artiklites 48 ja 56, et kolmandate riikide või kolmandate riikide asutustega sõlmitud kokkulepped isikuandmete edastamise kohta peavad vastama isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise tingimustele, mis on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ IV peatükis ja määruses (EÜ) nr 49/2001, ning lisada direktiivi ettepanekusse säte sarnaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) ettepaneku artiklile 23 (31);

| — | hinnata käesolevas ettepanekutes esitatud kahtlusi arvestades kavandatud sanktsioonide kohustusliku avaldamise süsteemi vajalikkust ja proportsionaalsust. Pidades silmas tulemusi, mis saadakse vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamisel, näha iga juhtumi korral ette piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et austatakse süütuse presumptsiooni ja asjaomaste isikute õigust esitada vastuväiteid, ning et kindlustada andmete turvalisus/täpsus ja nende kustutamine pärast kohast ajavahemikku; |
| --- | --- |

—

hinnata käesolevas ettepanekutes esitatud kahtlusi arvestades kavandatud sanktsioonide kohustusliku avaldamise süsteemi vajalikkust ja proportsionaalsust. Pidades silmas tulemusi, mis saadakse vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise hindamisel, näha iga juhtumi korral ette piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et austatakse süütuse presumptsiooni ja asjaomaste isikute õigust esitada vastuväiteid, ning et kindlustada andmete turvalisus/täpsus ja nende kustutamine pärast kohast ajavahemikku;

| — | seoses artikliga 70: 1) lisada artikli 70 alapunkti b säte järgmises sõnastuses: „selliste töötajate isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikides etappides, kui selle avalikustamist ei nõuta siseriiklikes õigusaktides edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse kontekstis”; 2) lisada alapunkt d, millega nähakse ette, et liikmesriigid kehtestavad „asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse või meetme puhul”; 3) jätta sätte alapunktist c välja väljend „kooskõlas sätestatud põhimõtetega”. |
| --- | --- |

—

seoses artikliga 70: 1) lisada artikli 70 alapunkti b säte järgmises sõnastuses: „selliste töötajate isiku konfidentsiaalsus tuleb tagada menetluse kõikides etappides, kui selle avalikustamist ei nõuta siseriiklikes õigusaktides edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse kontekstis”; 2) lisada alapunkt d, millega nähakse ette, et liikmesriigid kehtestavad „asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse või meetme puhul”; 3) jätta sätte alapunktist c välja väljend „kooskõlas sätestatud põhimõtetega”.

Brüssel, 10. veebruar 2012

Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Euroopa andmekaitseinspektori 10. veebruari 2012 arvamused seadusandlike ettepanekute paketi kohta, milles käsitletakse pangandust, reitinguagentuure, finantsinstrumentide turge (finantsinstrumentide turgude direktiiv / finantsinstrumentide turgude määrus) ja turu kuritarvitamist reguleerivate õigusaktide läbivaatamist.

3

(4)  KOM(2011) 453.

4

(5)  KOM(2011) 452.

5

(6)  Direktiivi ettepaneku seletuskiri, lk 2–3.

6

(7)  Määruse ettepaneku seletuskiri, lk 2–3.

7

(8)  Vt täpsemalt direktiivi ettepaneku artiklid 24, 48 ja 51.

8

(9)  Direktiivi ettepaneku artikli 65 lõige 2 ja artikkel 68.

9

(10)  Direktiivi ettepaneku artikkel 70.

10

(11)  Määruse ettepaneku artikkel 435.

11

(12)  Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta, KOM(2011) 651.

12

(13)  Vt joonealust märkust 12.

13

(14)  Vt 10. veebruari 2012 arvamus, mis käsitleb komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta ja ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta, KOM(2011) 654.

14

(15)  Halduskaristuste kohaldamisalasse kuuluvad asjakohased isikud on täpsemalt kindlaks määratud direktiivi ettepaneku artiklis 65, milles sätestatakse, et liikmesriigid tagavad, et kui krediidiasutuste ja investeerimisühingute, finantshaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate ja segavaldusettevõtjate suhtes kohaldatakse kohustusi, võib rikkumise korral kohaldada sanktsioone juhtorgani liikmete suhtes ning kõigi teiste üksikisikute suhtes, kes siseriikliku seaduse kohaselt vastutavad rikkumise eest.

15

(16)  Vt mõju hindamise aruanne, lk 42 jj.

16

(17)  Liidetud kohtuasjad C-92/09 ja C-93/09: Schecke, punktid 56–64.

17

Schecke

(18)  Selle kohta vt ka Euroopa andmekaitseinspektori 15. aprilli 2011 arvamus liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (ELT C 215, 21.7.2011, lk 13).

18

(19)  Vt lk 44–45.

19

(20)  Näiteks võiks riiklikud asutused kaaluda järgmisi meetmeid: lükata avaldamine edasi kaebuse tagasilükkamiseni või – nagu on soovitatud mõju hindamise aruandes – märkida selgelt, et otsust saab veel edasi kaevata ning isiku suhtes kehtib kuni lõpliku otsuseni süütuse presumptsioon, avaldada parandus juhul, kui kohus tühistab otsuse.

20

(21)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 10. aprilli 2007 arvamus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (ELT C 134, 16.6.2007, lk 1).

21

(22)  Selle kohta vt Itaalia andmekaitseasutuse avaldatud dokumenti „Isikuandmed, mis leiduvad ka riiklike haldusasutuste registrites ja dokumentides: suunised riiklikele asutustele nende töötlemiseks seoses veebipõhise suhtlemise ja levitamisega”, kättesaadav Itaalia andmekaitseasutuse veebilehel: http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1803707

22

(23)  Need probleemid on seotud ka üldisema õigusega olla unustatud, mille lisamist uude isikuandmete kaitse õigusraamistikku praegu arutatakse.

23

(24)  Sellised meetmed ja kaitseabinõud võivad hõlmata näiteks andmete indekseerimise välistamist väliste otsimootorite abil.

24

(25)  Artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm avaldas 2006. aastal selliste süsteemide kohta oma arvamuse, milles käsitletakse selle tegevuse andmekaitsega seonduvaid külgi: Arvamus 1/2006, mis käsitleb ELi andmekaitse eeskirjade kohaldamist asutusesiseste väärkäitumisest teatamise mehhanismide suhtes raamatupidamise, raamatupidamise siseauditi, auditi, altkäemaksu vastu võitlemise, pangandus- ja finantskuritegude valdkonnas (töörühma arvamus rikkumistest teatamise kohta). Arvamus on artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma veebilehel: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

25

(26)  Vt näiteks Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, 15. aprilli 2011, liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (ELT C 215, 21.7.2011, lk 13) ja arvamus, 1. juuni 2011, OLAFi juurdluste kohta (ELT C 279, 23.9.2011, lk 11).

26

(27)  Rikkumisest teataja isiku konfidentsiaalsuse hoidmise olulisust rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor juba Euroopa ombudsmanile 30. juulil 2010 saadetud kirjas seoses juhtumiga 2010-0458, mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil (http://www.edps.europa.eu). Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori 23. juuni 2006 eelkontrolli kohta esitatud arvamused seoses OLAFi sisejuurdlustega (juhtum 2005-0418) ja arvamus, 4. oktoober 2007, OLAFi välisjuurdluste kohta (juhtumid 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72).

27

(28)  Vt arvamus, 15. aprill 2011, liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta, mis on kättesaadav veebisaidil http://www.edps.europa.eu

28

(29)  Selle kohta vt Euroopa andmekaitseinspektori suunised isikuandmete töötlemise kohta Euroopa institutsioonide ja asutuste haldusuurimistes ja distsiplinaarmenetlustes, milles tuuakse välja tihe side andmesubjektide juurdepääsuõiguse ja süüdistatavate isikute kaitseõiguse vahel (vt lk 8 ja 9) http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Guidelines/10-04-23_Guidelines_inquiries_EN.pdf

29

(30)  Vt artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma arvamus rikkumistest teatamise kohta, lk 13–14.

30

(31)  Vt joonealust märkust 12.

