# Uradni list C 136E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.136.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 136E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5511. maj 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.136.slv

Uradni list

Evropske unije

C 136E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5511. maj 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 18.–20. januar 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 108 E, 7.4.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 18. januar 2011 |
| 2012/C 136E/01 | Izvajanje Evropskega soglasja o humanitarni pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o izvajanju soglasja glede humanitarne pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepi (2010/2101(INI)) | 1 |
| 2012/C 136E/02 | Priznanje kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru zanesljive preskrbe s hranoResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o priznanju kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru prehranske varnosti (2010/2112(INI)) | 8 |
| | Sreda, 19. januar 2011 |
| 2012/C 136E/03 | Prostovoljni partnerski sporazumi FLEGTResolucija Evropskega parlamenta 19. januarja 2011 o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT | 16 |
| 2012/C 136E/04 | Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o začasnem sporazumu o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami | 19 |
| 2012/C 136E/05 | Mednarodne posvojitve v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o mednarodnih posvojitvah v Evropski uniji | 24 |
| 2012/C 136E/06 | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/SrbijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropskem integracijskem procesu Srbije | 27 |
| 2012/C 136E/07 | Evropska pobuda o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencahResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (2010/2084(INI)) | 35 |
| 2012/C 136E/08 | Inhalatorji za astmatikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o peticiji št. 0473/2008, ki jo je vložil Christoph Klein (nemški državljan), v zvezi z neukrepanjem Komisije v zadevi s področja konkurence ter škodljivih posledicah tega dejstva za udeleženo podjetje | 44 |
| 2012/C 136E/09 | Razmere na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o razmerah na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova | 46 |
| 2012/C 136E/10 | Kršitve svobode govora in diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti v LitviResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi | 50 |
| | Četrtek, 20. januar 2011 |
| 2012/C 136E/11 | Položaj kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovediResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi | 53 |
| 2012/C 136E/12 | Razmere v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji | 57 |
| 2012/C 136E/13 | Poročilo o politiki konkurence za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (2010/2137(INI)) | 60 |
| 2012/C 136E/14 | Trajnostna politika EU za skrajni severResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (2009/2214(INI)) | 71 |
| 2012/C 136E/15 | Strategija EU za Črno morjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (2010/2087(INI)) | 81 |
| 2012/C 136E/16 | Pakistan: umor guvernerja province Pandžab Salmana TaserjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru guvernerja Salmana Taserja | 90 |
| 2012/C 136E/17 | Brazilija: izročitev Cesareja BattistijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Braziliji: izročitev Cesareja Battistija | 94 |
| 2012/C 136E/18 | Iran, zlasti primer Nasrin SotudeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Iranu – primer Nasrin Sotude | 95 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| 2012/C 136E/19 | Okvirni sporazum med EU in LibijoPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 20. januarja 2011 o pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (2010/2268(INI)) | 99 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 18.–20. januar 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 108 E, 7.4.2011.SPREJETA BESEDILA

Torek, 18. januar 2011

2012/C 136E/01

Izvajanje Evropskega soglasja o humanitarni pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o izvajanju soglasja glede humanitarne pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepi (2010/2101(INI))

1

2012/C 136E/02

Priznanje kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru zanesljive preskrbe s hranoResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o priznanju kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru prehranske varnosti (2010/2112(INI))

8

Sreda, 19. januar 2011

2012/C 136E/03

Prostovoljni partnerski sporazumi FLEGTResolucija Evropskega parlamenta 19. januarja 2011 o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT

16

2012/C 136E/04

Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o začasnem sporazumu o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami

19

2012/C 136E/05

Mednarodne posvojitve v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o mednarodnih posvojitvah v Evropski uniji

24

2012/C 136E/06

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/SrbijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropskem integracijskem procesu Srbije

27

2012/C 136E/07

Evropska pobuda o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencahResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (2010/2084(INI))

35

2012/C 136E/08

Inhalatorji za astmatikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o peticiji št. 0473/2008, ki jo je vložil Christoph Klein (nemški državljan), v zvezi z neukrepanjem Komisije v zadevi s področja konkurence ter škodljivih posledicah tega dejstva za udeleženo podjetje

44

2012/C 136E/09

Razmere na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o razmerah na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova

46

2012/C 136E/10

Kršitve svobode govora in diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti v LitviResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi

50

Četrtek, 20. januar 2011

2012/C 136E/11

Položaj kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovediResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi

53

2012/C 136E/12

Razmere v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji

57

2012/C 136E/13

Poročilo o politiki konkurence za leto 2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (2010/2137(INI))

60

2012/C 136E/14

Trajnostna politika EU za skrajni severResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (2009/2214(INI))

71

2012/C 136E/15

Strategija EU za Črno morjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (2010/2087(INI))

81

2012/C 136E/16

Pakistan: umor guvernerja province Pandžab Salmana TaserjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru guvernerja Salmana Taserja

90

2012/C 136E/17

Brazilija: izročitev Cesareja BattistijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Braziliji: izročitev Cesareja Battistija

94

2012/C 136E/18

Iran, zlasti primer Nasrin SotudeResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Iranu – primer Nasrin Sotude

95

PRIPOROČILA

Evropski parlament

2012/C 136E/19

Okvirni sporazum med EU in LibijoPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 20. januarja 2011 o pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (2010/2268(INI))

99

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 18. januar 2011 |
| 2012/C 136E/20 | Združitev delniških družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD)) | 104 |
| P7_TC1-COD(2008)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (kodifikacija) | 105 |
| 2012/C 136E/21 | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Jordanijo zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE)) | 105 |
| 2012/C 136E/22 | Sporazum ES/Ekonomska in monetarna unija Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Ekonomsko in monetarno unijo Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE)) | 106 |
| 2012/C 136E/23 | Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD)) | 106 |
| P7_TC2-COD(2008)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS | 107 |
| | Sreda, 19. januar 2011 |
| 2012/C 136E/24 | Pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD)) | 108 |
| P7_TC2-COD(2008)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 19. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu | 109 |
| 2012/C 136E/25 | Sporazum med Evropsko unijo in Kamerunom o zakonodaji na področju gozdov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE)) | 109 |
| 2012/C 136E/26 | Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kongo o zakonodaji na področju gozdov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/27 | Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE)) | 110 |
| 2012/C 136E/28 | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE)) | 111 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 18. januar 2011

2012/C 136E/20

Združitev delniških družb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

104

P7_TC1-COD(2008)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (kodifikacija)

105

2012/C 136E/21

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Jordanijo zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

105

2012/C 136E/22

Sporazum ES/Ekonomska in monetarna unija Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Ekonomsko in monetarno unijo Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

106

2012/C 136E/23

Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

106

P7_TC2-COD(2008)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS

107

Sreda, 19. januar 2011

2012/C 136E/24

Pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

108

P7_TC2-COD(2008)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 19. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu

109

2012/C 136E/25

Sporazum med Evropsko unijo in Kamerunom o zakonodaji na področju gozdov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

109

2012/C 136E/26

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kongo o zakonodaji na področju gozdov ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

110

2012/C 136E/27

Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

110

2012/C 136E/28

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

111

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 18.–20. januar 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 108 E, 7.4.2011. SPREJETA BESEDILA

Torek, 18. januar 2011

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/1

---

Torek, 18. januar 2011Izvajanje Evropskega soglasja o humanitarni pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepi

P7_TA(2011)0005

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o izvajanju soglasja glede humanitarne pomoči: vmesni pregled akcijskega načrta in nadaljnji ukrepi (2010/2101(INI))

2012/C 136 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga 18. decembra 2007 podpisali predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga 18. decembra 2007 podpisali predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2008 o akcijskem načrtu s konkretnimi ukrepi za izvajanje soglasja (SEC(2008)1991), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. maja 2008 o akcijskem načrtu s konkretnimi ukrepi za izvajanje soglasja (SEC(2008)1991),

| — | ob upoštevanju člena 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki obravnava humanitarno pomoč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki obravnava humanitarno pomoč,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (1),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava z dne 23. decembra 2005, posodobljenih decembra 2009, in sklepov Sveta z dne 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava z dne 23. decembra 2005, posodobljenih decembra 2009, in sklepov Sveta z dne 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (2),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma civilne zaščite Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma civilne zaščite Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta iz decembra 2007, ki Komisijo pozivajo k najboljši uporabi mehanizma civilne zaščite Skupnosti in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta iz decembra 2007, ki Komisijo pozivajo k najboljši uporabi mehanizma civilne zaščite Skupnosti in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami,

| — | ob upoštevanju skupnega dokumenta visoke predstavnice/podpredsednice Evropske komisije Catherine Ashton in Evropske komisarke Kristaline Georgijeve o izkušnjah iz odziva Evropske unije na katastrofo na Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dokumenta visoke predstavnice/podpredsednice Evropske komisije Catherine Ashton in Evropske komisarke Kristaline Georgijeve o izkušnjah iz odziva Evropske unije na katastrofo na Haitiju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. septembra 2003 z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: izbira multilateralizma“ (KOM(2003)0526), ki poziva k okrepitvi in splošnemu zbliževanju odnosov med EU in OZN v okviru sistematičnega političnega dialoga, krepitvi sodelovanja na tem področju, boljšemu upravljanju in boljšemu preprečevanju kriz ter strateškemu partnerstvu med Komisijo in nekaterimi organi Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. septembra 2003 z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: izbira multilateralizma“ (KOM(2003)0526), ki poziva k okrepitvi in splošnemu zbliževanju odnosov med EU in OZN v okviru sistematičnega političnega dialoga, krepitvi sodelovanja na tem področju, boljšemu upravljanju in boljšemu preprečevanju kriz ter strateškemu partnerstvu med Komisijo in nekaterimi organi Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z dne 5. marca 2008 z naslovom „Krepitev zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče“ (KOM(2008)0130) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z dne 5. marca 2008 z naslovom „Krepitev zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče“ (KOM(2008)0130) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 23. februarja 2009 o strategiji EU v podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju (KOM(2009)0084), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 23. februarja 2009 o strategiji EU v podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju (KOM(2009)0084),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 31. marca 2010 o humanitarni pomoči v hrani (KOM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 31. marca 2010 o humanitarni pomoči v hrani (KOM(2010)0126),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o operativni strategiji GD ECHO za leto 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o operativni strategiji GD ECHO za leto 2010,

| — | ob upoštevanju Barnierovega poročila z naslovom „Za evropsko enoto za civilno zaščito: evropska pomoč“, objavljenega maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Barnierovega poročila z naslovom „Za evropsko enoto za civilno zaščito: evropska pomoč“, objavljenega maja 2006,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov iz leta 1977, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov iz leta 1977,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev, sprejete julija 1951, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev, sprejete julija 1951,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, ki ju je generalna skupščina sprejela 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, ki ju je generalna skupščina sprejela 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju Konvencije o pomoči v hrani, podpisani v Londonu 13. aprila 1999, s katero se je Evropska skupnost zavezala, da bo zagotavljala nujno pomoč v hrani in se odzivala na druge potrebe po hrani v državah v razvoju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o pomoči v hrani, podpisani v Londonu 13. aprila 1999, s katero se je Evropska skupnost zavezala, da bo zagotavljala nujno pomoč v hrani in se odzivala na druge potrebe po hrani v državah v razvoju (5),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij v programih za odzive na nesreče iz leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij v programih za odzive na nesreče iz leta 1994,

| — | ob upoštevanju načel in dobre prakse človekoljubnega donatorstva (pobuda GHD), izpostavljenih v Stockholmu 17. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel in dobre prakse človekoljubnega donatorstva (pobuda GHD), izpostavljenih v Stockholmu 17. junija 2003,

| — | ob upoštevanju načel partnerstva, ki so jih leta 2007 v okviru svetovne platforme za humanitarno pomoč (GHP) sprejeli Združeni narodi in človekoljubne organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel partnerstva, ki so jih leta 2007 v okviru svetovne platforme za humanitarno pomoč (GHP) sprejeli Združeni narodi in človekoljubne organizacije,

| — | ob upoštevanju smernic Združenih narodov o uporabi sredstev vojaške in civilne zaščite za pomoč pri nesrečah (smernice iz Osla), ki so bile revidirane 27. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Združenih narodov o uporabi sredstev vojaške in civilne zaščite za pomoč pri nesrečah (smernice iz Osla), ki so bile revidirane 27. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v podporo humanitarnim operacijam Združenih narodov v zapletenih izrednih razmerah (smernice MCDA), sprejetih marca 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v podporo humanitarnim operacijam Združenih narodov v zapletenih izrednih razmerah (smernice MCDA), sprejetih marca 2003,

| — | ob upoštevanju hjoškega akcijskega okvira, sprejetega na svetovni konferenci o zmanjšanju nesreč, ki je od 18. do 22. januarja 2005 potekala v Kobeju (prefektura Hjogo, Japonska), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju hjoškega akcijskega okvira, sprejetega na svetovni konferenci o zmanjšanju nesreč, ki je od 18. do 22. januarja 2005 potekala v Kobeju (prefektura Hjogo, Japonska),

| — | ob upoštevanju pregleda humanitarnega odziva, ki ga je avgusta 2005 naročil koordinator Združenih narodov za nujno pomoč in generalni podsekretar za humanitarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda humanitarnega odziva, ki ga je avgusta 2005 naročil koordinator Združenih narodov za nujno pomoč in generalni podsekretar za humanitarne zadeve,

| — | ob upoštevanju indeksa humanitarnega odziva za leto 2010, ki ga je ustanovila organizacija DARA (Development Assistance Research Associates), ki analizira in razvršča načine, kako se velike države donatorke odzivajo na potrebe ljudi, prizadetih zaradi katastrof, spopadov in v izrednih razmerah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa humanitarnega odziva za leto 2010, ki ga je ustanovila organizacija DARA (Development Assistance Research Associates), ki analizira in razvršča načine, kako se velike države donatorke odzivajo na potrebe ljudi, prizadetih zaradi katastrof, spopadov in v izrednih razmerah,

| — | ob upoštevanju mednarodnega programa predpisov, zakonov in načel, ki veljajo za mednarodne ukrepe ob nesrečah („smernice IDRL“), sprejetega na 30. mednarodni konferenci Rdečega križa in Rdečega polmeseca v Ženevi leta 2007, ter skupne zaveze držav članic Evropske unije, da bodo te predpise podpirale, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega programa predpisov, zakonov in načel, ki veljajo za mednarodne ukrepe ob nesrečah („smernice IDRL“), sprejetega na 30. mednarodni konferenci Rdečega križa in Rdečega polmeseca v Ženevi leta 2007, ter skupne zaveze držav članic Evropske unije, da bodo te predpise podpirale,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o evropskem soglasju glede humanitarne pomoči (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o evropskem soglasju glede humanitarne pomoči (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o potresu na Haitiju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o potresu na Haitiju (7),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 14 decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 14 decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju in o blokadi Gaze (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju in o blokadi Gaze (9),

| — | ob upoštevanju osnutka resolucije o humanitarni krizi v Somaliji, ki ga je v skladu s členom 120 poslovnika vložil Oreste Rossi (B7-0489/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka resolucije o humanitarni krizi v Somaliji, ki ga je v skladu s členom 120 poslovnika vložil Oreste Rossi (B7-0489/2010),

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o dostavi humanitarne pomoči tretjim državam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o dostavi humanitarne pomoči tretjim državam,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0375/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0375/2010),

| A. | glede na skupno vizijo humanitarne pomoči, ki jo določa evropsko soglasje o humanitarni pomoči, ki poudarja pripravljenost Evropske unije, da tesno sodeluje na tem področju zaradi optimizacije svoje učinkovitosti, pri obrambi in spodbujanju temeljnih humanitarnih načel človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnost ter pri odločnem zagovarjanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