31

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/9

---

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

2012/C 175/02

Siduv tariifiinformatsioon kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil see ei vasta enam tollinomenklatuuri tõlgendusele järgmiste rahvusvaheliste tariifimeetmete vastuvõtmise tõttu:

Klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on vastu võetud Tollikoostöö nõukogu poolt (CCC dokument NC1705 – HS komitee 48. istungi aruanne):

KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSTE MUUDATUSED, MIS ON VASTU VÕETUD MAAILMA TOLLIORGANISATSIOONI HS KOMITEE POOLT

(HS KOMITEE 48. ISTUNG, SEPTEMBER 2011)

DOKUMENT NC1705

HS komitee poolt vastu võetud klassifitseerimise arvamused

| 2106.90/28 | O/3 |
| --- | --- |
| 3824.90/18-19 | O/4 |
| 8537.10/1 | O/5 |

2106.90/28

O/3

3824.90/18-19

O/4

8537.10/1

O/5

Antud meetmete sisu kohta saab informatsiooni Euroopa Komisjoni maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadist (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brüssel, Belgium) või käesoleva peadirektoraadi internetileheküljelt:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6555 – Posco/MC/MCHC/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/03

11. juunil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6555 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6555 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6604 – CPPIB/Atlantia/Grupo Costanera)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/04

11. juunil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6604 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6604 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/11

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

25. aprill 2012,

seoses ettepanekutega, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa riskikapitalifondide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

(CON/2012/32)

2012/C 175/05

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 20. jaanuaril 2012 Euroopa Liidu nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa riskikapitalifondide kohta (1) (edaspidi „ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määrus”), ning seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (2) (edaspidi „ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määrus”), (edaspidi ühiselt „ettepandud määrused”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud direktiivi sätted mõjutavad Euroopa finantsturgude lõimumist ning Euroopa Keskpankade Süsteemi kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele lepingu artikli 127 lõike 5 alusel. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 1. | Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse eesmärgiks on ületada rahastamispuudused, millega Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kokku puutuvad oma tegevuse algfaasis. Kuna suur osa nende ettevõtjate rahalistest vahenditest pärineb väikestest fondidest, mille keskmine hallatava vara maht on 60 miljonit eurot, on määruse eesmärgiks parandada kogu Euroopast kapitali kaasamise võimet. Sellega luuakse eriotstarbelised Euroopa riskikapitalifondid, millel on ühised omadused vastavalt ühtsele õigusraamistikule. See annab kõikidele osapooltele, sealhulgas investoritele, seadusandjatele ning investeerimiskõlblikele äriühingutele, kindlust ja läbipaistvust. Ühtse turuloa sisseseadmine, mille alusel ühes liikmesriigis asutatud fond võib turustada oma osakuid või aktsiaid teistes liikmesriikides, vähendab halduskoormust ja seadusandlikke tõkkeid. |
| --- | --- |

1.

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse eesmärgiks on ületada rahastamispuudused, millega Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kokku puutuvad oma tegevuse algfaasis. Kuna suur osa nende ettevõtjate rahalistest vahenditest pärineb väikestest fondidest, mille keskmine hallatava vara maht on 60 miljonit eurot, on määruse eesmärgiks parandada kogu Euroopast kapitali kaasamise võimet. Sellega luuakse eriotstarbelised Euroopa riskikapitalifondid, millel on ühised omadused vastavalt ühtsele õigusraamistikule. See annab kõikidele osapooltele, sealhulgas investoritele, seadusandjatele ning investeerimiskõlblikele äriühingutele, kindlust ja läbipaistvust. Ühtse turuloa sisseseadmine, mille alusel ühes liikmesriigis asutatud fond võib turustada oma osakuid või aktsiaid teistes liikmesriikides, vähendab halduskoormust ja seadusandlikke tõkkeid.

| 2. | Seda raamistikku täiendab ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määrus, mille eesmärgiks on stimuleerida sotsiaalset ettevõtlust uut tüüpi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide loomise abil. See aitab investoritel ära tunda ja võrrelda fonde, mis investeerivad sotsiaalsesse ettevõtlusse, ning laiendab võimalusi turustada neid fonde rahvusvahelistele investoritele. |
| --- | --- |

2.

Seda raamistikku täiendab ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määrus, mille eesmärgiks on stimuleerida sotsiaalset ettevõtlust uut tüüpi Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide loomise abil. See aitab investoritel ära tunda ja võrrelda fonde, mis investeerivad sotsiaalsesse ettevõtlusse, ning laiendab võimalusi turustada neid fonde rahvusvahelistele investoritele.

| 3. | Euroopa 2020. aasta strateegias (3) korrati vajadust võtta konkreetselt suunatud seadusandlikke meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu rahalistele vahenditele, sealhulgas tegeleda tõketega, mis takistavad spetsialiseerunud investeerimisfondide riskikapitalivoogu. Euroopa Ülemkogu kinnitas seda lähenemist, kutsudes üles kõrvaldama piiriüleste riskikapitalivoogude osas allesjäänud seadusandlikud tõkked (4). Sellest tulenevalt kuulutas komisjon aprillis 2011 välja algatuse, millega tagatakse, et mis tahes liikmesriigis asutatud riskikapitalifondid saaksid kaasata kapital kogu EList (5). |
| --- | --- |

3.

Euroopa 2020. aasta strateegias (3) korrati vajadust võtta konkreetselt suunatud seadusandlikke meetmeid, et parandada VKEde juurdepääsu rahalistele vahenditele, sealhulgas tegeleda tõketega, mis takistavad spetsialiseerunud investeerimisfondide riskikapitalivoogu. Euroopa Ülemkogu kinnitas seda lähenemist, kutsudes üles kõrvaldama piiriüleste riskikapitalivoogude osas allesjäänud seadusandlikud tõkked (4). Sellest tulenevalt kuulutas komisjon aprillis 2011 välja algatuse, millega tagatakse, et mis tahes liikmesriigis asutatud riskikapitalifondid saaksid kaasata kapital kogu EList (5).

| 4. | EKP on juba juhtinud tähelepanu raskustele, millega paljud VKEd on võrreldes suurettevõtjatega hiljuti kokku puutunud rahastamise saamisel, eriti turupingete ajal (6). EKP usub, et muutes kiiresti kasvava VKEde hulga jaoks rahalised vahendid kättesaadavamaks ning ühtlustades kehtivaid nõudeid, aitavad ettepandud uued aktid märkimisväärselt kaasa uuendusliku ja jätkusuutliku majanduse arendamisele. Uuenduslike ja sotsiaalse suunitlusega VKEde rahastamise killustatuse ületamine ning sellise integreeritud ja paindliku liiduülese finantsturu tekkimise soodustamine, mis julgustaks ja hõlbustaks piiriülest investeerimist nendes sektorites, on ülioluline Euroopa 2020. aasta strateegia edukaks ja õigeaegseks elluviimiseks. |
| --- | --- |

4.

EKP on juba juhtinud tähelepanu raskustele, millega paljud VKEd on võrreldes suurettevõtjatega hiljuti kokku puutunud rahastamise saamisel, eriti turupingete ajal (6). EKP usub, et muutes kiiresti kasvava VKEde hulga jaoks rahalised vahendid kättesaadavamaks ning ühtlustades kehtivaid nõudeid, aitavad ettepandud uued aktid märkimisväärselt kaasa uuendusliku ja jätkusuutliku majanduse arendamisele. Uuenduslike ja sotsiaalse suunitlusega VKEde rahastamise killustatuse ületamine ning sellise integreeritud ja paindliku liiduülese finantsturu tekkimise soodustamine, mis julgustaks ja hõlbustaks piiriülest investeerimist nendes sektorites, on ülioluline Euroopa 2020. aasta strateegia edukaks ja õigeaegseks elluviimiseks.

| 5. | Seetõttu toetab EKP ettepandud määrusi, millega kehtestatakse ühtsed nõuded fondidele, mis tegutsevad ühtse Euroopa tunnuse all ning vastavalt identsele materiaalõigusraamistikule, tagades samal ajal kohase järelevalve. Sellega seoses märgib EKP ära mitu omadust, mis aitavad kaasa kohase ja tasakaalus õigusraamistiku saavutamisele: uue raamistiku vabatahtlik laad (7), pädevate asutuste vaheline piiriülene teavitamismenetlus (8), kvalifitseeruva fondivalitseja tegevuseeskirjad ja avalikustamisnõuded (9) ning samuti sätted, mille eesmärgiks on tagada tegevusloa kasutamise tõhus järelevalve (10). |
| --- | --- |

5.

Seetõttu toetab EKP ettepandud määrusi, millega kehtestatakse ühtsed nõuded fondidele, mis tegutsevad ühtse Euroopa tunnuse all ning vastavalt identsele materiaalõigusraamistikule, tagades samal ajal kohase järelevalve. Sellega seoses märgib EKP ära mitu omadust, mis aitavad kaasa kohase ja tasakaalus õigusraamistiku saavutamisele: uue raamistiku vabatahtlik laad (7), pädevate asutuste vaheline piiriülene teavitamismenetlus (8), kvalifitseeruva fondivalitseja tegevuseeskirjad ja avalikustamisnõuded (9) ning samuti sätted, mille eesmärgiks on tagada tegevusloa kasutamise tõhus järelevalve (10).

Konkreetsed märkused

| 6. | EKP toetab komisjoni eesmärki tagada ettepandud määruste kooskõla alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate suhtes kehtivate eeskirjadega vastavalt 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EL ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (11). Sellega seoses toetab EKP ettepandud määrustes olevat viidet künnisele direktiivis 2011/61/EL (12), mis sätestab kapitalifondidele 500 miljoni euro piirangu, ühtlustades Euroopa riskikapitalifondide ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kehtivad nõuded direktiivis 2011/61/EL kehtestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

6.

EKP toetab komisjoni eesmärki tagada ettepandud määruste kooskõla alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate suhtes kehtivate eeskirjadega vastavalt 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EL ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (11). Sellega seoses toetab EKP ettepandud määrustes olevat viidet künnisele direktiivis 2011/61/EL (12), mis sätestab kapitalifondidele 500 miljoni euro piirangu, ühtlustades Euroopa riskikapitalifondide ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide suhtes kehtivad nõuded direktiivis 2011/61/EL kehtestatud raamistikuga.

| 7. | EKP märgib, et eelnimetatud künnise eesmärgiks on eristada alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kelle tegevus võib „tõenäoliselt oluliselt mõjutada finantsstabiilsust”, nendest, kelle puhul selline mõju on ebatõenäoline, ning et ettepandud määrused kehtivad süsteemselt mitteolulistele fondidele (13). |
| --- | --- |

7.

EKP märgib, et eelnimetatud künnise eesmärgiks on eristada alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kelle tegevus võib „tõenäoliselt oluliselt mõjutada finantsstabiilsust”, nendest, kelle puhul selline mõju on ebatõenäoline, ning et ettepandud määrused kehtivad süsteemselt mitteolulistele fondidele (13).

| 8. | Ettepandud määruste kohaldamisala mõjutab samuti nõue, et kõik kvalifitseeruvad riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondid peavad olema ilma finantsvõimenduseta, mis tagab, et kvalifitseeruvad fondid ei tekita süsteemset riski ning et nad keskenduvad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele (14). Seetõttu, ehkki finantsvõimenduse mõiste on paljude alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate rakendatava ärimudeli olemuslikuks osaks (15), peab EKP ettepandud Euroopa riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondide õigusraamistikus kohaseks käsitleda konkreetselt mis tahes võimaliku finantsvõimenduse ärajätmist (16). |
| --- | --- |

8.

Ettepandud määruste kohaldamisala mõjutab samuti nõue, et kõik kvalifitseeruvad riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondid peavad olema ilma finantsvõimenduseta, mis tagab, et kvalifitseeruvad fondid ei tekita süsteemset riski ning et nad keskenduvad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele (14). Seetõttu, ehkki finantsvõimenduse mõiste on paljude alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate rakendatava ärimudeli olemuslikuks osaks (15), peab EKP ettepandud Euroopa riskikapitali- ja sotsiaalettevõtlusfondide õigusraamistikus kohaseks käsitleda konkreetselt mis tahes võimaliku finantsvõimenduse ärajätmist (16).

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 25. aprill 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  KOM(2011) 860 lõplik.

1

(2)  KOM(2011) 862 lõplik.

2

(3)  Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, KOM(2010) 2020 lõplik.

3

(4)  Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järelduste punkt 22.

4

(5)  Komisjoni teatis „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – „Üheskoos uue majanduskasvu eest” ” KOM(2011) 206 lõplik, eelkõige punkt 2.1.

5

(6)  EKP 22. märtsi 2012. aasta arvamuse CON/2012/21 (seoses ettepanekutega, mis käsitlevad i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, ii) määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, iii) direktiivi siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta, iv) määrust siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) punkt 8. ELTs veel avaldamata. Ingliskeelne versioon on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

6

(7)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 4 ja ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse artikkel 4.

7

(8)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 15 ja artikli 20 lõige 3 ning ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse artikkel 16 ja artikli 21 lõige 3.

8

(9)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artiklid 7 kuni 12 ja ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse artiklid 7 kuni 13.

9

(10)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artiklid 13 kuni 22 ja ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse artiklid 14 kuni 23.

10

(11)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1. Komisjoni personali töödokument – Mõjuhinnang, mis on lisatud ettepanekule, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust Euroopa riskikapitalifondide kohta SEC(2011) 1515, lk 37.

11

(12)  Direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punkt b.

12

(13)  Direktiivi 2011/61/EL põhjendus 17.

13

(14)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse põhjendus 13 ja ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse põhjendus 13.

14

(15)  EKP 16. oktoobri 2009. aasta arvamuse CON/2009/81 (seoses ettepanekuga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid ning millega muudetakse direktiive 2004/39/EÜ ja 2009/.../EÜ) (ELT C 272, 13.11.2009, lk 1), punkt 11.

15

(16)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 5 lõige 2 ja ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruse artikli 5 lõige 2.

16

---

LISA

Muudatusettepanekud
   (1)

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (2) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 5 lõige 2 |
| „2.   Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.” | „2.   Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletislepingute kaudu või mis tahes muul viisil.” |
| Selgitus


  Tuletisinstrumendi positsioonide võtmise eesmärgiks võib olla ka riskide maandamine, mis pigem vähendab riske ja mitte ei suurenda neid. Seega, ehkki EKP mõistab, et ettepandud sõnastus on tuletatud vastavast määratlusest direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis v, soovitab ta asendada mõiste „tuletisinstrumendi positsioonid” mõistega „tuletislepingud”, mis on kooskõlas sõnastusega teistes kehtivates või ettepandud õigusaktides, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta
   (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ
   (4), ning ettepanekud, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta
   (5)
  ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta
   (6). |
| Muudatus 2 |
| Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 6 |
| „Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui:” | „Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole, välja arvatud kui neid käsitletakse taotluse korral mittekutseliste klientidena, või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused:” |
| Selgitus


  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artiklis 6 viidatakse „investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole”. Ei ole selge, milline kord kohaldub kutselistele klientidele, keda koheldakse taotluse korral vastavalt samale sättele mittekutseliste klientidena. Segaduse vältimiseks ühtlustaks käesolev muudatus „kutselise kliendi” mõiste määratlusega direktiivi 2004/39/EÜ II lisas.


  Lisaks lubab määrus turustada Euroopa riskikapitalifonde teistele investoritele, „kellel on teadmised, kogemused ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad”
   (7). Ehkki EKP leiab, et need kriteeriumid pakuvad investoritele piisavat kaitset, soovitab ta tagada, et need kõik oleksid kohustuslikud. |
| Muudatus 3 |
| Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 10a (uus) |
| Tekst puudub. | „Artikkel 10a
  Depositoorium

  1.   Riskikapitalifondi valitseja tagab, et igale tema valitsemisel olevale Euroopa riskikapitalifondile määratakse üks depositoorium vastavalt käesolevale artiklile.


  2.   Depositoorium peab olema direktiivi 2011/61/EL artiklis 21 määratletud asutus.


  3.   Et tagada lõike 1 ühetaoline kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsed tehnilised standardid, milles määratletakse Euroopa riskikapitalifondi depositooriumi ülesannete täitmise tingimused. ESMA esitab regulatiivsed tehnilised standardid komisjonile kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest. Komisjonile antakse pädevus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10 kuni 14.” |
| Selgitus


  Investorite kaitse tugevdamiseks soovitab EKP sätestada konkreetselt depositooriumi määramine vastavalt raamistikule, mis võeti vastu direktiiviga 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta
   (8)
  ja direktiiviga 2011/61/EL
   (9). Siinkohal ette pandud lihtsustatud skeemi eesmärgiks on tagada, et selle alusel kehtestatavad kohustused on proportsionaalsed, arvestades fondide laadi ja suurust. |
| Muudatus 4 |
| Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 21 lõige 1 |
| „1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.” | „1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning kohastel juhtudel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.” |
| Selgitus


  Ühetaolisuse huvides direktiivi 2011/61/EL artikliga 50 soovitab EKP, et ESMA ja pädevate asutuste koostöö hõlmaks kohastel juhtudel ka ESRNi. |
| Muudatus 5 |
| Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 22 lõige 2 |
| „2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes.” | „2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes, kui see on vajalik nende käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks või käesolevast määrusest või riigi õigusaktidest tulenevate volituste teostamiseks. Pädevad asutused edastavad teabe keskpankadele, sealhulgas Euroopa Keskpangale, ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, kui see teave on asjakohane nende ülesannete täitmisel.” |
| Selgitus


  See tagab, et keskpangad, sealhulgas EKP ning samuti ESRN, saavad kohaselt teabe, mis puudutab nende ülesannete täitmist. |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (2)

Muudatus 1

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 5 lõige 2

„2.   Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.”

„2.   Riskikapitalifondi valitseja ei laena, ei emiteeri võlakohustusi, ei anna kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil tagatisi ega kasuta kvalifitseeruva riskikapitalifondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon, kas sularaha või väärtpaberite laenamise, tuletislepingute kaudu või mis tahes muul viisil.”