A.

glede na skupno vizijo humanitarne pomoči, ki jo določa evropsko soglasje o humanitarni pomoči, ki poudarja pripravljenost Evropske unije, da tesno sodeluje na tem področju zaradi optimizacije svoje učinkovitosti, pri obrambi in spodbujanju temeljnih humanitarnih načel človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnost ter pri odločnem zagovarjanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava,

| B. | ker obveznosti iz soglasja veljajo za države članice in Evropsko komisijo in ker morajo ukrepe iz akcijskega načrta v večini primerov skupaj izvajati Komisija in države članice, |
| --- | --- |

B.

ker obveznosti iz soglasja veljajo za države članice in Evropsko komisijo in ker morajo ukrepe iz akcijskega načrta v večini primerov skupaj izvajati Komisija in države članice,

| C. | glede na dramatično povečanje števila in čedalje večjo intenzivnost naravnih nesreč, zlasti zaradi podnebnih sprememb, ki jih je s svojimi dejanji povzročil človek, in glede na dejstvo, da imajo industrializirane države zgodovinsko odgovornost na tem področju; glede na vse več zapletenih kriz zaradi številnih dejavnikov, kot so spreminjajoči se konflikti, slabo upravljanje in nestabilne razmere, čedalje hujše kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter zmanjševanje prostora za humanitarno dejavnost; |
| --- | --- |

C.

glede na dramatično povečanje števila in čedalje večjo intenzivnost naravnih nesreč, zlasti zaradi podnebnih sprememb, ki jih je s svojimi dejanji povzročil človek, in glede na dejstvo, da imajo industrializirane države zgodovinsko odgovornost na tem področju; glede na vse več zapletenih kriz zaradi številnih dejavnikov, kot so spreminjajoči se konflikti, slabo upravljanje in nestabilne razmere, čedalje hujše kršitve mednarodnega humanitarnega prava ter zmanjševanje prostora za humanitarno dejavnost;

| D. | ker postaja dobava pomoči čedalje težja in nevarnejša, ker je humanitarno osebje vedno bolj ogroženo in ker je bilo v letu 2008 ubitih 122 humanitarnih delavcev, |
| --- | --- |

D.

ker postaja dobava pomoči čedalje težja in nevarnejša, ker je humanitarno osebje vedno bolj ogroženo in ker je bilo v letu 2008 ubitih 122 humanitarnih delavcev,

| E. | ker je treba ranljivim skupinam (ženskam, otrokom, prisilno preseljenim osebam) nameniti posebno pozornost in ker sta čedalje hujše nasilje na podlagi spola ter spolno nasilje velik problem na območjih, ki potrebujejo humanitarno pomoč, kjer se sistematična posilstva včasih uporabljajo kot vojno orožje, |
| --- | --- |

E.

ker je treba ranljivim skupinam (ženskam, otrokom, prisilno preseljenim osebam) nameniti posebno pozornost in ker sta čedalje hujše nasilje na podlagi spola ter spolno nasilje velik problem na območjih, ki potrebujejo humanitarno pomoč, kjer se sistematična posilstva včasih uporabljajo kot vojno orožje,

| F. | ker se zaradi čedalje večje vključenosti nehumanitarnih dejavnikov v odziv na humanitarne krize povečuje tveganje nejasne razdelitve vlog med vojaškimi in humanitarnimi akterji ter brišejo meje nevtralne, nepristranske in neodvisne humanitarne pomoči, |
| --- | --- |

F.

ker se zaradi čedalje večje vključenosti nehumanitarnih dejavnikov v odziv na humanitarne krize povečuje tveganje nejasne razdelitve vlog med vojaškimi in humanitarnimi akterji ter brišejo meje nevtralne, nepristranske in neodvisne humanitarne pomoči,

| G. | ker se je ob nedavnih tragedijah na Haitiju in v Pakistanu še enkrat izkazalo, da je treba okrepiti instrumente, ki jih ima na voljo Evropska unija za obvladovanje nesreč (humanitarna pomoč in skupni mehanizem za civilno zaščito), z vidika učinkovitosti, hitrosti, usklajenosti in prepoznavnosti, in ker so te katastrofe še enkrat izpostavile potrebo po ustanovitvi evropskih enot za hitro posredovanje, |
| --- | --- |

G.

ker se je ob nedavnih tragedijah na Haitiju in v Pakistanu še enkrat izkazalo, da je treba okrepiti instrumente, ki jih ima na voljo Evropska unija za obvladovanje nesreč (humanitarna pomoč in skupni mehanizem za civilno zaščito), z vidika učinkovitosti, hitrosti, usklajenosti in prepoznavnosti, in ker so te katastrofe še enkrat izpostavile potrebo po ustanovitvi evropskih enot za hitro posredovanje,

| H. | ker so se humanitarne razmere na splošno poslabšale, ker so humanitarni izzivi in potrebe ogromni in ker si je treba prizadevati za okrepitev izvajanja soglasja in akcijskega načrta, pa tudi usklajevanja in porazdelitve bremena na svetovni ravni, ob upoštevanju regionalne odgovornosti držav, ki so sposobne veliko prispevati k humanitarni pomoči, |
| --- | --- |

H.

ker so se humanitarne razmere na splošno poslabšale, ker so humanitarni izzivi in potrebe ogromni in ker si je treba prizadevati za okrepitev izvajanja soglasja in akcijskega načrta, pa tudi usklajevanja in porazdelitve bremena na svetovni ravni, ob upoštevanju regionalne odgovornosti držav, ki so sposobne veliko prispevati k humanitarni pomoči,

| I. | ker proračun Komisije za humanitarne nesreče, natančneje generalnega direktorata ECHO, ni bil le zamrznjen, temveč se je v zadnjih petih letih realno nekoliko zmanjšal, |
| --- | --- |

I.

ker proračun Komisije za humanitarne nesreče, natančneje generalnega direktorata ECHO, ni bil le zamrznjen, temveč se je v zadnjih petih letih realno nekoliko zmanjšal,

Evropsko soglasje o humanitarni pomoči in akcijski načrt

| 1. | obžaluje, da je humanitarno soglasje zunaj kroga humanitarnih partnerjev še vedno premalo znano, in poziva k uvedbi posebnega usposabljanja na to temo, zlasti v Evropski službi za zunanje delovanje (EEAS), za diplomate držav članic in vojaške akterje; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je humanitarno soglasje zunaj kroga humanitarnih partnerjev še vedno premalo znano, in poziva k uvedbi posebnega usposabljanja na to temo, zlasti v Evropski službi za zunanje delovanje (EEAS), za diplomate držav članic in vojaške akterje;

| 2. | obžaluje pomanjkanje sodelovanja držav članic pri izvajanju soglasja in meni, da je treba okrepiti vlogo delovne skupine za humanitarno pomoč in pomoč v hrani v okviru Sveta (Cohafa), da bi se zagotovilo boljše spremljanje izvajanja soglasja (na primer z organizacijo posebnih razprav o vključevanju soglasja v nacionalne humanitarne strategije ali s predstavitvijo letnega poročila o dejavnosti) in uresničila njena naloga dejavnejšega zavzemanja za humanitarno pomoč pri drugih delovnih skupinah Sveta ter pri političnem in varnostnem odboru, obenem pa posebna pozornost namenila učinkovitosti in hitrosti usklajevanja; |
| --- | --- |

2.

obžaluje pomanjkanje sodelovanja držav članic pri izvajanju soglasja in meni, da je treba okrepiti vlogo delovne skupine za humanitarno pomoč in pomoč v hrani v okviru Sveta (Cohafa), da bi se zagotovilo boljše spremljanje izvajanja soglasja (na primer z organizacijo posebnih razprav o vključevanju soglasja v nacionalne humanitarne strategije ali s predstavitvijo letnega poročila o dejavnosti) in uresničila njena naloga dejavnejšega zavzemanja za humanitarno pomoč pri drugih delovnih skupinah Sveta ter pri političnem in varnostnem odboru, obenem pa posebna pozornost namenila učinkovitosti in hitrosti usklajevanja;

| 3. | podpira delegacije Unije v tretjih državah pri aktivnem širjenju in izvajanju soglasja in njegovega akcijskega načrta med predstavništvi držav članic; |
| --- | --- |

3.

podpira delegacije Unije v tretjih državah pri aktivnem širjenju in izvajanju soglasja in njegovega akcijskega načrta med predstavništvi držav članic;

| 4. | poziva Komisijo, naj preuči možnost letne izmenjave najboljših praks z nacionalnimi parlamenti Unije o njihovem izvajanju obveznosti iz soglasja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj preuči možnost letne izmenjave najboljših praks z nacionalnimi parlamenti Unije o njihovem izvajanju obveznosti iz soglasja;

| 5. | se zavzema za izdatnejše financiranje humanitarne pomoči zaradi čedalje številnejših območij, kjer je treba posredovati, in poziva proračunski organ, naj celoten znesek iz rezerve za nujne primere ali del tega zneska neposredno prenese v začetni proračun GD ECHO; poudarja, da je pomembno doseči cilj OECD in Odbora za razvojno pomoč v višini 0,7 % BDP do leta 2015; |
| --- | --- |

5.

se zavzema za izdatnejše financiranje humanitarne pomoči zaradi čedalje številnejših območij, kjer je treba posredovati, in poziva proračunski organ, naj celoten znesek iz rezerve za nujne primere ali del tega zneska neposredno prenese v začetni proračun GD ECHO; poudarja, da je pomembno doseči cilj OECD in Odbora za razvojno pomoč v višini 0,7 % BDP do leta 2015;

| 6. | poziva, naj bodo predlagani realistični proračuni, za katere naj bodo predvidena sredstva za naravne nesreče in humanitarno pomoč na podlagi večkratnih izkušenj v zvezi s stroški iz preteklih proračunskih let; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj bodo predlagani realistični proračuni, za katere naj bodo predvidena sredstva za naravne nesreče in humanitarno pomoč na podlagi večkratnih izkušenj v zvezi s stroški iz preteklih proračunskih let;

| 7. | poziva k takojšnjim dodatnim prizadevanjem za pospešitev financiranja posredovanj v primeru naravnih in drugih nesreč ter k poenostavitvi postopkov za sprejemanje odločitev in izdajanje dovoljenj za izvrševanje proračuna; poudarja, da morajo službe Komisije tesno sodelovati z Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, da se hitro zagotovijo začetna sredstva za posredovanje; |
| --- | --- |

7.

poziva k takojšnjim dodatnim prizadevanjem za pospešitev financiranja posredovanj v primeru naravnih in drugih nesreč ter k poenostavitvi postopkov za sprejemanje odločitev in izdajanje dovoljenj za izvrševanje proračuna; poudarja, da morajo službe Komisije tesno sodelovati z Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, da se hitro zagotovijo začetna sredstva za posredovanje;

| 8. | opozarja, da je pomembno ohraniti uravnotežen globalni odziv, „pozabljenim kriznim območjem“ pa nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je pomembno ohraniti uravnotežen globalni odziv, „pozabljenim kriznim območjem“ pa nameniti posebno pozornost;

| 9. | poziva k povečanju sredstev ter krepitvi zmogljivosti in virov, da bi zagotovili, da humanitarna pomoč in civilna zaščita ostaneta izključno v civilni domeni; |
| --- | --- |

9.

poziva k povečanju sredstev ter krepitvi zmogljivosti in virov, da bi zagotovili, da humanitarna pomoč in civilna zaščita ostaneta izključno v civilni domeni;

| 10. | podpira temeljno vlogo NOHA (prvo univerzitetno omrežje, ki nudi usposabljanje za humanitarno pomoč na evropski ravni) pri spodbujanju zavedanja o humanitarnih potrebah na svetovni ravni ter zlasti v evropski politiki, da bi z izobraževanjem in usposabljanjem mladih Evropejcev lahko pomagali najbolj pomoči potrebnim; |
| --- | --- |

10.

podpira temeljno vlogo NOHA (prvo univerzitetno omrežje, ki nudi usposabljanje za humanitarno pomoč na evropski ravni) pri spodbujanju zavedanja o humanitarnih potrebah na svetovni ravni ter zlasti v evropski politiki, da bi z izobraževanjem in usposabljanjem mladih Evropejcev lahko pomagali najbolj pomoči potrebnim;

Humanitarna načela, mednarodno humanitarno pravo in zaščita humanitarnega prostora

| 11. | ponovno potrjuje načela in cilje humanitarne pomoči, ki jih določa soglasje; opozarja, da humanitarna pomoč Evropske unije ni instrument za obvladovanje kriz, in obžaluje vse večjo politizacijo humanitarne pomoči ter posledice te politizacije za spoštovanje humanitarne dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

ponovno potrjuje načela in cilje humanitarne pomoči, ki jih določa soglasje; opozarja, da humanitarna pomoč Evropske unije ni instrument za obvladovanje kriz, in obžaluje vse večjo politizacijo humanitarne pomoči ter posledice te politizacije za spoštovanje humanitarne dejavnosti;

| 12. | meni, da mora zunanje delovanje Evropske unije, določeno z Lizbonsko pogodbo, spoštovati načela in obveznosti, sprejete s soglasjem o humanitarni pomoči, ter meni, da bi Unija kot skupnost z veliko politično močjo in vplivom, ker je največji svetovni donator, morala neprestano spodbujati humanitarna načela; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora zunanje delovanje Evropske unije, določeno z Lizbonsko pogodbo, spoštovati načela in obveznosti, sprejete s soglasjem o humanitarni pomoči, ter meni, da bi Unija kot skupnost z veliko politično močjo in vplivom, ker je največji svetovni donator, morala neprestano spodbujati humanitarna načela;

| 13. | prav tako poziva, naj vojaško in civilno osebje ter humanitarni delavci, vključeni v posredovanje v primeru nesreč ali humanitarnih posredovanj, delujejo v skladu z načelom nevtralnosti, samostojnosti in nepristranskosti; |
| --- | --- |

13.

prav tako poziva, naj vojaško in civilno osebje ter humanitarni delavci, vključeni v posredovanje v primeru nesreč ali humanitarnih posredovanj, delujejo v skladu z načelom nevtralnosti, samostojnosti in nepristranskosti;

| 14. | pozdravlja revizijo smernic Evropske unije o spodbujanju mednarodnega humanitarnega prava iz decembra 2009 in meni, da imajo Komisija in države članice pomembno politično vlogo pri njihovem izvajanju; želi, naj se v Evropski službi za zunanje delovanje uvede mednarodno humanitarno pravo kot predmet specifičnega usposabljanja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja revizijo smernic Evropske unije o spodbujanju mednarodnega humanitarnega prava iz decembra 2009 in meni, da imajo Komisija in države članice pomembno politično vlogo pri njihovem izvajanju; želi, naj se v Evropski službi za zunanje delovanje uvede mednarodno humanitarno pravo kot predmet specifičnega usposabljanja;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se namenijo dodatna sredstva za promocijske dejavnosti in širjenje ozaveščanja o mednarodnem humanitarnem pravu na terenu med oboroženimi posamezniki, mladino, politiki in civilno družbo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se namenijo dodatna sredstva za promocijske dejavnosti in širjenje ozaveščanja o mednarodnem humanitarnem pravu na terenu med oboroženimi posamezniki, mladino, politiki in civilno družbo;

| 16. | opozarja, da načela in dobra praksa za humanitarno pomoč, sprejeti v juniju 2003, poudarjajo potrebo po sestavljanju računov in rednem opravljanju ocen mednarodnih odzivov na humanitarne krize, vključno z učinkovitostjo donatorjev, ter vztraja, da se o teh ocenah razpravlja na širših posvetovanjih, zlasti med humanitarnimi akterji; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da načela in dobra praksa za humanitarno pomoč, sprejeti v juniju 2003, poudarjajo potrebo po sestavljanju računov in rednem opravljanju ocen mednarodnih odzivov na humanitarne krize, vključno z učinkovitostjo donatorjev, ter vztraja, da se o teh ocenah razpravlja na širših posvetovanjih, zlasti med humanitarnimi akterji;