Selgitus

Selgitus

Tuletisinstrumendi positsioonide võtmise eesmärgiks võib olla ka riskide maandamine, mis pigem vähendab riske ja mitte ei suurenda neid. Seega, ehkki EKP mõistab, et ettepandud sõnastus on tuletatud vastavast määratlusest direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis v, soovitab ta asendada mõiste „tuletisinstrumendi positsioonid” mõistega „tuletislepingud”, mis on kooskõlas sõnastusega teistes kehtivates või ettepandud õigusaktides, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta
   (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ
   (4), ning ettepanekud, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta
   (5)
  ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta
   (6).

Tuletisinstrumendi positsioonide võtmise eesmärgiks võib olla ka riskide maandamine, mis pigem vähendab riske ja mitte ei suurenda neid. Seega, ehkki EKP mõistab, et ettepandud sõnastus on tuletatud vastavast määratlusest direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis v, soovitab ta asendada mõiste „tuletisinstrumendi positsioonid” mõistega „tuletislepingud”, mis on kooskõlas sõnastusega teistes kehtivates või ettepandud õigusaktides, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta

3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ

4

ning ettepanekud, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

5

ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta

6

Muudatus 2

Muudatus 2

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 6

„Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui:”

„Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole, välja arvatud kui neid käsitletakse taotluse korral mittekutseliste klientidena, või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused:”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artiklis 6 viidatakse „investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole”. Ei ole selge, milline kord kohaldub kutselistele klientidele, keda koheldakse taotluse korral vastavalt samale sättele mittekutseliste klientidena. Segaduse vältimiseks ühtlustaks käesolev muudatus „kutselise kliendi” mõiste määratlusega direktiivi 2004/39/EÜ II lisas.

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artiklis 6 viidatakse „investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole”. Ei ole selge, milline kord kohaldub kutselistele klientidele, keda koheldakse taotluse korral vastavalt samale sättele mittekutseliste klientidena. Segaduse vältimiseks ühtlustaks käesolev muudatus „kutselise kliendi” mõiste määratlusega direktiivi 2004/39/EÜ II lisas.

Lisaks lubab määrus turustada Euroopa riskikapitalifonde teistele investoritele, „kellel on teadmised, kogemused ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad”
   (7). Ehkki EKP leiab, et need kriteeriumid pakuvad investoritele piisavat kaitset, soovitab ta tagada, et need kõik oleksid kohustuslikud.

Lisaks lubab määrus turustada Euroopa riskikapitalifonde teistele investoritele, „kellel on teadmised, kogemused ja suutlikkus võtta riske, mida need fondid endas kätkevad”

7

Ehkki EKP leiab, et need kriteeriumid pakuvad investoritele piisavat kaitset, soovitab ta tagada, et need kõik oleksid kohustuslikud.

Muudatus 3

Muudatus 3

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikkel 10a (uus)

Tekst puudub.

„Artikkel 10a

Depositoorium

1.   Riskikapitalifondi valitseja tagab, et igale tema valitsemisel olevale Euroopa riskikapitalifondile määratakse üks depositoorium vastavalt käesolevale artiklile.

2.   Depositoorium peab olema direktiivi 2011/61/EL artiklis 21 määratletud asutus.

3.   Et tagada lõike 1 ühetaoline kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsed tehnilised standardid, milles määratletakse Euroopa riskikapitalifondi depositooriumi ülesannete täitmise tingimused. ESMA esitab regulatiivsed tehnilised standardid komisjonile kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest. Komisjonile antakse pädevus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10 kuni 14.”

Selgitus

Selgitus

Investorite kaitse tugevdamiseks soovitab EKP sätestada konkreetselt depositooriumi määramine vastavalt raamistikule, mis võeti vastu direktiiviga 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta
   (8)
  ja direktiiviga 2011/61/EL
   (9). Siinkohal ette pandud lihtsustatud skeemi eesmärgiks on tagada, et selle alusel kehtestatavad kohustused on proportsionaalsed, arvestades fondide laadi ja suurust.

Investorite kaitse tugevdamiseks soovitab EKP sätestada konkreetselt depositooriumi määramine vastavalt raamistikule, mis võeti vastu direktiiviga 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

8

ja direktiiviga 2011/61/EL

9

Siinkohal ette pandud lihtsustatud skeemi eesmärgiks on tagada, et selle alusel kehtestatavad kohustused on proportsionaalsed, arvestades fondide laadi ja suurust.

Muudatus 4

Muudatus 4

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 21 lõige 1

„1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.”

„1.   Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning kohastel juhtudel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teevad käesoleva määruse kohaste vastavate ülesannete teostamisel vajaduse korral koostööd.”

Selgitus

Selgitus

Ühetaolisuse huvides direktiivi 2011/61/EL artikliga 50 soovitab EKP, et ESMA ja pädevate asutuste koostöö hõlmaks kohastel juhtudel ka ESRNi.

Ühetaolisuse huvides direktiivi 2011/61/EL artikliga 50 soovitab EKP, et ESMA ja pädevate asutuste koostöö hõlmaks kohastel juhtudel ka ESRNi.

Muudatus 5

Muudatus 5

Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse artikli 22 lõige 2

„2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes.”

„2.   Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude Euroopa Liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad riskikapitalifondi valitsejate ja kvalifitseeruvate riskikapitalifondide suhtes, kui see on vajalik nende käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks või käesolevast määrusest või riigi õigusaktidest tulenevate volituste teostamiseks. Pädevad asutused edastavad teabe keskpankadele, sealhulgas Euroopa Keskpangale, ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, kui see teave on asjakohane nende ülesannete täitmisel.”

Selgitus

Selgitus

See tagab, et keskpangad, sealhulgas EKP ning samuti ESRN, saavad kohaselt teabe, mis puudutab nende ülesannete täitmist.

See tagab, et keskpangad, sealhulgas EKP ning samuti ESRN, saavad kohaselt teabe, mis puudutab nende ülesannete täitmist.

---

(1)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse muudatused kehtivad vajadusel kohaselt muudetult ka vastavate sätete kohta ettepandud Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide määruses.

1

(2)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

2

(3)  Artikli 1 lõiked b ja c ning artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkt iii (ELT L 86, 24.3.2012, lk 24).

3

(4)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. Artikli 2 lõike 1 punkt i ning artikli 4 lõige 1.

4

(5)  KOM(2010) 484 lõplik. Artikli 1 lõige 1.

5

(6)  KOM(2011) 452 lõplik. Artikli 211 lõige 1, artikli 240 lõige 3, artikli 250 lõike 1 punkt d, artikli 273 lõige 4, artikli 321 lõiked 1 ja 2 ning artikli 335 lõige 4.

6

(7)  Ettepandud Euroopa riskikapitalifondide määruse põhjendus 14.

7

(8)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32. Artiklid 22 kuni 26 ja 32 kuni 36.

8

(9)  Artikkel 21.

9

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/17

---

Euro vahetuskurss (1)

18. juuni 2012

2012/C 175/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2618 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4324 |
| GBP | Inglise nael | 0,80600 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8412 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2010 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5260 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,493 |
| HUF | Ungari forint | 292,60 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6967 |
| PLN | Poola zlott | 4,2807 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4670 |
| TRY | Türgi liir | 2,2883 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2519 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2944 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7914 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5947 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6045 |
| KRW | Korea won | 1 462,30 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,5249 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0232 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5433 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 874,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9829 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,412 |
| RUB | Vene rubla | 40,8300 |
| THB | Tai baht | 39,709 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5868 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5660 |
| INR | India ruupia | 70,6540 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2618

JPY

Jaapani jeen

99,75

DKK

Taani kroon

7,4324

GBP

Inglise nael

0,80600

SEK

Rootsi kroon

8,8412

CHF

Šveitsi frank

1,2010

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5260

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,493

HUF

Ungari forint

292,60

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6967

PLN

Poola zlott

4,2807

RON

Rumeenia leu

4,4670

TRY

Türgi liir

2,2883

AUD

Austraalia dollar

1,2519

CAD

Kanada dollar

1,2944

HKD

Hongkongi dollar

9,7914

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5947

SGD

Singapuri dollar

1,6045

KRW

Korea won

1 462,30

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,5249

CNY

Hiina jüaan

8,0232

HRK

Horvaatia kuna

7,5433

IDR

Indoneesia ruupia

11 874,30

MYR

Malaisia ringit

3,9829

PHP

Filipiini peeso

53,412

RUB

Vene rubla

40,8300

THB

Tai baht

39,709

BRL

Brasiilia reaal

2,5868

MXN

Mehhiko peeso

17,5660

INR

India ruupia

70,6540

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/18

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Uus pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/07

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Lennuliin | El Hierro–Gran Canaria, La Gomera–Gran Canaria, La Gomera–Tenerife Norte ja Tenerife Sur–Gran Canaria |
| Lepingu kehtivusaeg | Kaks aastat alates teenuste osutamise alustamisest |
| Pakkumiste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teatise avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Tel +34 915977505 |
| Faks +34 915978643 |
| E-post: mmederos@fomento.es |

Liikmesriik

Hispaania

Lennuliin

El Hierro–Gran Canaria, La Gomera–Gran Canaria, La Gomera–Tenerife Norte ja Tenerife Sur–Gran Canaria

Lepingu kehtivusaeg

Kaks aastat alates teenuste osutamise alustamisest

Pakkumiste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teatise avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Tel +34 915977505

Faks +34 915978643

E-post: mmederos@fomento.es

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/19

---

Teade, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning dumpinguvastase uurimise osalist taasalustamist Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes

2012/C 175/08

22. märtsil 2012. aastal kohtuasjas C-338/10 langetatud otsusega tunnistas Euroopa Kohus kehtetuks nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1355/2008 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) (1) (edaspidi „lõplik dumpinguvastane määrus” või „vaidlustatud määrus”).

22. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest tulenevalt ei kohaldata teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes Euroopa Liitu enam määrusega (EÜ) nr 1355/2008 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.

1.   Teave tolliasutustele

Seega tuleks Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide (mis kuuluvad praegu CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069)) impordilt Euroopa Liitu nõukogu määruse (EÜ) nr 1355/2008 kohaselt tasutud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ning määruse (EÜ) nr 1355/2008 artikli 3 kohaselt lõplikult sisse nõutud ajutised tollimaksud tagasi maksta või neid vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt vastavalt kohaldatavale tolliseadustikule.

Lisaks ei kohaldata Hiina Rahvavabariigist pärit teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide Euroopa Liitu importimisel enam määrusega (EÜ) nr 1355/2008 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.

2.   Dumpinguvastase uurimise osaline taasalustamine

22. märtsi 2012. aasta otsusega tunnistas Euroopa Kohus määruse (EÜ) nr 1355/2008 kehtetuks. Euroopa Kohus leidis, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ei olnud piisavalt hoolikas normaalväärtuse kindlaksmääramisel kolmandas turumajandusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), (2) (edaspidi „algmäärus”) artikli 2 lõike 7 punktile a.

Kohtud on tunnustanud fakti (3), et juhul, kui menetlus koosneb mitmest haldustoimingust, ei tähenda ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Järelikult ei tähenda lõpliku dumpinguvastase määruse mõne osa tühistamine kogu kõnealuse määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Teisalt peavad Euroopa Liidu institutsioonid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 266 täitma Euroopa Kohtu 22. märtsi 2012. aasta otsust. Järelikult on liidu institutsioonidel sel viisil kohtuotsust täites võimalus parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid määruse tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (4). Tuleb märkida, et vaidlustatud määruse muud järeldused, mida ei vaidlustatud selleks ettenähtud tähtaja jooksul ja mida seega kohtu poolt arvesse ei võetud ning mis ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad jõusse. Sama järeldus kehtib analoogia alusel ka juhul, kui määrus on tunnistatud kehtetuks.

Seepärast on komisjon otsustanud algmääruse kohaselt algatatud dumpinguvastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes taasalustada. Taasalustamine piirdub Euroopa Kohtu eespool nimetatud järelduse rakendamisega.

3.   Menetlus

Jõudnud pärast nõuandekomiteega nõupidamist järeldusele, et dumpinguvastase uurimise osaline taasalustamine on õigustatud, taasalustab komisjon osaliselt dumpinguvastast uurimist, mis algatati Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinid jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes algmääruse artikli 5 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5).

Taasalustamine piirdub võimaliku võrdlusriigi valimisega ning mis tahes dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatava normaalväärtuse määramisega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

Kõigil huvitatud isikutel palutakse oma seisukohad teatavaks teha, esitada teavet ja tõendusmaterjali seoses selliste kolmandate turumajandusriikide olemasoluga, mis võidakse välja valida normaalväärtuse määramiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, sealhulgas arvestades ka Iisraeli, Svaasimaad, Türgit ja Taid. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 4 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 4 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

4.   Tähtajad

a)   Huvitatud isikutele endast teatamiseks ja teabe esitamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja teabe 20 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas asjaomane isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

b)   Kuulamised

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 20-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Kirjalikud esildised ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, tuleb tähistada märkusega „Limited” (piiratud) (6) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab neile olema lisatud mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märkus „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud vale või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning algmääruse artikli 18 kohaselt võib kasutada olemasolevaid andmeid. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse olemaolevaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

7.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

8.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende isikute huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning kirjalike ja/või suuliste pöördumiste menetlemine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehtedel (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm).

---

(1)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 35.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  Kohtuasi T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) versus nõukogu (1998) EKL II-3939.

(4)  Kohtuasi C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) versus nõukogu (2000) EKL I-08147.

(5)  ELT C 246, 20.10.2007, lk 15.

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. Algmääruse artikli 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt on see konfidentsiaalne dokument.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/22

---

Teade Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

2012/C 175/09

Pärast teate avaldamist Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (1) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (2) (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 19. märtsil 2012 Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade kogutoodangust.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on Taist pärit, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 2005 80 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (3) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Aegumise läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4.1.   
  Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta põhineb vaatlusaluse toote Tai arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja liitu eksportimiseks müüdava vaatlusaluse toote (tehasehinna tasandil) ekspordihindade võrdlusel.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

4.2.   
  Väide kahju kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väidab veel, et kahjustava dumpingu kordumine on tõenäoline. Sellega seoses on taotluse esitaja esitanud tõendeid, et kui meetmetel lastaks aeguda, on vaatlusaluse toote impordi suurenemine tõenäoline, kuna asjaomases riigis on tootmist kerge suurendada ja kuna liidu turg on atraktiivne kõrgemate hindade tõttu, mida sellel turul on võimalik kehtestada võrreldes teatavate kolmandate riikide turgudega. Mõlemad nimetatud tegurid võivad viia ekspordi ümbersuunamisele muudest kolmandatest riikidest liitu.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et kahju kõrvaldamine on toimunud peamiselt tänu kehtestatud meetmetele ning kui meetmetel peaks lastama aeguda, põhjustab asjaomastest riikidest pärit suuremahuline dumpinguhinnaga import tõenäoliselt liidu tööstusele tekitatava kahju kordumise.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leiab komisjon, et on piisavalt tõendeid, mis põhjendavad aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise või on see ebatõenäoline.

5.1.   
  Dumpingu jätkumise tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

Asjaomasest riigist pärit vaatlusalust toodet eksportivad tootjad (4) on kutsutud osalema käesoleva läbivaatamisega seotud uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud Tai eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada vaatlusaluste eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate A lisas nõutud teabe.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust Tai ametiasutustega ning võib võtta ühendust kõigi eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud teave, mida on nõutud eespool, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi asutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomase riigi asutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud valimisse võetud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet eksportivate tootjate äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega, tootmiskulude kohta, vaatlusaluse toote müügi kohta asjaomase riigi omamaisel turul ning vaatlusaluse toote müügi kohta liitu.

Võimaliku valimisse kaasamisega nõustunud äriühinguid, keda valimisse ei valitud, käsitatakse koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”).

5.1.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (5)
   (6)

Vaatlusalust toodet Taist liitu importivad sõltumatud importijad on kutsutud osalema käesolevas uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, keda uuritakse valimi moodustamise abil (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate B lisas nõutud teabe.

Sõltumatute importijate valimi moodustamiseks vajaliku teabe saamiseks võib komisjon lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud teave, mida nõuti eespool, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad täidetud küsimustiku tagastama 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil teatatakse nende valimisse kaasamisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ja vaatlusaluse toote müügi kohta.

5.2.   
  Kahju kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise kord

Et teha kindlaks, kas esineb liidu tööstusele põhjustatava kahju kordumise tõenäosus, kutsub komisjon liidu vaatlusaluse toote tootjaid osalema käesolevas uurimises.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud liidu tootjate suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uurimisse kaasatavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma, kasutades punktis 5.6 esitatud kontaktandmeid). Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Kõnealused isikud peavad täidetud küsimustiku tagastama 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri ja finantsolukorra kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ning vaatlusaluse toote tootmiskulude ja müügi kohta.

5.3.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse algmääruse artikli 21 kohaselt otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtivuse jätkumine on kooskõlas liidu huvidega või ei. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ja tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teatada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selleks et osaleda uurimises, peavad tarbijaid esindavad ühendused sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevusalade ja vaatlusaluse toote vahel on tegelik seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või komisjoni koostatud küsimustiku täitmise teel. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalituses

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalituselt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Pärast seda tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited (7)”.