Skupni okvir za zagotavljanje pomoči

Kakovost pomoči

| 17. | opozarja, da mora zagotavljanje pomoči temeljiti izključno na ugotovljenih potrebah in stopnji prizadetosti in da je treba kakovost in količino pomoči določiti predvsem na podlagi začetne presoje, ki jo je treba še izboljšati, zlasti glede uporabe meril ranljivosti, s posebnim ozirom na ženske, otroke in invalide; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da mora zagotavljanje pomoči temeljiti izključno na ugotovljenih potrebah in stopnji prizadetosti in da je treba kakovost in količino pomoči določiti predvsem na podlagi začetne presoje, ki jo je treba še izboljšati, zlasti glede uporabe meril ranljivosti, s posebnim ozirom na ženske, otroke in invalide;

| 18. | opozarja, da je dejansko in stalno združevanje (in, če je mogoče, sodelovanje) uporabnikov pri upravljanju pomoči temeljni pogoj za kakovosten humanitarni odziv, zlasti v primeru dolgotrajnih kriz; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je dejansko in stalno združevanje (in, če je mogoče, sodelovanje) uporabnikov pri upravljanju pomoči temeljni pogoj za kakovosten humanitarni odziv, zlasti v primeru dolgotrajnih kriz;

| 19. | vztraja, da bi morala biti pomoč Unije ob naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek, usmerjena predvsem v pomoč lokalnemu gospodarstvu, na primer s kupovanjem (v mejah možnega) lokalno ali regionalno pridelanih živil in zagotavljanjem potrebne opreme za kmete; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da bi morala biti pomoč Unije ob naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek, usmerjena predvsem v pomoč lokalnemu gospodarstvu, na primer s kupovanjem (v mejah možnega) lokalno ali regionalno pridelanih živil in zagotavljanjem potrebne opreme za kmete;

| 20. | poziva k uskladitvi metodologij, ki jih uporabljajo različne vključene strani, in spodbuja Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), naj nadaljuje s svojimi prizadevanji za določitev skupnega metodološkega okvira, katerega prednostni nalogi bosta učinkovito in hitro posredovanje in ki bo kolikor mogoče stalno vključeval lokalne (tudi nedržavne) zainteresirane strani; |
| --- | --- |

20.

poziva k uskladitvi metodologij, ki jih uporabljajo različne vključene strani, in spodbuja Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), naj nadaljuje s svojimi prizadevanji za določitev skupnega metodološkega okvira, katerega prednostni nalogi bosta učinkovito in hitro posredovanje in ki bo kolikor mogoče stalno vključeval lokalne (tudi nedržavne) zainteresirane strani;

| 21. | odločno spodbuja nadaljevanje dela Komisije na področjih, kot so prehrana, varstvo, enakost moških in žensk in spolno nasilje, begunci, povratniki in razseljene osebe znotraj države, ter poziva k doslednemu vključevanju vprašanja moški-ženske in reproduktivnega zdravja v sklop nujne zdravstvene oskrbe med humanitarnim odzivom; |
| --- | --- |

21.

odločno spodbuja nadaljevanje dela Komisije na področjih, kot so prehrana, varstvo, enakost moških in žensk in spolno nasilje, begunci, povratniki in razseljene osebe znotraj države, ter poziva k doslednemu vključevanju vprašanja moški-ženske in reproduktivnega zdravja v sklop nujne zdravstvene oskrbe med humanitarnim odzivom;

| 22. | poziva Svet, naj konkretizira priporočilo iz poročila Barnier, ki poziva, naj se izkoristijo najbolj oddaljene evropske regije (brez izjem) kot oporne točke za predhodno dostavo osnovnih proizvodov in logistike, da se v primeru nujnega humanitarnega posredovanja osebje in material iz Evrope lažje odpravi na pot; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj konkretizira priporočilo iz poročila Barnier, ki poziva, naj se izkoristijo najbolj oddaljene evropske regije (brez izjem) kot oporne točke za predhodno dostavo osnovnih proizvodov in logistike, da se v primeru nujnega humanitarnega posredovanja osebje in material iz Evrope lažje odpravi na pot;

| 23. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje razmišljanje o morebitnem negativnem vplivu humanitarne pomoči na področjih posredovanja, zlasti v zvezi z možno destabilizacijo gospodarskih in socialnih struktur ter posledicami za naravno okolje, ter jo poziva, naj razvija ustrezne strategije, ki bodo omogočale upoštevanje teh vplivov že v fazi nastajanja projektov; |
| --- | --- |

23.

spodbuja Komisijo, naj nadaljuje razmišljanje o morebitnem negativnem vplivu humanitarne pomoči na področjih posredovanja, zlasti v zvezi z možno destabilizacijo gospodarskih in socialnih struktur ter posledicami za naravno okolje, ter jo poziva, naj razvija ustrezne strategije, ki bodo omogočale upoštevanje teh vplivov že v fazi nastajanja projektov;

Raznolikost in kakovost partnerstev

| 24. | poziva k spoštovanju različnosti sodelujočih strani (Združenih narodov, Mednarodnega rdečega križa in Rdečega polmeseca, nevladnih organizacij) pri financiranju in izvajanju mednarodnih humanitarnih programov ter spodbuja prizadevanja za krepitev zmogljivosti lokalnih dejavnikov; poziva k ustreznemu usklajevanju in izmenjavi informacij med vsemi vključenimi dejavniki, |
| --- | --- |

24.

poziva k spoštovanju različnosti sodelujočih strani (Združenih narodov, Mednarodnega rdečega križa in Rdečega polmeseca, nevladnih organizacij) pri financiranju in izvajanju mednarodnih humanitarnih programov ter spodbuja prizadevanja za krepitev zmogljivosti lokalnih dejavnikov; poziva k ustreznemu usklajevanju in izmenjavi informacij med vsemi vključenimi dejavniki,

| 25. | poziva vse vladne organe, naj spoštujejo pomembno vlogo NVO pri zbiranju sredstev zasebnih donatorjev; |
| --- | --- |

25.

poziva vse vladne organe, naj spoštujejo pomembno vlogo NVO pri zbiranju sredstev zasebnih donatorjev;

| 26. | podpira nadaljevanje humanitarnih reform na ravni Združenih narodov in poziva h krepitvi sistema humanitarnih koordinatorjev, k večji preglednosti, pristopu, ki bo bolj usmerjen v porabnike, k večji prožnosti pri uporabi sredstev iz skupnih skladov, k izboljšavam pristopa po „grozdih“ (sektorska odgovornost) na podlagi priporočil iz raziskave o humanitarnih posredovanjih Združenih narodov ter ob krepitvi načela preglednosti in odgovornosti, zlasti pri usklajevanju z lokalnimi strukturami in nedržavnimi akterji, ob upoštevanju medsektorskih vprašanj in usklajevanju med „grozdi“; |
| --- | --- |

26.

podpira nadaljevanje humanitarnih reform na ravni Združenih narodov in poziva h krepitvi sistema humanitarnih koordinatorjev, k večji preglednosti, pristopu, ki bo bolj usmerjen v porabnike, k večji prožnosti pri uporabi sredstev iz skupnih skladov, k izboljšavam pristopa po „grozdih“ (sektorska odgovornost) na podlagi priporočil iz raziskave o humanitarnih posredovanjih Združenih narodov ter ob krepitvi načela preglednosti in odgovornosti, zlasti pri usklajevanju z lokalnimi strukturami in nedržavnimi akterji, ob upoštevanju medsektorskih vprašanj in usklajevanju med „grozdi“;

Usklajevanje na mednarodni in evropski ravni

| 27. | ponovno potrjuje osrednjo vlogo Združenih narodov in zlasti OCHA pri koordinaciji mednarodne humanitarne dejavnosti; |
| --- | --- |

27.

ponovno potrjuje osrednjo vlogo Združenih narodov in zlasti OCHA pri koordinaciji mednarodne humanitarne dejavnosti;

| 28. | pozdravlja pobude za zagotavljanje večje skladnosti različnih evropskih instrumentov za odzivanje na krize in pozdravlja združitev humanitarne pomoči in civilne zaščite v istem generalnem direktoratu; vseeno pa vztraja pri formalni ločitvi njunih mandatov, vlog in sredstev; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja pobude za zagotavljanje večje skladnosti različnih evropskih instrumentov za odzivanje na krize in pozdravlja združitev humanitarne pomoči in civilne zaščite v istem generalnem direktoratu; vseeno pa vztraja pri formalni ločitvi njunih mandatov, vlog in sredstev;

| 29. | poziva Svet in Komisijo, naj določita natančna in pregledna pravila za sodelovanje in usklajevanje med EEAS in Komisijo pri obvladovanju obsežnejših kriz zunaj ozemlja Evropske unije ter naj si aktivno prizadevata za prepoznavnost virov in zmogljivosti, uporabljenih na terenu; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet in Komisijo, naj določita natančna in pregledna pravila za sodelovanje in usklajevanje med EEAS in Komisijo pri obvladovanju obsežnejših kriz zunaj ozemlja Evropske unije ter naj si aktivno prizadevata za prepoznavnost virov in zmogljivosti, uporabljenih na terenu;

| 30. | opozarja, da bi morala zunanja strategija Evropske unije v zvezi s pravicami otrok temeljiti na vrednotah in načelih, ki so opredeljeni v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti v členih 3, 16, 18, 23, 25, 26 in 29, ter Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in njenih izbirnih protokolih; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da bi morala zunanja strategija Evropske unije v zvezi s pravicami otrok temeljiti na vrednotah in načelih, ki so opredeljeni v splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti v členih 3, 16, 18, 23, 25, 26 in 29, ter Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah in njenih izbirnih protokolih;

Uporaba virov in zmogljivosti civilne zaščite in vojske

| 31. | ponovno poudarja, da mora razlikovanje med mandati vojaških in humanitarnih dejavnikov ostati povsem nedvoumno, zlasti na območjih, ki so jih prizadele naravne katastrofe ali oboroženi spopadi, in da je bistveno, da se vojaška sredstva in zmogljivosti uporabijo samo v zelo omejenem obsegu ter zgolj v skrajni sili za podporo operacijam humanitarne pomoči v skladu s smernicami OZN (smernice MCDA in smernice iz Osla) (10); |
| --- | --- |

31.

ponovno poudarja, da mora razlikovanje med mandati vojaških in humanitarnih dejavnikov ostati povsem nedvoumno, zlasti na območjih, ki so jih prizadele naravne katastrofe ali oboroženi spopadi, in da je bistveno, da se vojaška sredstva in zmogljivosti uporabijo samo v zelo omejenem obsegu ter zgolj v skrajni sili za podporo operacijam humanitarne pomoči v skladu s smernicami OZN (smernice MCDA in smernice iz Osla) (10);

| 32. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba humanitarno pomoč in civilno zaščito obravnavati kot povsem civilni nalogi in ju temu primerno izvajati; |
| --- | --- |

32.

opozarja Komisijo in države članice, da je treba humanitarno pomoč in civilno zaščito obravnavati kot povsem civilni nalogi in ju temu primerno izvajati;

| 33. | poziva Komisijo, naj sproži kampanje ozaveščanja o specifičnosti humanitarne pomoči v okviru zunanje politike Evropske unije, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da njihove oborožene sile spoštujejo in izvajajo smernice Združenih narodov; nadalje meni, da je potreben dialog med vojaškimi in humanitarnimi akterji za spodbujanje medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj sproži kampanje ozaveščanja o specifičnosti humanitarne pomoči v okviru zunanje politike Evropske unije, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da njihove oborožene sile spoštujejo in izvajajo smernice Združenih narodov; nadalje meni, da je potreben dialog med vojaškimi in humanitarnimi akterji za spodbujanje medsebojnega razumevanja;

| 34. | ponovno poudarja, da mora uporaba zmogljivosti civilne zaščite ob humanitarnih krizah temeljiti na potrebah ter se usklajevati s humanitarno pomočjo in jo dopolnjevati, v primeru naravnih nesreč pa lahko te zmogljivosti v določeni meri prispevajo k humanitarnih dejavnostim, če se jih uporabi v skladu z ustreznimi načeli Medagencijskega stalnega odbora (IASC); |
| --- | --- |

34.

ponovno poudarja, da mora uporaba zmogljivosti civilne zaščite ob humanitarnih krizah temeljiti na potrebah ter se usklajevati s humanitarno pomočjo in jo dopolnjevati, v primeru naravnih nesreč pa lahko te zmogljivosti v določeni meri prispevajo k humanitarnih dejavnostim, če se jih uporabi v skladu z ustreznimi načeli Medagencijskega stalnega odbora (IASC);

| 35. | poziva Komisijo, naj predstavi ambiciozne zakonodajne predloge za vzpostavitev evropske enote civilne zaščite, ki bo temeljila na optimizaciji obstoječega mehanizma Unije za civilno zaščito in združevanju obstoječih nacionalnih sredstev ter ne bo tako povzročila bistvenih dodatnih stroškov in se bo zgledovala po preizkušenih metodah v okviru pripravljalnih ukrepov; financiranje enot civilne zaščite je treba dodati k že obstoječemu financiranju ukrepov v primerih izrednih humanitarnih razmer; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj predstavi ambiciozne zakonodajne predloge za vzpostavitev evropske enote civilne zaščite, ki bo temeljila na optimizaciji obstoječega mehanizma Unije za civilno zaščito in združevanju obstoječih nacionalnih sredstev ter ne bo tako povzročila bistvenih dodatnih stroškov in se bo zgledovala po preizkušenih metodah v okviru pripravljalnih ukrepov; financiranje enot civilne zaščite je treba dodati k že obstoječemu financiranju ukrepov v primerih izrednih humanitarnih razmer;

| 36. | meni, da bi evropska civilna zaščita lahko pomenila obvezo nekaterih držav članic, da dajo prostovoljno na voljo osnovne module civilne zaščite, vnaprej določene in takoj pripravljene za posredovanje Unije, v koordinaciji centra za nadzor in informiranje (MIC, Monitoring and Information Centre), ter meni, da bi večina teh modulov, ki so že na voljo na nacionalni ravni, ostala pod njihovim nadzorom, ter da bi uporaba teh modulov „v pripravljenosti“ predstavljala temelj civilne zaščite Unije pri odzivanju na nesreče znotraj in zunaj njenih meja; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi evropska civilna zaščita lahko pomenila obvezo nekaterih držav članic, da dajo prostovoljno na voljo osnovne module civilne zaščite, vnaprej določene in takoj pripravljene za posredovanje Unije, v koordinaciji centra za nadzor in informiranje (MIC, Monitoring and Information Centre), ter meni, da bi večina teh modulov, ki so že na voljo na nacionalni ravni, ostala pod njihovim nadzorom, ter da bi uporaba teh modulov „v pripravljenosti“ predstavljala temelj civilne zaščite Unije pri odzivanju na nesreče znotraj in zunaj njenih meja;

Kontinuiteta pomoči

Zmanjševanje tveganja nesreč in podnebne spremembe

| 37. | pozdravlja sprejetje nove evropske strategije za podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju, sprejete februarja 2009; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj z nacionalnimi vladami, lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe v državah prejemnicah razvija programe za preprečevanje nesreč in upravljanje odziva nanje, ter poziva k hitremu izvajanju omenjene strategije; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja sprejetje nove evropske strategije za podporo zmanjševanju tveganja nesreč v državah v razvoju, sprejete februarja 2009; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj z nacionalnimi vladami, lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe v državah prejemnicah razvija programe za preprečevanje nesreč in upravljanje odziva nanje, ter poziva k hitremu izvajanju omenjene strategije;

| 38. | poziva, naj se vloži veliko truda za bolj sistematično vključevanje razsežnosti zmanjšanja tveganja v politike razvojne in humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj se vloži veliko truda za bolj sistematično vključevanje razsežnosti zmanjšanja tveganja v politike razvojne in humanitarne pomoči;

| 39. | zagovarja znatno povečanje zneskov, dodeljenih tej razsežnosti, in poudarja pomen ohranjanja finančnih sredstev na majhni ravni za zagotovitev pristopa, ki spoštuje kontekst in lokalno lastništvo projektov; |
| --- | --- |

39.

zagovarja znatno povečanje zneskov, dodeljenih tej razsežnosti, in poudarja pomen ohranjanja finančnih sredstev na majhni ravni za zagotovitev pristopa, ki spoštuje kontekst in lokalno lastništvo projektov;

| 40. | zahteva, da se program prilagajanja na podnebne spremembe bolje usklajuje z dejavnostmi za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

40.

zahteva, da se program prilagajanja na podnebne spremembe bolje usklajuje z dejavnostmi za zmanjšanje tveganja;

Povezava med takojšnjo pomočjo, rehabilitacijo in razvojem

| 41. | obžaluje, da je kljub krepitvi političnih zavez v zadnjih letih konkreten napredek na področju povezave med pomočjo, rehabilitacijo in razvojem še vedno omejen; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da je kljub krepitvi političnih zavez v zadnjih letih konkreten napredek na področju povezave med pomočjo, rehabilitacijo in razvojem še vedno omejen;

| 42. | poudarja pomembnost pravočasnega prehoda z nujne k razvojni pomoči na podlagi posebnih meril in temeljite ocene potreb; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomembnost pravočasnega prehoda z nujne k razvojni pomoči na podlagi posebnih meril in temeljite ocene potreb;

| 43. | poziva, naj se zagotovi več sredstev za omogočanje kontinuitete pomoči in naj se razmišljanje usmeri na prožnost in dopolnjevanje obstoječih finančnih mehanizmov v prehodnem obdobju med izrednimi razmerami in razvojem; |
| --- | --- |

43.

poziva, naj se zagotovi več sredstev za omogočanje kontinuitete pomoči in naj se razmišljanje usmeri na prožnost in dopolnjevanje obstoječih finančnih mehanizmov v prehodnem obdobju med izrednimi razmerami in razvojem;

| 44. | poziva k boljšemu dialogu in usklajevanju med humanitarnimi organizacijami, razvojnimi agencijami na krajih ukrepanja ter pristojnimi službami evropskih institucij in držav članic; |
| --- | --- |

44.

poziva k boljšemu dialogu in usklajevanju med humanitarnimi organizacijami, razvojnimi agencijami na krajih ukrepanja ter pristojnimi službami evropskih institucij in držav članic;

*

* *

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter uradu Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA). |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter uradu Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA).

---

(1)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(2)  UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

(3)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

(4)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 15.

(5)  UL L 163, 4.7.2000, str. 37.

(6)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 273.

(7)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 5.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0465.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0235.

(10)  Smernice MCDA: smernice o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v podporo humanitarnim operacijam Združenih narodov v zapletenih izrednih razmerah; marec 2003. Smernice iz Osla: smernice o uporabi tujih vojaških in civilnih zmogljivosti pri pomoči ob nesrečah; november 2007.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/8

---

Torek, 18. januar 2011Priznanje kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru zanesljive preskrbe s hrano

P7_TA(2011)0006

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o priznanju kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru prehranske varnosti (2010/2112(INI))

2012/C 136 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu EU in podnebnih spremembah (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu, glavnih nasprotnih strankah in registrih trgovanja (SEC(2010)1058), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu, glavnih nasprotnih strankah in registrih trgovanja (SEC(2010)1058),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvirna politika EU za pomoč državam v razvoju pri soočanju z izzivi zanesljive preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvirna politika EU za pomoč državam v razvoju pri soočanju z izzivi zanesljive preskrbe s hrano,

| — | ob upoštevanju ciljev tisočletja Združenih narodov, ki vključujejo prepolovitev deleža svetovnega prebivalstva, ki se trpi zaradi lakote, do leta 2015 glede na 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev tisočletja Združenih narodov, ki vključujejo prepolovitev deleža svetovnega prebivalstva, ki se trpi zaradi lakote, do leta 2015 glede na 1990,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0376/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0376/2010),

| A. | ker je zagotavljanje prehranske varnosti za evropske državljane, zdrave in visokokakovostne hrane po razumnih cenah za potrošnike in dohodkovne podpore za kmete osrednji cilj skupne kmetijske politike (SKP) vse od njenih začetkov ter je še vedno poglavitni cilj EU, |
| --- | --- |

A.

ker je zagotavljanje prehranske varnosti za evropske državljane, zdrave in visokokakovostne hrane po razumnih cenah za potrošnike in dohodkovne podpore za kmete osrednji cilj skupne kmetijske politike (SKP) vse od njenih začetkov ter je še vedno poglavitni cilj EU,

| B. | ker je nedavna nestanovitnost cen hrane in proizvodov povzročila veliko zaskrbljenosti o delovanju evropske in svetovne preskrbe s hrano in ker je najbolj ranljive skupine prebivalstva dvig cen hrane najprej prizadel, |
| --- | --- |

B.

ker je nedavna nestanovitnost cen hrane in proizvodov povzročila veliko zaskrbljenosti o delovanju evropske in svetovne preskrbe s hrano in ker je najbolj ranljive skupine prebivalstva dvig cen hrane najprej prizadel,

| C. | ker je nestanovitnost cen v kmetijstvu po značaju stalna, saj se cene nesorazmerno odzivajo na majhne spremembe v količini proizvodnje, pogosto tudi zaradi špekulacij, |
| --- | --- |

C.

ker je nestanovitnost cen v kmetijstvu po značaju stalna, saj se cene nesorazmerno odzivajo na majhne spremembe v količini proizvodnje, pogosto tudi zaradi špekulacij,

| D. | ker je EU na nedavni seji odbora FAO za prehransko varnost v svetu poudarila problem izjemnega nihanja cen in je bila nova strokovna skupina na visoki ravni pozvana, naj poroča o razlogih za nihanje cen in o ukrepih v zvezi z njimi, |
| --- | --- |

D.

ker je EU na nedavni seji odbora FAO za prehransko varnost v svetu poudarila problem izjemnega nihanja cen in je bila nova strokovna skupina na visoki ravni pozvana, naj poroča o razlogih za nihanje cen in o ukrepih v zvezi z njimi,

| E. | ker lahko vremenski in drugi dogodki države privedejo do zatekanja k protekcionističnim politikam, kot se je pokazalo ob nedavni prepovedi izvoza pšenice iz Rusije in Ukrajine, ki skupaj izvozita okrog 30 % svetovne pšenice, |
| --- | --- |

E.

ker lahko vremenski in drugi dogodki države privedejo do zatekanja k protekcionističnim politikam, kot se je pokazalo ob nedavni prepovedi izvoza pšenice iz Rusije in Ukrajine, ki skupaj izvozita okrog 30 % svetovne pšenice,

| F. | ker lahko vrsta dejavnikov, kot so škodljivci in bolezni, dostopnost do naravnih virov in naravne nesreče nenehno slabi svetovno proizvodnjo hrane, kot se je v letu 2010 pokazalo ob daljši suši in požarih v Rusiji ter hudih poplavah v Pakistanu, |
| --- | --- |

F.

ker lahko vrsta dejavnikov, kot so škodljivci in bolezni, dostopnost do naravnih virov in naravne nesreče nenehno slabi svetovno proizvodnjo hrane, kot se je v letu 2010 pokazalo ob daljši suši in požarih v Rusiji ter hudih poplavah v Pakistanu,

| G. | ker bodo te naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb vse pogostejše, kar bo ogrozilo prehransko varnost, |
| --- | --- |

G.

ker bodo te naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb vse pogostejše, kar bo ogrozilo prehransko varnost,

| H. | ker smo zaradi obremenjevanja naravnih virov pred izzivom proizvesti „več iz manj“, s poudarkom na trajnostni proizvodnji, |
| --- | --- |

H.

ker smo zaradi obremenjevanja naravnih virov pred izzivom proizvesti „več iz manj“, s poudarkom na trajnostni proizvodnji,

| I. | ker je EU največja neto uvoznica kmetijskih proizvodov in je pretirano odvisna od uvoza beljakovinskih in oljnatih proizvodov ter koruze za živinorejski sektor, pa tudi od uvoza sadja in zelenjave, med drugim tudi zato ker naši proizvajalci ne smejo uporabljati enakih postopkov pridelave navedenih proizvodov, |
| --- | --- |

I.

ker je EU največja neto uvoznica kmetijskih proizvodov in je pretirano odvisna od uvoza beljakovinskih in oljnatih proizvodov ter koruze za živinorejski sektor, pa tudi od uvoza sadja in zelenjave, med drugim tudi zato ker naši proizvajalci ne smejo uporabljati enakih postopkov pridelave navedenih proizvodov,

| J. | ker bo po navedbah Organizacije za prehrano in kmetijstvo ocenjeno povečanje svetovnega prebivalstva s 7 na 9,1 milijarde v letu 2050 zahtevalo 70-odstotno povečanje preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

J.

ker bo po navedbah Organizacije za prehrano in kmetijstvo ocenjeno povečanje svetovnega prebivalstva s 7 na 9,1 milijarde v letu 2050 zahtevalo 70-odstotno povečanje preskrbe s hrano,

| K. | ker sta v Evropski uniji še vedno prisotni revščina in lakota; ker 79 milijonov ljudi v EU še vedno živi pod mejo revščine (tj. 60 % povprečnega dohodka v državi, v kateri živijo); ker je preteklo zimo 16 milijonov državljanov EU od dobrodelnih organizacij prejelo pomoč v hrani, |
| --- | --- |

K.

ker sta v Evropski uniji še vedno prisotni revščina in lakota; ker 79 milijonov ljudi v EU še vedno živi pod mejo revščine (tj. 60 % povprečnega dohodka v državi, v kateri živijo); ker je preteklo zimo 16 milijonov državljanov EU od dobrodelnih organizacij prejelo pomoč v hrani,

| L. | ker prehranska varnost ne pomeni samo, da so zaloge hrane na voljo, ampak po mnenju Organizacije za prehrano in kmetijstvo vključuje tudi pravico vseh do hrane in do dostopa do zdrave prehrane; ker lahko Evropa k prehranski varnosti v svetu prispeva tako, da postane še bolj konkurenčna, |
| --- | --- |

L.

ker prehranska varnost ne pomeni samo, da so zaloge hrane na voljo, ampak po mnenju Organizacije za prehrano in kmetijstvo vključuje tudi pravico vseh do hrane in do dostopa do zdrave prehrane; ker lahko Evropa k prehranski varnosti v svetu prispeva tako, da postane še bolj konkurenčna,

| M. | ker so najrevnejše člane družbe, ki niso deležni prehranske varnosti, še dodatno prizadele posledice svetovne gospodarske in finančne krize, |
| --- | --- |

M.

ker so najrevnejše člane družbe, ki niso deležni prehranske varnosti, še dodatno prizadele posledice svetovne gospodarske in finančne krize,

| N. | ker so prihodki kmetov po desetletju stagnacije v letu 2009 strmo padli zaradi težkih razmer na trgu in višanja stroškov proizvodnje; ker so dohodki iz kmetijstva precej nižji (ocene govorijo o 40 % na delovno enoto) kakor v drugih gospodarskih panogah in ker je dohodek na prebivalca na kmetijskih območjih bistveno nižji (za približno 50 %) kakor v mestnih območjih, |
| --- | --- |

N.

ker so prihodki kmetov po desetletju stagnacije v letu 2009 strmo padli zaradi težkih razmer na trgu in višanja stroškov proizvodnje; ker so dohodki iz kmetijstva precej nižji (ocene govorijo o 40 % na delovno enoto) kakor v drugih gospodarskih panogah in ker je dohodek na prebivalca na kmetijskih območjih bistveno nižji (za približno 50 %) kakor v mestnih območjih,

| O. | ker kmetje prejemajo čedalje manjši delež dodatne vrednosti iz verige preskrbe s hrano, delež živilske industrije pa je narasel; ker je dobro delovanje verige preskrbe s hrano nujen pogoj, da se kmetom zagotovi pravično plačilo za njihove proizvode, |
| --- | --- |

O.

ker kmetje prejemajo čedalje manjši delež dodatne vrednosti iz verige preskrbe s hrano, delež živilske industrije pa je narasel; ker je dobro delovanje verige preskrbe s hrano nujen pogoj, da se kmetom zagotovi pravično plačilo za njihove proizvode,

| P. | ker se vzdolž celotne verige proizvodnje in preskrbe s hrano ter njene porabe izgubi do 50 % proizvedene hrane, |
| --- | --- |

P.

ker se vzdolž celotne verige proizvodnje in preskrbe s hrano ter njene porabe izgubi do 50 % proizvedene hrane,

| Q. | ker je samo 7 % kmetov mlajših od 35 let, |
| --- | --- |

Q.

ker je samo 7 % kmetov mlajših od 35 let,

| R. | ker je prehranska varnost glavna naloga Evrope, zanjo pa sta potrebna doslednost in usklajevanje med različnimi področji sektorskih politik na ravni EU, kot so skupna kmetijska politika, energetska politika, raziskovalni programi, razvojne in trgovinske politike ter finančna ureditev, |
| --- | --- |

R.

ker je prehranska varnost glavna naloga Evrope, zanjo pa sta potrebna doslednost in usklajevanje med različnimi področji sektorskih politik na ravni EU, kot so skupna kmetijska politika, energetska politika, raziskovalni programi, razvojne in trgovinske politike ter finančna ureditev,

| 1. | poudarja, da sta močan in trajnosten kmetijski sektor v EU ter cvetoče in trajnostno podeželsko gospodarstvo, ki ju zagotavlja močna SKP, bistvena dejavnika za uresničevanje izzivov v zvezi s prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da sta močan in trajnosten kmetijski sektor v EU ter cvetoče in trajnostno podeželsko gospodarstvo, ki ju zagotavlja močna SKP, bistvena dejavnika za uresničevanje izzivov v zvezi s prehransko varnostjo;

| 2. | zatrjuje, da ima EU najvišje standarde na svetu za kmetijsko in živilsko proizvodnjo s poudarkom na varnosti in kakovosti hrane ter okoljski trajnosti kmetijstva; |
| --- | --- |

2.

zatrjuje, da ima EU najvišje standarde na svetu za kmetijsko in živilsko proizvodnjo s poudarkom na varnosti in kakovosti hrane ter okoljski trajnosti kmetijstva;

| 3. | meni, da bomo za nahranitev Evrope in tretjih držav potrebovali vse vrste kmetijstva; |
| --- | --- |

3.

meni, da bomo za nahranitev Evrope in tretjih držav potrebovali vse vrste kmetijstva;

Prehranska varnost v Evropi in svetu

| 4. | meni, da je pravica do prehranske varnosti temeljna človekova pravica, uresniči pa se takrat, kadar imajo vsi ljudje ves čas fizični in ekonomski dostop do ustrezne, zdravstveno neoporečne in hranljive hrane za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in preferenc za aktivno in zdravo življenje; |
| --- | --- |