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Küsimustike vastuste juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või kohale toimetatult allpool esitatud aadressil. Vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleb huvitatud isikul teatada kohe komisjonile, kui ta ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul. Täiendavat teavet komisjoniga peetava kirjavahetuse kohta võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22969307

E-post: Trade-R552-sweetcorn-dumping@ec.europa.eu

(mõeldud kasutamiseks eksportivatele tootjatele, seotud importijatele, ühendustele ja esindajatele Tais) ning

Trade-R552-sweetcorn-injury@ec.europa.eu

(mõeldud kasutamiseks liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele, tarbijatele ja nende ühendustele liidus)

6.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulatud ärakuulamise eest vastutava ametniku juures tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus osalevad isikud esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumpingu kordumine, kahju kordumine ja liidu huvi.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 sätete kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab algmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni huvitatud isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende taseme muutmiseks (suurendamiseks või vähendamiseks) on põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

---

(1)  ELT C 258, 2.9.2011, lk 11.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(3)  ELT L 159, 20.6.2007, lk 14.

(4)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib vaatlusalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(5)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku 1. lisa kõnealuste eksportivate tootjate kohta. Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe või venna laps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(6)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muuks kui dumpingu kindlakstegemiseks.

(7)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

A LISA

Image

Image

---

B LISA

Image

Image

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6631 – Permira Europe III/Telepizza)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/10

| 1. | 11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Permira Europe III Fund („PE III”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Permira Holdings Limited on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telepizza, SA („Telepizza”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Permira Europe III Fund („PE III”, Ühendkuningriik), mille üle ettevõtjal Permira Holdings Limited on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Telepizza, SA („Telepizza”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | PE III: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

PE III: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond;

| — | Telepizza: tegutseb restoranisektoris Hispaanias, Portugalis ja Poolas. Praegu on ettevõtja Telepizza üle ühine valitsev mõju ettevõtjatel PE III ja Carbal, SA. |
| --- | --- |

—

Telepizza: tegutseb restoranisektoris Hispaanias, Portugalis ja Poolas. Praegu on ettevõtja Telepizza üle ühine valitsev mõju ettevõtjatel PE III ja Carbal, SA.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6631 – Permira Europe III/Telepizza):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6631 – Permira Europe III/Telepizza):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6561 – Cytec Industries/Umeco)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/11

| 1. | 11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgneva teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Cytec Industries Inc., („Cytec”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Umeco plc („Umeco”, Ühendkuningriik) üle 12. aprillil 2012 väljakuulutatud avalikul pakkumisel. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgneva teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Cytec Industries Inc., („Cytec”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Umeco plc („Umeco”, Ühendkuningriik) üle 12. aprillil 2012 väljakuulutatud avalikul pakkumisel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Cytec: erikemikaalide ja materjalide, sealhulgas uute komposiitmaterjalide, tootmine ja tarnimine suurele hulgale tööstusharudele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Cytec: erikemikaalide ja materjalide, sealhulgas uute komposiitmaterjalide, tootmine ja tarnimine suurele hulgale tööstusharudele;

| — | Umeco: uute komposiitmaterjalide tootmine ja tarnimine peamiselt kosmose- ja kaitsetööstusele, mootorsõidukite- ja harrastustoodete tööstusele ning tööstusettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Umeco: uute komposiitmaterjalide tootmine ja tarnimine peamiselt kosmose- ja kaitsetööstusele, mootorsõidukite- ja harrastustoodete tööstusele ning tööstusettevõtetele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6561 – Cytec Industries/Umeco):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6561 – Cytec Industries/Umeco):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6616 – Lion Capital/Alain Afflelou Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/12

| 1. | 11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lion/Seneca France 2 („LF2”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Lion Capital LLP („Lion Capital”, Ühendkuningriik) on valitsev mõju, omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja 3 AB Optique Developpement („3ABOD”, Prantsusmaa) üle väärtpaberite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Lion/Seneca France 2 („LF2”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal Lion Capital LLP („Lion Capital”, Ühendkuningriik) on valitsev mõju, omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja 3 AB Optique Developpement („3ABOD”, Prantsusmaa) üle väärtpaberite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Lion Capital: börsivälisesse kapitali tehtavate investeeringute haldur, mille sihtmärgiks on investeeringud kaubamärgiga tarbekaupade tootmise ja/või müügiga tegelevatesse äriühingutesse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Lion Capital: börsivälisesse kapitali tehtavate investeeringute haldur, mille sihtmärgiks on investeeringud kaubamärgiga tarbekaupade tootmise ja/või müügiga tegelevatesse äriühingutesse;

| — | 3ABOD: kontserni Alain Afflelou Group emaettevõtja, kes tegutseb optikatoodete turustamise valdkonnas nii frantsiisilepingu alusel toimivate kui ka täielikult talle kuuluvate jaemüügipunktide riikliku ja rahvusvahelise võrgustiku kaudu. |
| --- | --- |

—

3ABOD: kontserni Alain Afflelou Group emaettevõtja, kes tegutseb optikatoodete turustamise valdkonnas nii frantsiisilepingu alusel toimivate kui ka täielikult talle kuuluvate jaemüügipunktide riikliku ja rahvusvahelise võrgustiku kaudu.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6616 – Lion Capital/Alain Afflelou Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6616 – Lion Capital/Alain Afflelou Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 175/13

| 1. | 11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad European Advanced Technology SA (edaspidi „EAT”, Belgia), mille üle ettevõtjal Israel Aerospace Industries Ltd. (edaspidi „IAI”, Israel) on valitsev mõju, ning ettevõtja Airbus Invest S.A.S. (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal European Aeronautic Defence and Space Company N.V. (edaspidi „EADS”, Madalmaad) on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja („JV”, Belgia) aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad European Advanced Technology SA (edaspidi „EAT”, Belgia), mille üle ettevõtjal Israel Aerospace Industries Ltd. (edaspidi „IAI”, Israel) on valitsev mõju, ning ettevõtja Airbus Invest S.A.S. (Prantsusmaa), mille üle ettevõtjal European Aeronautic Defence and Space Company N.V. (edaspidi „EADS”, Madalmaad) on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja („JV”, Belgia) aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EADS: tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite, juhitavate relvade, satelliitide, mehitamata luurelennukite, kosmosesõidukite, elektroonika ja telekommunikatsiooniseadmetega seotud teadusuuringud, nende projekteerimine, väljaarendamine, tootmine, uuendamine, müük ja hooldus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EADS: tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite, juhitavate relvade, satelliitide, mehitamata luurelennukite, kosmosesõidukite, elektroonika ja telekommunikatsiooniseadmetega seotud teadusuuringud, nende projekteerimine, väljaarendamine, tootmine, uuendamine, müük ja hooldus;

| — | Airbus: tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite väljaarendamine, tootmine ja müük; |
| --- | --- |

—

Airbus: tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite väljaarendamine, tootmine ja müük;

| — | IAI: peamiselt raketi- ja kosmosesüsteemide, tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite, sõjalise elektroonika ning lennukite hooldusega seotud teadusuuringud ja arendustegevus, nende projekteerimine, tootmine, turustamine ja muud seotud teenused; |
| --- | --- |

—

IAI: peamiselt raketi- ja kosmosesüsteemide, tsiviil- ja sõjaliste õhusõidukite, sõjalise elektroonika ning lennukite hooldusega seotud teadusuuringud ja arendustegevus, nende projekteerimine, tootmine, turustamine ja muud seotud teenused;

| — | EAT: osalused kosmosetööstuses ja lennunduses, kaitsevaldkonnas ning muudes seotud valdkondades; |
| --- | --- |

—

EAT: osalused kosmosetööstuses ja lennunduses, kaitsevaldkonnas ning muudes seotud valdkondades;

| — | ühisettevõtja: lendurite poolt juhitavate, ärilisel eesmärgil kasutatavate õhusõidukite tarbeks mõeldud poolautomaatsete puksiirtraktorite väljaarendamine, tootmine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja: lendurite poolt juhitavate, ärilisel eesmärgil kasutatavate õhusõidukite tarbeks mõeldud poolautomaatsete puksiirtraktorite väljaarendamine, tootmine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/35

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 175/14

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PASAS DE MÁLAGA”

EÜ nr: ES-PDO-0005-0849-24.01.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Pasas de Málaga”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Määratlus

Traditsioonilised rosinad „Pasas de Málaga” saadakse liiki Vitis vinifera L. kuuluva sordi „Moscatel of Alexandria”, mida nimetatakse ka „Moscatel Gordo” või „Moscatel de Málaga”, küpsete viljade päikese käes kuivatamise tulemusena.