4.

meni, da je pravica do prehranske varnosti temeljna človekova pravica, uresniči pa se takrat, kadar imajo vsi ljudje ves čas fizični in ekonomski dostop do ustrezne, zdravstveno neoporečne in hranljive hrane za zadovoljitev svojih prehranskih potreb in preferenc za aktivno in zdravo življenje;

| 5. | zagotavlja, da je dolžnost EU nahraniti državljane in da je za to bistveno zagotoviti neprekinjeno kmetovanje v EU; opozarja na zmanjšanje kmetijskih prihodkov v EU zaradi višanja cen proizvodnje in nestabilnosti cen, ki negativno vplivata na sposobnost kmetov, da ohranijo proizvodnjo; poudarja stroške, s katerimi se morajo spopadati evropski kmetje, da bi dosegli standarde varnosti hrane, varstva okolja, dobrega počutja živali in dela, ki so najvišji na svetu; poudarja, da je treba kmetom nadoknaditi te dodatne stroške in jih nagraditi za zagotavljanje javnih dobrin v družbi; poudarja, da morajo živila iz tretjih držav, ki vstopajo v EU, izpolnjevati enake visoke standarde, tako da evropski proizvajalci ne bodo trpeli v smislu konkurenčnosti; |
| --- | --- |

5.

zagotavlja, da je dolžnost EU nahraniti državljane in da je za to bistveno zagotoviti neprekinjeno kmetovanje v EU; opozarja na zmanjšanje kmetijskih prihodkov v EU zaradi višanja cen proizvodnje in nestabilnosti cen, ki negativno vplivata na sposobnost kmetov, da ohranijo proizvodnjo; poudarja stroške, s katerimi se morajo spopadati evropski kmetje, da bi dosegli standarde varnosti hrane, varstva okolja, dobrega počutja živali in dela, ki so najvišji na svetu; poudarja, da je treba kmetom nadoknaditi te dodatne stroške in jih nagraditi za zagotavljanje javnih dobrin v družbi; poudarja, da morajo živila iz tretjih držav, ki vstopajo v EU, izpolnjevati enake visoke standarde, tako da evropski proizvajalci ne bodo trpeli v smislu konkurenčnosti;

| 6. | priznava, da je zagotavljanje zadostne količine hrane bistven del prehranske varnosti, a priznava tudi, da je treba zaradi dostopa do hrane in dostopnosti njenih cen posvetiti pozornost zagotavljanju ustreznega življenjskega standarda, zlasti ljudem z nezadostnimi ekonomskimi viri, med katerimi so pogosto otroci, starejši, priseljenci, begunci in brezposelni; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je zagotavljanje zadostne količine hrane bistven del prehranske varnosti, a priznava tudi, da je treba zaradi dostopa do hrane in dostopnosti njenih cen posvetiti pozornost zagotavljanju ustreznega življenjskega standarda, zlasti ljudem z nezadostnimi ekonomskimi viri, med katerimi so pogosto otroci, starejši, priseljenci, begunci in brezposelni;

| 7. | podpira formulo „prehranska varnost – hranljivost – kakovost – bližina – inovacije – učinkovita proizvodnja“; meni, da bi morala prihodnja SKP za njeno uresničitev upoštevati pričakovanja javnosti, ki meni, da bi to morala biti kmetijska in prehrambena politika usmerjeni v obveščanje javnosti o zdravi prehrani; |
| --- | --- |

7.

podpira formulo „prehranska varnost – hranljivost – kakovost – bližina – inovacije – učinkovita proizvodnja“; meni, da bi morala prihodnja SKP za njeno uresničitev upoštevati pričakovanja javnosti, ki meni, da bi to morala biti kmetijska in prehrambena politika usmerjeni v obveščanje javnosti o zdravi prehrani;

| 8. | meni, da bi morala EU zagotoviti boljše pogoje za izvajanje programov (npr. programov za podporo prehrani, kot je program za sadje in mleko v šolah) v državah članicah, pa tudi boljše izobraževanje in ozaveščanje o izvoru proizvodov in prehrani, saj lahko utemeljene odločitve o prehrani preprečijo bolezni in olajšajo breme socialne porabe v Evropi; poziva tudi k večjemu številu programov za pomoč pri prehranjevanju, za katere bi bilo treba zmanjšati upravne obremenitve in povečati proračun; poziva Komisijo, naj oceni ustreznost teh programov; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala EU zagotoviti boljše pogoje za izvajanje programov (npr. programov za podporo prehrani, kot je program za sadje in mleko v šolah) v državah članicah, pa tudi boljše izobraževanje in ozaveščanje o izvoru proizvodov in prehrani, saj lahko utemeljene odločitve o prehrani preprečijo bolezni in olajšajo breme socialne porabe v Evropi; poziva tudi k večjemu številu programov za pomoč pri prehranjevanju, za katere bi bilo treba zmanjšati upravne obremenitve in povečati proračun; poziva Komisijo, naj oceni ustreznost teh programov;

| 9. | ponovno izraža podporo programu EU za najbolj prikrajšane osebe; opozarja, da ZDA preko zakona o kmetijstvu namenjajo veliko podpore svojemu programu pomoči pri dopolnilni prehrani, ki pomaga zadovoljiti nekatere prehrambene potrebe najrevnejših, poleg tega pa ustvarja velike prihodke za kmetijstvo in celotno gospodarstvo; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža podporo programu EU za najbolj prikrajšane osebe; opozarja, da ZDA preko zakona o kmetijstvu namenjajo veliko podpore svojemu programu pomoči pri dopolnilni prehrani, ki pomaga zadovoljiti nekatere prehrambene potrebe najrevnejših, poleg tega pa ustvarja velike prihodke za kmetijstvo in celotno gospodarstvo;

| 10. | se zaveda velikega izziva za doseganje prehranske varnosti, ki ga prinašajo spremembe podnebja, zlasti z večjo pogostostjo in obsegom vremenskih dogodkov, kot so suše, poplave, požari in viharji; poudarja, da je pomanjkanje vode čedalje večji izziv in da močno vpliva na proizvodnjo hrane; poudarja, da je treba nujno rešiti vprašanja o preskrbi z vodo in podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

10.

se zaveda velikega izziva za doseganje prehranske varnosti, ki ga prinašajo spremembe podnebja, zlasti z večjo pogostostjo in obsegom vremenskih dogodkov, kot so suše, poplave, požari in viharji; poudarja, da je pomanjkanje vode čedalje večji izziv in da močno vpliva na proizvodnjo hrane; poudarja, da je treba nujno rešiti vprašanja o preskrbi z vodo in podnebnih spremembah;

| 11. | opozarja, da sta varna preskrba z energijo in hrano tesno povezani; priznava, da so stroški energije poglaviten dejavnik pri določanju ravni donosnosti kmetijstva, ki je največji porabnik nafte; spodbuja ukrepe, ki kmetom nudijo spodbude za večjo energetsko učinkovitost in razvoj alternativnih virov energetske oskrbe; poudarja, da je potrebna doslednejša podpora za raziskave, razvoj in svetovanje; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da sta varna preskrba z energijo in hrano tesno povezani; priznava, da so stroški energije poglaviten dejavnik pri določanju ravni donosnosti kmetijstva, ki je največji porabnik nafte; spodbuja ukrepe, ki kmetom nudijo spodbude za večjo energetsko učinkovitost in razvoj alternativnih virov energetske oskrbe; poudarja, da je potrebna doslednejša podpora za raziskave, razvoj in svetovanje;

| 12. | meni pa, da je treba ob vse večjem prizadevanju za razvoj obnovljivih virov energije in izpolnjevanje ciljev za leto 2020 upoštevati tudi vpliv na proizvodnjo in preskrbo s hrano; poudarja, da je izjemno težko zagotoviti občutljivo ravnovesje med oskrbo s hrano in gorivom; |
| --- | --- |

12.

meni pa, da je treba ob vse večjem prizadevanju za razvoj obnovljivih virov energije in izpolnjevanje ciljev za leto 2020 upoštevati tudi vpliv na proizvodnjo in preskrbo s hrano; poudarja, da je izjemno težko zagotoviti občutljivo ravnovesje med oskrbo s hrano in gorivom;

| 13. | se zaveda stopnje odvisnosti od uvoza beljakovinskih in oljnatih proizvodov iz tretjih držav, kar ima ob nenadnih podražitvah negativne posledice za živilski in kmetijski sektor, zlasti za sektor živinoreje; |
| --- | --- |

13.

se zaveda stopnje odvisnosti od uvoza beljakovinskih in oljnatih proizvodov iz tretjih držav, kar ima ob nenadnih podražitvah negativne posledice za živilski in kmetijski sektor, zlasti za sektor živinoreje;

| 14. | poziva Komisijo, naj predlaga tehnično rešitev problema nizke prisotnosti gensko spremenjenih snovi pri uvozu gensko nespremenjenih snovi ter naj predlaga hitrejši proces priznavanja v EU za uvažanje novih gensko spremenjenih krmil, ko je dokazano, da so varna; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj predlaga tehnično rešitev problema nizke prisotnosti gensko spremenjenih snovi pri uvozu gensko nespremenjenih snovi ter naj predlaga hitrejši proces priznavanja v EU za uvažanje novih gensko spremenjenih krmil, ko je dokazano, da so varna;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj javnosti zagotovijo dostop do informacij o nadzoru prehranske varnosti, da bi izboljšali preglednost na evropski ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj javnosti zagotovijo dostop do informacij o nadzoru prehranske varnosti, da bi izboljšali preglednost na evropski ravni;

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi pojava prilaščanja zemlje in njegovega vpliva na prehransko varnost ter na prihodnost kmetijstva in kmetov; poziva Komisijo, naj preuči razmere glede lastništva zemlje in naravnih virov; |
| --- | --- |

16.

izraža zaskrbljenost zaradi pojava prilaščanja zemlje in njegovega vpliva na prehransko varnost ter na prihodnost kmetijstva in kmetov; poziva Komisijo, naj preuči razmere glede lastništva zemlje in naravnih virov;

| 17. | ugotavlja, da so se zaradi visokih stroškov krme poslabšale razmere na področju živinoreje v EU; zato poziva k usmerjeni uporabi instrumentov za stabilizacijo trga in preprečitev krize, ki so na voljo v okviru uredbe (ES) št. 1234/2007 o organizaciji skupnega trga; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so se zaradi visokih stroškov krme poslabšale razmere na področju živinoreje v EU; zato poziva k usmerjeni uporabi instrumentov za stabilizacijo trga in preprečitev krize, ki so na voljo v okviru uredbe (ES) št. 1234/2007 o organizaciji skupnega trga;

| 18. | meni, da bo večja storilnost v novih državah članicah v prihodnosti povečala površino razpoložljivih zemljišč, kar bo priložnost za ponovni zagon proizvodnje beljakovinskih in oljnatih proizvodov v Evropi; |
| --- | --- |

18.

meni, da bo večja storilnost v novih državah članicah v prihodnosti povečala površino razpoložljivih zemljišč, kar bo priložnost za ponovni zagon proizvodnje beljakovinskih in oljnatih proizvodov v Evropi;

| 19. | ugotavlja, da varnosti hrane ni mogoče zagotoviti brez prostega dostopa do genetskih virov za prehrano in kmetijstvo; priznava, da je mednarodna pogodba Organizacije za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih pomemben instrument za ohranitev kmetijske biotske raznovrstnosti, ki na ta način preprečuje posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da varnosti hrane ni mogoče zagotoviti brez prostega dostopa do genetskih virov za prehrano in kmetijstvo; priznava, da je mednarodna pogodba Organizacije za prehrano in kmetijstvo o rastlinskih genskih virih pomemben instrument za ohranitev kmetijske biotske raznovrstnosti, ki na ta način preprečuje posledice podnebnih sprememb;

| 20. | poudarja, da pobude za trajnostne energetske poljščine, ki se zdaj v načrtujejo, nikakor ne bi smele ogrožati prehranske varnosti državljanov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da pobude za trajnostne energetske poljščine, ki se zdaj v načrtujejo, nikakor ne bi smele ogrožati prehranske varnosti državljanov;

| 21. | poziva države članice, naj razvijejo in izvajajo programe z oprijemljivimi kmetijskimi ukrepi za blaženje učinkov podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj razvijejo in izvajajo programe z oprijemljivimi kmetijskimi ukrepi za blaženje učinkov podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 22. | poudarja, da je pomembno spodbujati uvedbo kampanj za obveščanje potrošnikov v zvezi s prizadevanji kmetov in kmetijskega sektorja na področju okolja in prehranske varnosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je pomembno spodbujati uvedbo kampanj za obveščanje potrošnikov v zvezi s prizadevanji kmetov in kmetijskega sektorja na področju okolja in prehranske varnosti;

Kmetijstvo, finančni trgi in nestanovitnost cen

| 23. | meni, da finančni in kmetijski trgi še nikoli niso bili tako prepleteni; meni, da samo evropski odziv ne zadostuje več ter da bi morala Evropa glede vprašanj nestanovitnosti cen in prehranske varnosti ukrepati skupaj s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; podpira pobude, ki jih je na tem področju sprejelo predsedstvo G20; |
| --- | --- |

23.

meni, da finančni in kmetijski trgi še nikoli niso bili tako prepleteni; meni, da samo evropski odziv ne zadostuje več ter da bi morala Evropa glede vprašanj nestanovitnosti cen in prehranske varnosti ukrepati skupaj s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; podpira pobude, ki jih je na tem področju sprejelo predsedstvo G20;

| 24. | poudarja težave, s katerimi se soočajo kmetje v času skrajnje nestabilnosti trga in cen; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo kmetje, ko poskušajo načrtovati prihodnje dejavnosti v času skrajnjih nestabilnosti; poziva Komisijo, naj nemudoma uvede trajne in konkretne ukrepe za spopadanje z nestabilnostjo na kmetijskih trgih; meni, da bi to lahko bil ključni dejavnik, ki bi zagotovil, da se bo proizvodnja v Evropski uniji ohranila; |
| --- | --- |

24.