Füüsikalised omadused

| — | Suurus: Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) viinamarjasortide ja viinapuuliikide kirjeldavate omaduste nimestikus kasutatakse marja suuruse kirjeldamiseks järgmist astmestikku: 1 – väga väike, 3 – väike, 5 – keskmine, 7 – suur ja 9 – väga suur; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 7 („suur”) ning seetõttu on sellest saadavad rosinad suured. |
| --- | --- |

—

Suurus: Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) viinamarjasortide ja viinapuuliikide kirjeldavate omaduste nimestikus kasutatakse marja suuruse kirjeldamiseks järgmist astmestikku: 1 – väga väike, 3 – väike, 5 – keskmine, 7 – suur ja 9 – väga suur; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 7 („suur”) ning seetõttu on sellest saadavad rosinad suured.

| — | Värvus: ühtlaselt lillakasmust. |
| --- | --- |

—

Värvus: ühtlaselt lillakasmust.

| — | Kuju: ümar. |
| --- | --- |

—

Kuju: ümar.

| — | Kui vilju eraldatakse kobarast käsitsi, võib rosinate küljes olla vars. |
| --- | --- |

—

Kui vilju eraldatakse kobarast käsitsi, võib rosinate küljes olla vars.

| — | Kesta paksus: OIV nimestikus kasutatakse kesta paksuse kirjeldamiseks järgmist astmestikku: 1 – väga õhuke, 3 – õhuke, 5 – keskmine, 7 – paks, 9 – väga paks; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 5 („keskmine”). Seetõttu ja arvestades, et rosinad saadakse viinamarjadest, mida ei ole kesta kahjustaval viisil töödeldud, on rosinate kest keskmise paksusega. |
| --- | --- |

—

Kesta paksus: OIV nimestikus kasutatakse kesta paksuse kirjeldamiseks järgmist astmestikku: 1 – väga õhuke, 3 – õhuke, 5 – keskmine, 7 – paks, 9 – väga paks; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 5 („keskmine”). Seetõttu ja arvestades, et rosinad saadakse viinamarjadest, mida ei ole kesta kahjustaval viisil töödeldud, on rosinate kest keskmise paksusega.

Keemilised omadused

Rosinate niiskusesisaldus on alla 35 %. Suhkrusisaldus on üle 50 massiprotsendi.

| — | Happesus: 1,2–1,7 % (viinhappena) |
| --- | --- |

—

Happesus: 1,2–1,7 % (viinhappena)

| — | pH: 3,5–4,5 |
| --- | --- |

—

pH: 3,5–4,5

| — | Vees lahustuv kuivaine: Brixi arv üle 65 |
| --- | --- |

—

Vees lahustuv kuivaine: Brixi arv üle 65

Organoleptilised omadused

| — | Rosinates on säilinud nende tooraineks olevatele viinamarjadele omane muskaadimaitse. OIV nimestikus väljendatakse omadust „iseloomulik maitse” järgmise skaala abil: 1 – puudub, 2 – muskaadimaitse, 3 – mustsõstramaitse, 4 – ürdimaitse, 5 – muu maitse; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 2, kusjuures OIV on just selle Moscateli-sordi määranud nimetatud kategooria võrdlussordiks. |
| --- | --- |

—

Rosinates on säilinud nende tooraineks olevatele viinamarjadele omane muskaadimaitse. OIV nimestikus väljendatakse omadust „iseloomulik maitse” järgmise skaala abil: 1 – puudub, 2 – muskaadimaitse, 3 – mustsõstramaitse, 4 – ürdimaitse, 5 – muu maitse; selle järgi kuulub sort „Moscatel of Alexandria” kategooriasse 2, kusjuures OIV on just selle Moscateli-sordi määranud nimetatud kategooria võrdlussordiks.

| — | Muskaadimaitset võimendab tugev retronasaalne lõhnaaisting, milles domineerivad terpenoolid a-terpineool (aromaatsed ürdid), linalool (roos), geraniool (geraanium) ja b-tsitronellool (tsitrusviljad). |
| --- | --- |

—

Muskaadimaitset võimendab tugev retronasaalne lõhnaaisting, milles domineerivad terpenoolid a-terpineool (aromaatsed ürdid), linalool (roos), geraniool (geraanium) ja b-tsitronellool (tsitrusviljad).

| — | Eespool kirjeldatud happesuseaste loob erilise hapu ja magusa tasakaalu. |
| --- | --- |

—

Eespool kirjeldatud happesuseaste loob erilise hapu ja magusa tasakaalu.

| — | Rosin tundub tänu oma omadustele (keskmine suurus, niiskusesisaldus ja Brixi arv) katsumisel elastne ja painduv ning selle viljaliha on maitsmisel lihav ja mahlane; ootuspäraselt kuivade ja ebaelastsete kuivatatud puuviljade puhul see tavaliselt nii ei ole. |
| --- | --- |

—

Rosin tundub tänu oma omadustele (keskmine suurus, niiskusesisaldus ja Brixi arv) katsumisel elastne ja painduv ning selle viljaliha on maitsmisel lihav ja mahlane; ootuspäraselt kuivade ja ebaelastsete kuivatatud puuviljade puhul see tavaliselt nii ei ole.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Liiki Vitis vinifera L. kuuluva viinamarjasordi „Moscatel of Alexandria” (kasutatakse ka nimetust „Moscatel Gordo” või „Moscatel de Málaga”) küpsed viljad.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmine ja pakendamine peavad toimuma punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

Tootmisprotsess algab tervete viinamarjade korjamisega alles siis, kui need on saavutanud valmidusastme „küps” (Baggiolini, 1952), kusjuures välditakse katkiste või haiguste poolt rikutud ning enne korjamist maha kukkunud viljade korjamist.

Seejärel kuivatatakse viinamarjakobarad otsese päikesevalguse käes, kusjuures kunstlik kuivatamine on keelatud. Kuivatamine toimub käsitsi põllumajandustootja igapäevase järelevalve all ning viimane peab kuivama riputatud kobaraid ümber pöörama, et need kuivaksid mõlemalt poolt ühtlaselt.

Kuivatatud viinamarjad võib kobarast eraldada noppimise („picado”) teel, mida tehakse kuivatatud kobarate suuruse ja kujuga kohandatud kääride abil käsitsi, et nopitud rosinate kvaliteeti mitte kahjustada, või tööstustes mehaaniliselt.

Kui rosinad on kas üksikult nopituna või kobarates valmis, jätkub tootmisprotsess rosinatööstusettevõtetes, kus kuni pakendatud rosinate turustamiseni tehakse järgmised toimingud:

| — | viinamarjakasvatajate-rosinavalmistajate toodud rosinate vastuvõtt ja kogumine; |
| --- | --- |

—

viinamarjakasvatajate-rosinavalmistajate toodud rosinate vastuvõtt ja kogumine;

| — | noppimine, kui viinamarjakasvataja ise seda teinud ei ole; |
| --- | --- |

—

noppimine, kui viinamarjakasvataja ise seda teinud ei ole;

| — | liigitamine rosinate keskmise suuruse järgi, mida mõõdetakse rosinate arvuga 100 grammi kohta; |
| --- | --- |

—

liigitamine rosinate keskmise suuruse järgi, mida mõõdetakse rosinate arvuga 100 grammi kohta;

| — | valmistamine, mis seisneb väljastatavate partiide kokkuseadmises liigitatud ja ladustatud kaubast nii, et 100 grammi (netokaal) kohta on lõpptootes alati alla 80 rosina; |
| --- | --- |

—

valmistamine, mis seisneb väljastatavate partiide kokkuseadmises liigitatud ja ladustatud kaubast nii, et 100 grammi (netokaal) kohta on lõpptootes alati alla 80 rosina;

| — | pakendamine: käsitsi või mehaaniliselt. See on viimane valmistusetapp, millel on otsustav roll kaitstavate rosinate kvaliteediomaduste säilitamisel; kuna kuivamisprotsess jätkub vältimatult, siis säilib saavutatud ja kõnealustele rosinatele eriliselt iseloomuliku niiskustaseme habras tasakaal üksnes toote eraldamisel keskkonnast puhta ja hästi suletud pakendi abil. |
| --- | --- |

—

pakendamine: käsitsi või mehaaniliselt. See on viimane valmistusetapp, millel on otsustav roll kaitstavate rosinate kvaliteediomaduste säilitamisel; kuna kuivamisprotsess jätkub vältimatult, siis säilib saavutatud ja kõnealustele rosinatele eriliselt iseloomuliku niiskustaseme habras tasakaal üksnes toote eraldamisel keskkonnast puhta ja hästi suletud pakendi abil.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kaitstava toote pakendi märgisel peab olema järgmine teave:

| — | nimetus, mille all toodet müüakse; sel juhul peab olema selgelt märgitud nimetus „Pasas de Málaga” ja vahetult selle järel „Denominación de Origen” (päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

nimetus, mille all toodet müüakse; sel juhul peab olema selgelt märgitud nimetus „Pasas de Málaga” ja vahetult selle järel „Denominación de Origen” (päritolunimetus);

| — | netokogus kilogrammides (kg) või grammides (g); |
| --- | --- |

—

netokogus kilogrammides (kg) või grammides (g);

| — | minimaalne säilimisaeg; |
| --- | --- |

—

minimaalne säilimisaeg;

| — | tootja või pakendaja nimi, ärinimi või nimetus ja kindlasti aadress; |
| --- | --- |

—

tootja või pakendaja nimi, ärinimi või nimetus ja kindlasti aadress;

| — | partii. |
| --- | --- |

—

partii.