poudarja težave, s katerimi se soočajo kmetje v času skrajnje nestabilnosti trga in cen; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo kmetje, ko poskušajo načrtovati prihodnje dejavnosti v času skrajnjih nestabilnosti; poziva Komisijo, naj nemudoma uvede trajne in konkretne ukrepe za spopadanje z nestabilnostjo na kmetijskih trgih; meni, da bi to lahko bil ključni dejavnik, ki bi zagotovil, da se bo proizvodnja v Evropski uniji ohranila;

| 25. | ugotavlja, da indeks cen osnovnih kmetijskih proizvodov na finančnih trgih še nikoli ni bil tako nestabilen; kot primer navaja nedavno podražitev pogodb za pšenico, ki so se v dveh mesecih podražile za 70 %, število sklenjenih poslov z njimi na pariškem trgu z osnovnimi kmetijskimi proizvodi pa se je več kot podvojilo; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da indeks cen osnovnih kmetijskih proizvodov na finančnih trgih še nikoli ni bil tako nestabilen; kot primer navaja nedavno podražitev pogodb za pšenico, ki so se v dveh mesecih podražile za 70 %, število sklenjenih poslov z njimi na pariškem trgu z osnovnimi kmetijskimi proizvodi pa se je več kot podvojilo;

| 26. | poudarja, da gre te pojave le delno pripisati temeljnim dejavnikom trga, kot sta ponudba in povpraševanje, ter da so v veliki meri posledica špekulacij; ugotavlja, da so špekulacije povzročile do 50 % nedavnih podražitev; podpira sklepe posebnega poročevalca OZN za pravico do hrane v zvezi z vplivom, ki ga imajo veliki institucionalni vlagatelji, na primer hedge skladi, pokojninski skladi in investicijske banke – vsi navedeni na splošno nimajo nobenih povezav s kmetijskimi trgi – na indekse cen osnovnih kmetijskih proizvodov s svojimi potezami na trgih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da gre te pojave le delno pripisati temeljnim dejavnikom trga, kot sta ponudba in povpraševanje, ter da so v veliki meri posledica špekulacij; ugotavlja, da so špekulacije povzročile do 50 % nedavnih podražitev; podpira sklepe posebnega poročevalca OZN za pravico do hrane v zvezi z vplivom, ki ga imajo veliki institucionalni vlagatelji, na primer hedge skladi, pokojninski skladi in investicijske banke – vsi navedeni na splošno nimajo nobenih povezav s kmetijskimi trgi – na indekse cen osnovnih kmetijskih proizvodov s svojimi potezami na trgih izvedenih finančnih instrumentov;

| 27. | v zvezi s tem podpira pregled obstoječe zakonodaje o finančnih instrumentih, ki bi morala zagotoviti preglednejše trgovanje; opominja, da bi morali finančni instrumenti služiti gospodarstvu in pomagati kmetijski proizvodnji pri premagovanju kriz in vremenskih dogodkov; hkrati ne bi smeli dopustiti, da špekulacije ogrožajo sicer učinkovita kmetijska gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem podpira pregled obstoječe zakonodaje o finančnih instrumentih, ki bi morala zagotoviti preglednejše trgovanje; opominja, da bi morali finančni instrumenti služiti gospodarstvu in pomagati kmetijski proizvodnji pri premagovanju kriz in vremenskih dogodkov; hkrati ne bi smeli dopustiti, da špekulacije ogrožajo sicer učinkovita kmetijska gospodarstva;

| 28. | pozdravlja predlog Komisije za uredbo o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu, glavnih nasprotnih strankah in registrih trgovanja; želi, da bi bile na voljo varnostne mreže proti izredni nestanovitnosti cen, ki bi bile mehanizem za hitro odzivanje na krizo; želi, da bi se uskladila zakonodaja med EU in tretjimi državami, kot so ZDA, da bi zmanjšali možnosti za špekulante, ki bi pridobili nepravično prednost zaradi razlik v različnih regulativnih sistemih; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja predlog Komisije za uredbo o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu, glavnih nasprotnih strankah in registrih trgovanja; želi, da bi bile na voljo varnostne mreže proti izredni nestanovitnosti cen, ki bi bile mehanizem za hitro odzivanje na krizo; želi, da bi se uskladila zakonodaja med EU in tretjimi državami, kot so ZDA, da bi zmanjšali možnosti za špekulante, ki bi pridobili nepravično prednost zaradi razlik v različnih regulativnih sistemih;

| 29. | podpira drznejše evropsko ukrepanje za soočanje s problematiko špekulacij, vključno s podelitvijo mandata regulatorjem in nadzornim organom, da omejijo špekulacije; meni, da se izvedeni finančni instrumenti za osnovne kmetijske proizvode razlikujejo od drugih izvedenih finančnih instrumentov ter da bi morali z njimi rokovati samo trgovci, ki imajo upravičene interese za zaščito kmetijskega blaga pred tveganji, ter druge kategorije oseb, ki so neposredno povezane z dejansko kmetijsko proizvodnjo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti za osnovne živilske proizvode omejeno, kolikor je mogoče, na vlagatelje, ki so neposredno povezani s kmetijskimi trgi; |
| --- | --- |

29.

podpira drznejše evropsko ukrepanje za soočanje s problematiko špekulacij, vključno s podelitvijo mandata regulatorjem in nadzornim organom, da omejijo špekulacije; meni, da se izvedeni finančni instrumenti za osnovne kmetijske proizvode razlikujejo od drugih izvedenih finančnih instrumentov ter da bi morali z njimi rokovati samo trgovci, ki imajo upravičene interese za zaščito kmetijskega blaga pred tveganji, ter druge kategorije oseb, ki so neposredno povezane z dejansko kmetijsko proizvodnjo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti za osnovne živilske proizvode omejeno, kolikor je mogoče, na vlagatelje, ki so neposredno povezani s kmetijskimi trgi;

| 30. | izraža zaskrbljenost zaradi izjemno močne koncentracije, ki se je pojavila pri trgovanju z žiti in zaradi katere lahko zadevna podjetja vplivajo na tržne cene; ugotavlja, da lahko to poveča nestanovitnost cen, saj si trgovci z žiti zaradi svojih špekulativnih transakcij želijo večjih nihanj cen; meni, da to tudi dokazuje, da so intervencijske zaloge ali nekatere druge varnostne mreže potrebne za spodbujanje stabilnosti cen ter zaščito interesov kmetov in potrošnikov; |
| --- | --- |

30.

izraža zaskrbljenost zaradi izjemno močne koncentracije, ki se je pojavila pri trgovanju z žiti in zaradi katere lahko zadevna podjetja vplivajo na tržne cene; ugotavlja, da lahko to poveča nestanovitnost cen, saj si trgovci z žiti zaradi svojih špekulativnih transakcij želijo večjih nihanj cen; meni, da to tudi dokazuje, da so intervencijske zaloge ali nekatere druge varnostne mreže potrebne za spodbujanje stabilnosti cen ter zaščito interesov kmetov in potrošnikov;

| 31. | poudarja, da brez velikih intervencijskih ali strateških zalog ni mogoče zagotoviti učinkovitega ukrepanja proti velikim nihanjem cen; zato meni, da je treba v prihodnji SKP okrepiti vlogo instrumentov za posredovanje na trgu; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da brez velikih intervencijskih ali strateških zalog ni mogoče zagotoviti učinkovitega ukrepanja proti velikim nihanjem cen; zato meni, da je treba v prihodnji SKP okrepiti vlogo instrumentov za posredovanje na trgu;

| 32. | poudarja, da sta povečana preglednost in pravičnost v verigi preskrbe s hrano potrebni, da bi se kmetom zagotovil pravičen donos, dobiček in cene po vsej prehranski verigi, ter stabilni kmetijski sektor, ki omogoča prehransko varnost; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in učinkovite predloge za reševanje tega vprašanja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da sta povečana preglednost in pravičnost v verigi preskrbe s hrano potrebni, da bi se kmetom zagotovil pravičen donos, dobiček in cene po vsej prehranski verigi, ter stabilni kmetijski sektor, ki omogoča prehransko varnost; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne in učinkovite predloge za reševanje tega vprašanja;

| 33. | poudarja, da so države v razvoju z nizkimi prihodki, kjer primanjkuje hrane, ponavadi ranljivejše pri soočanju z nestanovitnostjo cen; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so države v razvoju z nizkimi prihodki, kjer primanjkuje hrane, ponavadi ranljivejše pri soočanju z nestanovitnostjo cen;

Svetovne zaloge hrane za svetovno prehransko varnost

| 34. | ugotavlja, da sedanja celotna svetovna proizvodnja hrane ni nezadostna, temveč je mnogim ljudem prehranska varnost onemogočena zaradi nedostopnosti in visokih cen; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da sedanja celotna svetovna proizvodnja hrane ni nezadostna, temveč je mnogim ljudem prehranska varnost onemogočena zaradi nedostopnosti in visokih cen;

| 35. | ugotavlja pa, da so svetovne zaloge hrane veliko manjše kot v preteklosti – med krizo preskrbe s hrano leta 2007, ko so svetovne rezerve v hrani dosegle rekordno nizko vrednost, jih je bilo zgolj za 12 tednov; poudarja, da je svetovna proizvodnja hrane vse bolj občutljiva na skrajne vremenske pojave v povezavi s podnebnimi spremembami ter naraščajočim številom škodljivcev in bolezni, kar lahko povzroči nenadna in nepredvidljiva pomanjkanja hrane; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja pa, da so svetovne zaloge hrane veliko manjše kot v preteklosti – med krizo preskrbe s hrano leta 2007, ko so svetovne rezerve v hrani dosegle rekordno nizko vrednost, jih je bilo zgolj za 12 tednov; poudarja, da je svetovna proizvodnja hrane vse bolj občutljiva na skrajne vremenske pojave v povezavi s podnebnimi spremembami ter naraščajočim številom škodljivcev in bolezni, kar lahko povzroči nenadna in nepredvidljiva pomanjkanja hrane;

| 36. | zato meni, da bi bil usmerjeni svetovni sistem zalog hrane koristen (tako nujnih zalog za zmanjšanje lakote kot tudi zalog za uravnavanje cen surovin), saj bi olajšal svetovno trgovino ob nenadnih podražitvah, preprečil zatekanje k protekcionizmu in razbremenil svetovne trge s hrano; meni, da bi moral te zaloge upravljati skupen organ pod okriljem Združenih narodov ali Organizacija za prehrano in kmetijstvo, ki bi v celoti izkoristil izkušnje Organizacije za prehrano in kmetijstvo in Svetovnega programa za hrano pri Združenih narodih; poziva Komisijo, naj nujno preuči najučinkovitejši način za dosego tega cilja in o tem poroča Parlamentu; nadalje poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri zavzemanju za ta ciljno usmerjeni svetovni sistem zalog hrane; |
| --- | --- |

36.

zato meni, da bi bil usmerjeni svetovni sistem zalog hrane koristen (tako nujnih zalog za zmanjšanje lakote kot tudi zalog za uravnavanje cen surovin), saj bi olajšal svetovno trgovino ob nenadnih podražitvah, preprečil zatekanje k protekcionizmu in razbremenil svetovne trge s hrano; meni, da bi moral te zaloge upravljati skupen organ pod okriljem Združenih narodov ali Organizacija za prehrano in kmetijstvo, ki bi v celoti izkoristil izkušnje Organizacije za prehrano in kmetijstvo in Svetovnega programa za hrano pri Združenih narodih; poziva Komisijo, naj nujno preuči najučinkovitejši način za dosego tega cilja in o tem poroča Parlamentu; nadalje poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri zavzemanju za ta ciljno usmerjeni svetovni sistem zalog hrane;

| 37. | opominja, da se je EU do sedaj odzivala s pomočjo in denarjem, med drugim preko instrumenta za hrano (Food Facility); želi prejeti poročila o učinkovitosti tega instrumenta, vključno v zvezi z napredkom pri boju proti vzrokom in simptomom, ter poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe instrumenta za pomoč v boju proti lakoti v svetu; |
| --- | --- |

37.

opominja, da se je EU do sedaj odzivala s pomočjo in denarjem, med drugim preko instrumenta za hrano (Food Facility); želi prejeti poročila o učinkovitosti tega instrumenta, vključno v zvezi z napredkom pri boju proti vzrokom in simptomom, ter poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe instrumenta za pomoč v boju proti lakoti v svetu;

| 38. | ponovno poudarja, da je razvijanje kmetijstva v državah v razvoju pomembno, prav tako tudi dodeljevanje ustreznega deleža uradne razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da je prišlo do velikega zmanjšanja pomoči za razvoj, dodeljene kmetijstvu od osemdesetih let prejšnjega stoletja let in pozdravlja priznavanje potrebe, da se ta trend obrne; poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju razvojne pomoči prednostno obravnava kmetijstvo, vključno s pomočjo kmetom pri dostopu do trgov; |
| --- | --- |

38.

ponovno poudarja, da je razvijanje kmetijstva v državah v razvoju pomembno, prav tako tudi dodeljevanje ustreznega deleža uradne razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da je prišlo do velikega zmanjšanja pomoči za razvoj, dodeljene kmetijstvu od osemdesetih let prejšnjega stoletja let in pozdravlja priznavanje potrebe, da se ta trend obrne; poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju razvojne pomoči prednostno obravnava kmetijstvo, vključno s pomočjo kmetom pri dostopu do trgov;

| 39. | je razočaran nad sklepi vrhunskega srečanja Organizacije združenih narodov leta 2010 o razvojnih ciljih tisočletja in poudarja, da razvite države še zdaleč ne izpolnjujejo zavez, sprejetih v smislu uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

39.

je razočaran nad sklepi vrhunskega srečanja Organizacije združenih narodov leta 2010 o razvojnih ciljih tisočletja in poudarja, da razvite države še zdaleč ne izpolnjujejo zavez, sprejetih v smislu uradne razvojne pomoči;

| 40. | pozdravlja pobudo, ki jo je med vrhunskim srečanjem Organizacije združenih narodov leta 2010 o razvojnih ciljih tisočletja podala Svetovna banka, o povečanju svoje podpore kmetijskemu sektorju, da bi povečali dohodke, zaposlenost in prehransko varnost, zlasti na območjih, kjer so dohodki nizki; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja pobudo, ki jo je med vrhunskim srečanjem Organizacije združenih narodov leta 2010 o razvojnih ciljih tisočletja podala Svetovna banka, o povečanju svoje podpore kmetijskemu sektorju, da bi povečali dohodke, zaposlenost in prehransko varnost, zlasti na območjih, kjer so dohodki nizki;

Nova SKP v odziv na izzive

| 41. | znova opozarja na svoje stališče, ki ga je predstavil v poročilu o prihodnosti SKP po letu 2013; ponovno izraža svojo zavezanost močni kmetijski politiki in politiki razvoja podeželja, ki vsem zagotavlja prehransko varnost, ohranja vitalnost podeželske Evrope, krepi konkurenčnost kmetijstva, zagotavlja nadaljevanje kmetijske proizvodnje po vsej EU, podpira inovacije, konkurenčnost in zaposlovanje ter igra pomembno vlogo pri soočanju z velikimi svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe; poudarja tudi potrebo po nadaljnji poenostavitvi skupne kmetijske politike in zmanjšanju birokracije v njej, da bi se znižali stroški izvajanja za upravičence; |
| --- | --- |

41.

znova opozarja na svoje stališče, ki ga je predstavil v poročilu o prihodnosti SKP po letu 2013; ponovno izraža svojo zavezanost močni kmetijski politiki in politiki razvoja podeželja, ki vsem zagotavlja prehransko varnost, ohranja vitalnost podeželske Evrope, krepi konkurenčnost kmetijstva, zagotavlja nadaljevanje kmetijske proizvodnje po vsej EU, podpira inovacije, konkurenčnost in zaposlovanje ter igra pomembno vlogo pri soočanju z velikimi svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe; poudarja tudi potrebo po nadaljnji poenostavitvi skupne kmetijske politike in zmanjšanju birokracije v njej, da bi se znižali stroški izvajanja za upravičence;

| 42. | poudarja vlogo, ki jo morajo prevzeti mladi kmetje v prihodnji SKP; poudarja, da je samo 7 % evropskih kmetov mlajših od 35 let, hkrati pa se bo v naslednjih desetih letih upokojilo kar 4,5 milijona kmetov; zagovarja krepitev ukrepov v korist mladih kmetov, kot so zagonske premije, subvencionirane obrestne mere na posojila in druge spodbude, ki jih izvajajo države članice skozi svoje proračune za razvoj podeželja; znova opozarja na vsebino predlagane spremembe proračuna za program izmenjav za mlade ter želi, da bi se to izvajalo kot pilotni projekt; poziva tudi k odpravi vseh upravnih omejitev, ki mladim preprečujejo, da bi se ukvarjali s kmetijstvom; |
| --- | --- |

42.

poudarja vlogo, ki jo morajo prevzeti mladi kmetje v prihodnji SKP; poudarja, da je samo 7 % evropskih kmetov mlajših od 35 let, hkrati pa se bo v naslednjih desetih letih upokojilo kar 4,5 milijona kmetov; zagovarja krepitev ukrepov v korist mladih kmetov, kot so zagonske premije, subvencionirane obrestne mere na posojila in druge spodbude, ki jih izvajajo države članice skozi svoje proračune za razvoj podeželja; znova opozarja na vsebino predlagane spremembe proračuna za program izmenjav za mlade ter želi, da bi se to izvajalo kot pilotni projekt; poziva tudi k odpravi vseh upravnih omejitev, ki mladim preprečujejo, da bi se ukvarjali s kmetijstvom;

| 43. | meni, da so raziskave in inovacije bistvene za dosego cilja prehranske varnosti ob vedno večji proizvodnji z manj viri; poudarja pomen spodbujanja poklicnega usposabljanja, dostopa do izobraževanja, prenosa znanja in izmenjave najboljših praks v kmetijskem sektorju; ponovno poudarja potrebo po usklajenem pristopu med SKP in drugimi politikami, da se olajša dostop do raziskav in inovacij v kmetijstvu; |
| --- | --- |

43.

meni, da so raziskave in inovacije bistvene za dosego cilja prehranske varnosti ob vedno večji proizvodnji z manj viri; poudarja pomen spodbujanja poklicnega usposabljanja, dostopa do izobraževanja, prenosa znanja in izmenjave najboljših praks v kmetijskem sektorju; ponovno poudarja potrebo po usklajenem pristopu med SKP in drugimi politikami, da se olajša dostop do raziskav in inovacij v kmetijstvu;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki jim jih ponuja sedmi okvirni program za raziskave in razvoj na področju raziskav in tehnoloških inovacij, da bi izboljšale storilnost, obenem pa spoštovale merila energetske učinkovitosti in trajnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo priložnosti, ki jim jih ponuja sedmi okvirni program za raziskave in razvoj na področju raziskav in tehnoloških inovacij, da bi izboljšale storilnost, obenem pa spoštovale merila energetske učinkovitosti in trajnosti;

| 45. | ugotavlja, da se zaradi podnebnih sprememb in urbanizacije vsako leto zmanjša obseg zemljišč za kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da se zaradi podnebnih sprememb in urbanizacije vsako leto zmanjša obseg zemljišč za kmetijsko proizvodnjo;

| 46. | zlasti želi poudariti pomen raznolikosti v evropskem kmetijstvu in zagotavljanja soobstoja različnih kmetijskih modelov, zlasti majhnih kmetij, ki na evropskem podeželju ustvarjajo delovna mesta, ter pomen raznolikosti in kakovosti živil, zlasti kmetijskih in obrtnih proizvodov s kratko verigo preskrbe, in prehrane v Evropi, da bi se spodbujal razvoj podeželja in ohranila dediščina regionalnih prehrambenih in vinskih sektorjev; |
| --- | --- |

46.

zlasti želi poudariti pomen raznolikosti v evropskem kmetijstvu in zagotavljanja soobstoja različnih kmetijskih modelov, zlasti majhnih kmetij, ki na evropskem podeželju ustvarjajo delovna mesta, ter pomen raznolikosti in kakovosti živil, zlasti kmetijskih in obrtnih proizvodov s kratko verigo preskrbe, in prehrane v Evropi, da bi se spodbujal razvoj podeželja in ohranila dediščina regionalnih prehrambenih in vinskih sektorjev;

| 47. | ugotavlja, da lahko tradicionalne kmetijske prakse, kot družinske kmetije, kmetovanje manjšega obsega in ekološko kmetovanje, pomembno prispevajo k prehranski varnosti, saj so pogosto učinkovit način izrabe zemljišč in vključujejo posebne metode, ki so se razvile v posameznih regijah skozi daljša obdobja, ter omogočajo vzpostavljanje čvrstih povezav med proizvodi in območjem, iz katerega izvirajo, kar simbolizira kakovost in pristnost proizvoda; poudarja, da morajo te vrste kmetijstva sobivati s trajnostnimi sodobnimi kmetijami, da bi se združili visoka produktivnost in trajnostna raba zemlje; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da lahko tradicionalne kmetijske prakse, kot družinske kmetije, kmetovanje manjšega obsega in ekološko kmetovanje, pomembno prispevajo k prehranski varnosti, saj so pogosto učinkovit način izrabe zemljišč in vključujejo posebne metode, ki so se razvile v posameznih regijah skozi daljša obdobja, ter omogočajo vzpostavljanje čvrstih povezav med proizvodi in območjem, iz katerega izvirajo, kar simbolizira kakovost in pristnost proizvoda; poudarja, da morajo te vrste kmetijstva sobivati s trajnostnimi sodobnimi kmetijami, da bi se združili visoka produktivnost in trajnostna raba zemlje;

| 48. | poudarja tudi, da pretirana razdrobljenost kmetijskih zemljišč v nekaterih državah članicah ovira produktivnost kmetijstva, in da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje združevanja manjših kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

48.

poudarja tudi, da pretirana razdrobljenost kmetijskih zemljišč v nekaterih državah članicah ovira produktivnost kmetijstva, in da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje združevanja manjših kmetijskih gospodarstev;

| 49. | poudarja, da je treba ohraniti raznolikost kmetijstva v EU in priznava, da so lokalni trgi, na katerih je zagotovljena oskrba s svežimi in lokalno pridelanimi kmetijskimi proizvodi, okolju prijazni in da prispevajo k izboljšanju uveljavljenih kmetijskih skupnosti; poudarja pomen kmetijstva v območjih z omejenimi možnostmi; poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih SKP obravnava raznolike evropske kmetijske modele, vključno s preučitvijo možnosti vzpostavitve posebnih finančnih spodbud in sistemov prepoznavanja; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba ohraniti raznolikost kmetijstva v EU in priznava, da so lokalni trgi, na katerih je zagotovljena oskrba s svežimi in lokalno pridelanimi kmetijskimi proizvodi, okolju prijazni in da prispevajo k izboljšanju uveljavljenih kmetijskih skupnosti; poudarja pomen kmetijstva v območjih z omejenimi možnostmi; poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih SKP obravnava raznolike evropske kmetijske modele, vključno s preučitvijo možnosti vzpostavitve posebnih finančnih spodbud in sistemov prepoznavanja;

| 50. | poudarja potrebo po pravičnejši SKP, ki bi morala zagotoviti uravnoteženo porazdelitev podpore kmetom v vseh državah članicah in tudi med njimi, večjo ozemeljsko kohezijo in postopno odpravo izvoznih subvencij, vzporedno pa bi morali potekati postopna odprava vseh oblik izvoznih subvencij v trgovinskih partnericah EU ter uvedba discipline pri vseh drugih izvoznik ukrepih z enakim vplivom; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po pravičnejši SKP, ki bi morala zagotoviti uravnoteženo porazdelitev podpore kmetom v vseh državah članicah in tudi med njimi, večjo ozemeljsko kohezijo in postopno odpravo izvoznih subvencij, vzporedno pa bi morali potekati postopna odprava vseh oblik izvoznih subvencij v trgovinskih partnericah EU ter uvedba discipline pri vseh drugih izvoznik ukrepih z enakim vplivom;

| 51. | priznava, da so reforme SKP občutno zmanjšale vpliv kmetijske proizvodnje EU na države v razvoju, izvozna povračila pa so vse prej kot odpravljena; poziva EU, naj prizna pomen podpore kmetijskim sektorjem v državah v razvoju zlasti tako, da bo zagotovila, da kmetijstvo dobi prednostno vlogo v državah v razvoju in v proračunu EU za razvojno pomoč v čezmorskih državah; |
| --- | --- |

51.

priznava, da so reforme SKP občutno zmanjšale vpliv kmetijske proizvodnje EU na države v razvoju, izvozna povračila pa so vse prej kot odpravljena; poziva EU, naj prizna pomen podpore kmetijskim sektorjem v državah v razvoju zlasti tako, da bo zagotovila, da kmetijstvo dobi prednostno vlogo v državah v razvoju in v proračunu EU za razvojno pomoč v čezmorskih državah;

*

* *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0286.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 10.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0131.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0302.

(5)  UL C 279E, 19.11.2009, str. 71.

---

Sreda, 19. januar 2011

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/16

---

Sreda, 19. januar 2011Prostovoljni partnerski sporazumi FLEGT

P7_TA(2011)0008

Resolucija Evropskega parlamenta 19. januarja 2011 o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT

2012/C 136 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10028/2010) (Republika Kongo) in predloga sklepa Sveta (12796/2010) (Kamerun), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10028/2010) (Republika Kongo) in predloga sklepa Sveta (12796/2010) (Kamerun),

| — | ob upoštevanju osnutka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (07636/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (07636/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (13187/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (13187/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve po soglasju, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0170/2010 in C7-0339/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve po soglasju, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0170/2010 in C7-0339/2010),

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki je bila sprejeta 13. septembra 2007 z resolucijo generalne skupščine št. 61/295, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki je bila sprejeta 13. septembra 2007 z resolucijo generalne skupščine št. 61/295,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (1),

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cancuna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cancuna,

| — | ob upoštevanju svojih stališč z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepov Sveta o sklenitvi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) z Republiko Kongo (2) in Republiko Kamerun (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih stališč z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepov Sveta o sklenitvi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) z Republiko Kongo (2) in Republiko Kamerun (3),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja prostovoljna sporazuma o partnerstvu z Republiko Kamerun in Republiko Kongo; verjame, da bodo iz pogajanj o teh prostovoljnih sporazumih o partnerstvu lahko izpeljane smernice za dobro prakso, da se ustvari precedens za druga potekajoča pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prostovoljna sporazuma o partnerstvu z Republiko Kamerun in Republiko Kongo; verjame, da bodo iz pogajanj o teh prostovoljnih sporazumih o partnerstvu lahko izpeljane smernice za dobro prakso, da se ustvari precedens za druga potekajoča pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa;

| 2. | poudarja deljeno odgovornost Evropske unije in držav, ki izvažajo izdelke iz tropskega lesa na trg Evropske unije, da se izkorenini nezakonita sečnja gozdov in prekine zadevna trgovina ter okrepijo prizadevanj za ohranitev in trajnostno svetovno uporabo gozdnih virov; |
| --- | --- |

2.

poudarja deljeno odgovornost Evropske unije in držav, ki izvažajo izdelke iz tropskega lesa na trg Evropske unije, da se izkorenini nezakonita sečnja gozdov in prekine zadevna trgovina ter okrepijo prizadevanj za ohranitev in trajnostno svetovno uporabo gozdnih virov;

| 3. | v zvezi s tem pozdravlja obveze sodelujočih strani za izboljšanje upravljanja gozdov in, kjer je treba, reformo obstoječe zakonodaje, da se zagotovi, da bodo dejavnosti gozdarskega sektorja pregledne, spoštljive do pravic domorodnih ljudstev in da ne bodo škodljivo vplivale na okolje; pozdravlja tudi obvezo Evropske unije za zagotovitev podpore za krepitev zmogljivosti, zlasti tako, da v državah proizvajalkah lesa vzpostavijo sisteme za sledljivost in za preverjanje zakonitosti za les in lesne proizvode; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem pozdravlja obveze sodelujočih strani za izboljšanje upravljanja gozdov in, kjer je treba, reformo obstoječe zakonodaje, da se zagotovi, da bodo dejavnosti gozdarskega sektorja pregledne, spoštljive do pravic domorodnih ljudstev in da ne bodo škodljivo vplivale na okolje; pozdravlja tudi obvezo Evropske unije za zagotovitev podpore za krepitev zmogljivosti, zlasti tako, da v državah proizvajalkah lesa vzpostavijo sisteme za sledljivost in za preverjanje zakonitosti za les in lesne proizvode;

Biotska raznovrstnost gozdov, podnebje in trajnostni človekov razvoj

| 4. | opozarja, da prostovoljne sporazume o partnerstvu motivira ideja skupne želje po ustavitvi trgovine z nezakonito pridobljenim lesom in proizvodi iz njega, prispevek k prizadevanjem za ustavitev krčenja in uničevanja gozdov ter z njima povezanih emisij ogljika in izgube biotske raznovrstnosti, hkrati pa podpora za trajnostno gospodarsko rast, trajnostni človekov razvoj, trajnostne vire hrane ter spoštovanje domorodnih in lokalnih ljudstev; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da prostovoljne sporazume o partnerstvu motivira ideja skupne želje po ustavitvi trgovine z nezakonito pridobljenim lesom in proizvodi iz njega, prispevek k prizadevanjem za ustavitev krčenja in uničevanja gozdov ter z njima povezanih emisij ogljika in izgube biotske raznovrstnosti, hkrati pa podpora za trajnostno gospodarsko rast, trajnostni človekov razvoj, trajnostne vire hrane ter spoštovanje domorodnih in lokalnih ljudstev;

| 5. | opozarja, da razširitev prekomernega izkoriščanja tropskih gozdov in drugih gozdov z veliko biotsko raznovrstnostjo ter z vrednotami zalog ogljika ni trajnostna in lahko povzroči dodatno krčenje in uničevanje gozdov, kar bi prispevalo k uničenju svetovnega okolja; opozarja na obstoječe napetosti znotraj prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, s čimer bi lahko Evropska unija, pri istočasnem spodbujanju trgovine z lesnimi proizvodi iz držav, ki imajo obširna področja naravnih gozdov, škodila svojim ciljem na področju spopadanja s podnebnimi spremembami, podpore za ohranitev in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti, zmanjševanja revščine in prenehanja krčenja gozda na svetu; zato poziva Komisijo, da zagotovi skladnost politike Evropske unije in da bodo ukrepi, ki jih podpirajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu, dejansko prispevali k doseganju mednarodnih obvez vseh sodelujočih v teh prostovoljnih sporazumih o partnerstvu; nemudoma poziva Komisijo in Svet, da podrobno navedeta, katere dodatne pobude so poleg prostovoljnih sporazumov o partnerstvu še predvidene za boj proti krčenju gozdov in uničevanju naravnih gozdov ter za spodbujanje njihove zaščite; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da razširitev prekomernega izkoriščanja tropskih gozdov in drugih gozdov z veliko biotsko raznovrstnostjo ter z vrednotami zalog ogljika ni trajnostna in lahko povzroči dodatno krčenje in uničevanje gozdov, kar bi prispevalo k uničenju svetovnega okolja; opozarja na obstoječe napetosti znotraj prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, s čimer bi lahko Evropska unija, pri istočasnem spodbujanju trgovine z lesnimi proizvodi iz držav, ki imajo obširna področja naravnih gozdov, škodila svojim ciljem na področju spopadanja s podnebnimi spremembami, podpore za ohranitev in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti, zmanjševanja revščine in prenehanja krčenja gozda na svetu; zato poziva Komisijo, da zagotovi skladnost politike Evropske unije in da bodo ukrepi, ki jih podpirajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu, dejansko prispevali k doseganju mednarodnih obvez vseh sodelujočih v teh prostovoljnih sporazumih o partnerstvu; nemudoma poziva Komisijo in Svet, da podrobno navedeta, katere dodatne pobude so poleg prostovoljnih sporazumov o partnerstvu še predvidene za boj proti krčenju gozdov in uničevanju naravnih gozdov ter za spodbujanje njihove zaščite;

| 6. | opozarja, da, če so gozdovi suverena lastnina države, v kateri se nahajajo, pa je gozdno okolje skupna dediščina človeštva, ki jo je treba varovati, ohranjati in, kjer je mogoče, obnavljati, pri čemer je končni cilj ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti in funkcij ekosistema, varovanje podnebnega sistema in zaščita pravic domorodnih ljudstev ter skupnosti, odvisnih od gozda; zato poziva partnerske vlade v Afriki in tretjih državah, da razvijejo načrte rabe zemlje in upravljanja z viri, ki bodo omogočili doseganje teh ciljev kot tudi opredelitev področja in obsega podpore tujih partnerjev in mednarodnih organizacij za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da, če so gozdovi suverena lastnina države, v kateri se nahajajo, pa je gozdno okolje skupna dediščina človeštva, ki jo je treba varovati, ohranjati in, kjer je mogoče, obnavljati, pri čemer je končni cilj ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti in funkcij ekosistema, varovanje podnebnega sistema in zaščita pravic domorodnih ljudstev ter skupnosti, odvisnih od gozda; zato poziva partnerske vlade v Afriki in tretjih državah, da razvijejo načrte rabe zemlje in upravljanja z viri, ki bodo omogočili doseganje teh ciljev kot tudi opredelitev področja in obsega podpore tujih partnerjev in mednarodnih organizacij za doseganje teh ciljev;

| 7. | glede na te okoliščine poziva Komisijo, da posveti največjo pozornost zagotavljanju tega, da prostovoljni sporazumi o partnerstvu ne spodbujajo razširitve dejavnosti industrijske sečnje v nedotaknjenih gozdnih pokrajinah, ter da sodeluje z vlado Republike Kamerun in Republike Kongo ter vsemi vladami, ki bodo v prihodnje podpisnice prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, da spremljajo in ukrepajo na področju odpravljanja negativnih vplivov trgovinske sečnje, tako posrednih kot neposrednih, na divje živali; |
| --- | --- |