Müüginimetus, netokogus ja säilimisaeg peavad olema märgitud samale väljale.

Kohustuslik teave peab alati olema lihtsalt mõistetav ning esitatud nähtaval kohal, nii et see on hästi nähtav, selgelt loetav ja kustutamatu. Muud teksti- või kujunduselemendid ei tohi seda mingil viisil peita, varjata ega eraldada.

Igal pakendil peab olema märgis, millel on esitatud päritolunimetuse logo või embleem, sõnad „Denominación de Origen Protegida” (kaitstud päritolunimetus) ja „Pasas de Málaga” ning igale ühikule ainuomane kood.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Asukoht:

Riik: HISPAANIA

Autonoomne piirkond: ANDALUUSIA

Provints: MÁLAGA

Málaga provintsis on mitu viinamarjakasvatuspiirkonda, mis asuvad neljas põhiilmakaares. Kahes neist piirkondadest kasvatatakse viinamarju traditsiooniliselt peamiselt rosinate saamiseks. Kõige tähtsam piirkond asub Málaga provintsi idaosas pealinnast ida pool Axarquía maa-alal. Teine piirkond asub Málaga ranniku lääneosas. Kaitstud päritolunimetuse määratletud geograafiline piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi.

Omavalitsusüksused:

| AXARQUÍA |
| --- |
| Alcaucín | Alfarnate | Alfarnatejo | Algarrobo |
| Almáchar | Árchez | Arenas | Benamargosa |
| Benamocarra | El Borge | Canillas de Acietuno | Canillas de Albaida |
| Colmenar | Comares | Cómpeta | Cútar |
| Frigiliana | Iznate | Macharaviaya | Málaga |
| Moclinejo | Nerja | Periana | Rincón de la Victoria |
| Riogordo | Salares | Sayalonga | Sedella |
| Torrox | Totalán | Vélez Málaga | Viñuela |
| MANILVA PIIRKOND |
| Casares | Manilva | Estepona |

AXARQUÍA

Alcaucín

Alfarnate

Alfarnatejo

Algarrobo

Almáchar

Árchez

Arenas

Benamargosa

Benamocarra

El Borge

Canillas de Acietuno

Canillas de Albaida

Colmenar

Comares

Cómpeta

Cútar

Frigiliana

Iznate

Macharaviaya

Málaga

Moclinejo

Nerja

Periana

Rincón de la Victoria

Riogordo

Salares

Sayalonga

Sedella

Torrox

Totalán

Vélez Málaga

Viñuela

MANILVA PIIRKOND

Casares

Manilva

Estepona

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Viited viinamarjakasvatuse ja geograafilise keskkonna vahelisele seosele on iidsed ning see side on säilinud ka tänapäeval. Juba Plinius Vanem (1. sajand) viitab oma teoses „Naturalis Historia” viinamägede olemasolule Málagas. Nasriidide dünastia ajal (mis hõlmab 13.–15. sajandit) edendati märkimisväärselt põllumajandustegevust, täpsemalt viinamarjadest rosinate valmistamist. Kuni 19. sajandi lõpuni olid tingimused viinamarjakasvatuseks soodsad; siis aga põhjustas mitme kaubandusliku ja fütosanitaarse teguri (eelkõige viinapuutäide – Viteus vitifoliae, Fitch – sisseränne) kokkulangemine sektoris krahhi, mistõttu moodustavad viinamarjakasvatuste praeguse ala provintsis eraldiseisvad piirkonnad neljas põhiilmakaares. Kahes neist piirkondadest kasvatatakse viinamarju traditsiooniliselt peamiselt rosinate saamiseks. Mõlemad rosinatootmise piirkonnad asuvad provintsi lõunaosas, piirnedes Vahemerega ja kuuludes klimaatiliselt vahemerelise kliima lähistroopilisse alaliiki, ning mõlemad on järsu pinnamoega, mis teisalt on Málaga provintsi maastikule üldiselt iseloomulik. Ehkki tänapäeval ei hõlma rosinatootmisega seotud viinamarjakasvatus enam nii suurt pindala kui enne viinapuutäi-epideemiat, on sellel ka praegu oluline koht suure osa Málaga provintsi majanduses ja ühiskondlik-kultuurilises kontekstis, sest see hõlmab provintsis enam kui 35 omavalitsusüksust ning sellega tegeleb üle 1 800 põllumajandustootja 2 200 hektaril.

Geograafiline keskkond määrab suures osas lõpptoote „Pasas de Málaga” kvaliteedi – geograafilise piirkonna üheks iseloomulikuks jooneks on järsk pinnamood, kus maastikul vahelduvad üle 30 %-lise kallakuga künkad ja orud. Maa-ala, mida põhjaosas piiravad kõrged mäed ja lõunas Vahemeri, koosneb kuristikest ja orgudest, mis moodustavad iseloomuliku järskude nõlvakutega maastiku, nii et kogu Axarquía näib järsult merre laskuva mäenõlvana. Manilva piirkonda iseloomustavad mere lähedal asuvad viinamarjaistandused ja võrreldes Axarquíaga laugem pinnamood.

Piirkonna pinnas on põhiliselt kiltkivine, väheviljakas, õhuke ja vett kinnipidav. Tootmispiirkonnas on vahemereline lähistroopiline kliima, mida iseloomustavad mahedad talved, kuivad suved, vähesed sademed ja rohke päikesepaiste (viimasel kümnendil keskmiselt 2 974 päikeselist tundi).

5.2.   Toote eripära:

Rosinate „Pasas de Málaga” üks hinnatumaid ja iseloomulikumaid omadusi on nende suurus – need on selgelt suuremad kui muud sama liigi tooted, sultanirosinad, korindid ja California „Thompson Seedless” rosinad.

Rosinates on säilinud nende tooraineks oleva viinamarjasordi muskaadimaitse, kusjuures OIV on just selle Moscateli-sordi määranud ühe maitseastme võrdlussordiks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote geograafilise päritolu ja erilise kvaliteedi vaheline seos tuleneb otseselt tootmistingimustest. Esiteks soodustab pinnamood viinamarjakobarate loomulikku päikese käes kuivatamist: sellise kuivatamisviisi puhul säilivad kestad tugevana ja muskaadimaitse võimendub tänu aroomide kontsentratsioonile. Teiseks kiirendab saagikoristusaegne kuiv ja soe ilm viinamarjade korralikku küpsemist; seetõttu ladestuvad viinamarjadesse kuivaine ja suhkrud, mis on nende korralikul kuivamisel määrava tähtsusega ning võimaldab iseloomuliku elastsuse ja mahlasuse säilimise rosinate viljalihas. Ka rohke päikesepaiste soodustab viljade kiiret päikese käes kuivamist ning tänu sellele säilib rosinates viinamarjade happesus.

Nendest rasketest viljelemistingimustest tulenevalt on aja jooksul ülekaalu saavutanud sort „Moscatel of Alexandria”, milles on koondunud just selles konkreetses keskkonnas kohanemiseks vajalikud kasvuomadused. Sordil on geneetiline potentsiaal, mille iseloomulikud omadused on viinamarja suurus, kesta tugevus, viljaliha omadused, muskaadilõhn ja peamiselt seemnetes leiduva lahustumatu kuivaine (kiudaine) kõrge sisaldus.

Raskesti haritava pinnase tõttu on rosinate tootmisprotsess – viinamarjakoristus, päikese käes kuivatamine, kobarate ümberpööramine ja rosinate valimine – puhtalt käsitöö, nii et toote töötlemisel on esmatähtis kvaliteet. Samamoodi on see ka noppimise (mida nimetatakse „picado”) puhul ja seetõttu on rosinatel „Pasas de Málaga” sageli vars küljes.

Kuivatamine on iidne looduslik ja käsitööna tehtav säilitusmeetod, mis tänu liigse vee eemaldamisele hoiab ära toote riknemise. Habras niiskustasakaal, mis annab kõnealusele tootele mõned käesolevas spetsifikaadis kirjeldatud olulisemad organoleptilised omadused, saavutatakse üksnes valdkonna kogemuste ja teadmiste abil.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/PliegoPasas.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---