7.

glede na te okoliščine poziva Komisijo, da posveti največjo pozornost zagotavljanju tega, da prostovoljni sporazumi o partnerstvu ne spodbujajo razširitve dejavnosti industrijske sečnje v nedotaknjenih gozdnih pokrajinah, ter da sodeluje z vlado Republike Kamerun in Republike Kongo ter vsemi vladami, ki bodo v prihodnje podpisnice prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, da spremljajo in ukrepajo na področju odpravljanja negativnih vplivov trgovinske sečnje, tako posrednih kot neposrednih, na divje živali;

Potekanje pogajanj

| 8. | pozdravlja prostovoljen, pregleden, participativen in k soglasju usmerjen pristop, s katerim sta bila sporazuma dosežena; priporoča, da ta pristop postane pravilo za pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z drugimi partnerskimi državami proizvajalkami lesa; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prostovoljen, pregleden, participativen in k soglasju usmerjen pristop, s katerim sta bila sporazuma dosežena; priporoča, da ta pristop postane pravilo za pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z drugimi partnerskimi državami proizvajalkami lesa;

| 9. | poudarja bistveno vlogo neodvisnih nacionalnih organizacij civilne družbe in neodvisnih zunanjih opazovalcev pri spremljanju pravilnega izvajanja sporazumov s strani udeleženih držav, vključno z obvezo sodelovanja nacionalnih interesnih skupin v skupnih odborih, ki bodo oblikovani za nadzor postopka izvajanja; poudarja, da je treba lokalnim organizacijam civilne družbe dati pristojnosti za izvajanje neodvisnega nadzora uporabe zakonodaje kot tudi za izvajanje reform upravljanja v gozdarskem sektorju; |
| --- | --- |

9.

poudarja bistveno vlogo neodvisnih nacionalnih organizacij civilne družbe in neodvisnih zunanjih opazovalcev pri spremljanju pravilnega izvajanja sporazumov s strani udeleženih držav, vključno z obvezo sodelovanja nacionalnih interesnih skupin v skupnih odborih, ki bodo oblikovani za nadzor postopka izvajanja; poudarja, da je treba lokalnim organizacijam civilne družbe dati pristojnosti za izvajanje neodvisnega nadzora uporabe zakonodaje kot tudi za izvajanje reform upravljanja v gozdarskem sektorju;

| 10. | poziva Komisijo, da vzpostavi mehanizem, ki bo zagotovil, da bo izvajanje prostovoljnih sporazumov o partnerstvu učinkovito in pravočasno v vseh različnih stopnjah faze izvajanja, pri čemer se zlasti zagotovi okrepitev zmogljivosti lokalnih interesnih skupin in neposredno sodelovanje lokalnih skupnosti ter domorodnih ljudstev v celotni fazi izvajanja, da se zagotovi širša odobritev reform, ki bodo izvajane pred prostovoljnimi sporazumi o partnerstvu kot tudi popolno preverjanje uvozov v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, da vzpostavi mehanizem, ki bo zagotovil, da bo izvajanje prostovoljnih sporazumov o partnerstvu učinkovito in pravočasno v vseh različnih stopnjah faze izvajanja, pri čemer se zlasti zagotovi okrepitev zmogljivosti lokalnih interesnih skupin in neposredno sodelovanje lokalnih skupnosti ter domorodnih ljudstev v celotni fazi izvajanja, da se zagotovi širša odobritev reform, ki bodo izvajane pred prostovoljnimi sporazumi o partnerstvu kot tudi popolno preverjanje uvozov v Evropsko unijo;

Dovoljenja FLAGT in pravni okviri

| 11. | opozarja, da potrebujemo revizijo pravnega in regulativnega okvira za gozdarski sektor, da bodo prostovoljni sporazum o partnerstvu v skladu z akcijskim načrtom FLEGT in da zagotovimo, da bo izvajanje teh sporazumov prispevalo k spoštovanju okoljskih in socialnih konvencij ter mednarodnih sporazumov, ki veljajo za sodelujoče v prostovoljnih sporazumih o partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da potrebujemo revizijo pravnega in regulativnega okvira za gozdarski sektor, da bodo prostovoljni sporazum o partnerstvu v skladu z akcijskim načrtom FLEGT in da zagotovimo, da bo izvajanje teh sporazumov prispevalo k spoštovanju okoljskih in socialnih konvencij ter mednarodnih sporazumov, ki veljajo za sodelujoče v prostovoljnih sporazumih o partnerstvu;

| 12. | opozarja, da je namen prostovoljnih sporazumov o partnerstvu izboljšanje socialne pravičnosti in spoštovanja pravic lokalnih in domorodnih skupnosti, vključno z načeloma preglednosti in sodelovanja na enaki ravni; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je namen prostovoljnih sporazumov o partnerstvu izboljšanje socialne pravičnosti in spoštovanja pravic lokalnih in domorodnih skupnosti, vključno z načeloma preglednosti in sodelovanja na enaki ravni;

| 13. | opozarja, da je treba te zakonodajne izboljšave dokončati pred izdajanjem dovoljenj FLAGT; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je treba te zakonodajne izboljšave dokončati pred izdajanjem dovoljenj FLAGT;

Izvajanje in pravice lokalnih prebivalcev

| 14. | poziva Komisijo, da najkasneje v šestih mesecih po začetku veljave prostovoljnih sporazumov o partnerstvu predstavi poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti za zagotovitev nadaljevanja in ohranitve dialoga med fazo izvajanja med interesnimi skupinami in civilno družbo, vključno z lokalnimi in domorodnimi prebivalci; meni, da mora poročilo vsebovati oceno dejanskih negativnih in pozitivnih posledic vsebine prostovoljnega sporazuma o partnerstvu za mednarodne obveznosti Evropske unije in držav podpisnic s področja okolja in trajnostnega razvoja, zlasti ohranjanja in trajnostnega upravljanja virov biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, da najkasneje v šestih mesecih po začetku veljave prostovoljnih sporazumov o partnerstvu predstavi poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti za zagotovitev nadaljevanja in ohranitve dialoga med fazo izvajanja med interesnimi skupinami in civilno družbo, vključno z lokalnimi in domorodnimi prebivalci; meni, da mora poročilo vsebovati oceno dejanskih negativnih in pozitivnih posledic vsebine prostovoljnega sporazuma o partnerstvu za mednarodne obveznosti Evropske unije in držav podpisnic s področja okolja in trajnostnega razvoja, zlasti ohranjanja in trajnostnega upravljanja virov biotske raznovrstnosti;

| 15. | obe strani, udeleženi v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu, poziva, da zagotovita, da bodo lahko civilna družba, lokalno prebivalstvo in domorodna ljudstva prosto in z zaupanjem prispevali k izvajanju in uveljavljanju prostovoljnih partnerskih sporazumov; meni, da bi moral skupni odbor za izvajanje sporazuma dodeliti organizacijam civilne družbe, lokalnih prebivalcev in domorodnih ljudstev pravico do ugovora in v nasprotnem primeru pravico do pritožbe; |
| --- | --- |

15.

obe strani, udeleženi v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu, poziva, da zagotovita, da bodo lahko civilna družba, lokalno prebivalstvo in domorodna ljudstva prosto in z zaupanjem prispevali k izvajanju in uveljavljanju prostovoljnih partnerskih sporazumov; meni, da bi moral skupni odbor za izvajanje sporazuma dodeliti organizacijam civilne družbe, lokalnih prebivalcev in domorodnih ljudstev pravico do ugovora in v nasprotnem primeru pravico do pritožbe;

| 16. | poziva Komisijo, da zagotovi, da ima dobro poznavanje sedanjih razmer na področju človekovih pravic v vsaki morebitni partnerski državi v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu in priporoča, da Komisija ne sodeluje z nobeno državo, kjer ne obstaja pravni okvir za zaščito osnovnih človekovih in socialnih pravic; ponovno poudarja, da v vsaki državi, ki jo zadeva prostovoljni sporazum o partnerstvu, potrebujemo odprt dialog, svobodo govora – tudi versko svobodo – in svobodo tiska, da bodo lahko morebitne pritožbe upoštevane; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, da zagotovi, da ima dobro poznavanje sedanjih razmer na področju človekovih pravic v vsaki morebitni partnerski državi v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu in priporoča, da Komisija ne sodeluje z nobeno državo, kjer ne obstaja pravni okvir za zaščito osnovnih človekovih in socialnih pravic; ponovno poudarja, da v vsaki državi, ki jo zadeva prostovoljni sporazum o partnerstvu, potrebujemo odprt dialog, svobodo govora – tudi versko svobodo – in svobodo tiska, da bodo lahko morebitne pritožbe upoštevane;

| 17. | zahteva, da Komisija pripravlja in Parlamentu redno posreduje poročila o napredku pri izvajanju različnih določb vseh sedanjih in prihodnjih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da Komisija pripravlja in Parlamentu redno posreduje poročila o napredku pri izvajanju različnih določb vseh sedanjih in prihodnjih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu;

| 18. | pričakuje, da se bo v prihodnjih letih podpisalo še več prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, kar bo zahtevalo posebna in dodatna sredstva za razvoj tehničnih in človeških virov; poziva Komisijo in države članice Evropske unije, da natančno določijo, katera sredstva bodo potrebovale za podporo pogajanjem in izvajanju teh sporazumov; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da se bo v prihodnjih letih podpisalo še več prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, kar bo zahtevalo posebna in dodatna sredstva za razvoj tehničnih in človeških virov; poziva Komisijo in države članice Evropske unije, da natančno določijo, katera sredstva bodo potrebovale za podporo pogajanjem in izvajanju teh sporazumov;

Vloga Evropskega parlamenta

| 19. | poziva Komisijo, da Parlamentu poroča o napredku pri pogajanjih in izvajanju sedanjih in prihodnjih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu in da Parlament pravočasno obvešča o delu skupnega odbora za izvajanje sporazuma, o misiji in revizijskih poročilih neodvisnega revizorja, poročilih o oceni izvajanja sporazuma –vključno s presojo njegovega socialnega, gospodarskega in okoljskega učinka – in o seznamih imen družb, katerim so bile dodeljene koncesije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, da Parlamentu poroča o napredku pri pogajanjih in izvajanju sedanjih in prihodnjih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu in da Parlament pravočasno obvešča o delu skupnega odbora za izvajanje sporazuma, o misiji in revizijskih poročilih neodvisnega revizorja, poročilih o oceni izvajanja sporazuma –vključno s presojo njegovega socialnega, gospodarskega in okoljskega učinka – in o seznamih imen družb, katerim so bile dodeljene koncesije;

*

* *

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in vsem vladam držav, ki jih zadevajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in vsem vladam držav, ki jih zadevajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu.

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0010.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0009.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/19

---

Sreda, 19. januar 2011Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami

P7_TA(2011)0011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o začasnem sporazumu o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami

2012/C 136 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. septembra 2003 o peti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (WTO) v Cancunu (1), z dne 12. maja 2005 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po sklepu generalnega sveta WTO z dne 1. avgusta 2004 (2), z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco WTO v Hongkongu (3), z dne 23. marca 2006 o vplivu sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (4), z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci WTO v Hongkongu (5), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (6), z dne 7. septembra 2006 o odložitvi pogajanj o razvojnem načrtu iz Dohe (7), z dne 23. maja 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (8), z dne 12. decembra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (9), svojih stališč z dne 5. junija 2008 o predlogu uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembi uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 ter uredb Komisije (ES) št. 964/2007 in (ES) št. 1100/2006 (10) ter svojih resolucij z dne 25. marca 2009 o sklenitvi začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (11) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. septembra 2003 o peti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (WTO) v Cancunu (1), z dne 12. maja 2005 o oceni kroga pogajanj iz Dohe po sklepu generalnega sveta WTO z dne 1. avgusta 2004 (2), z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco WTO v Hongkongu (3), z dne 23. marca 2006 o vplivu sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (4), z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci WTO v Hongkongu (5), z dne 1. junija 2006 o trgovini in revščini: oblikovanje trgovinske politike, ki bo povečala prispevek trgovine k odpravi revščine (6), z dne 7. septembra 2006 o odložitvi pogajanj o razvojnem načrtu iz Dohe (7), z dne 23. maja 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (8), z dne 12. decembra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (9), svojih stališč z dne 5. junija 2008 o predlogu uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembi uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 ter uredb Komisije (ES) št. 964/2007 in (ES) št. 1100/2006 (10) ter svojih resolucij z dne 25. marca 2009 o sklenitvi začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (11)

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (Sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. oktobra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (KOM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. oktobra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (KOM(2007)0635),

| — | ob upoštevanju splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti člena XXIV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti člena XXIV,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije četrtega zasedanja ministrske konference WTO, sprejete dne 14. novembra 2001 v Dohi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije četrtega zasedanja ministrske konference WTO, sprejete dne 14. novembra 2001 v Dohi,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije šestega zasedanja ministrske konference WTO, sprejete 18. decembra 2005 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije šestega zasedanja ministrske konference WTO, sprejete 18. decembra 2005 v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju poročila in priporočil delovne skupine o pomoči za trgovino, ki jih je generalni svet WTO sprejel 10. oktobra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila in priporočil delovne skupine o pomoči za trgovino, ki jih je generalni svet WTO sprejel 10. oktobra 2006,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so opredeljeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je mednarodna skupnost skupaj določila za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so opredeljeni razvojni cilji tisočletja kot merila, ki jih je mednarodna skupnost skupaj določila za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela 22. novembra 2007 v Kigaliju, Ruanda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela 22. novembra 2007 v Kigaliju, Ruanda,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o razmerah na Fidžiju (13), v kateri je strogo obsodil prevzem oblasti, ki so ga izvedle fidžijske vojaške sile, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o razmerah na Fidžiju (13), v kateri je strogo obsodil prevzem oblasti, ki so ga izvedle fidžijske vojaške sile,

| — | ob upoštevanju kataloga 103 priporočil Sveta Združenih narodov za človekove pravice, izdanega v poročilu delovne skupine za splošni redni pregled z dne 23. marca 2010, in ob upoštevanju uradnega odgovora fidžijske vlade z dne 10. junija 2010, da so splošne volitve, ki se jih že dolgo zahteva in so bile večkrat prestavljene, predvidene za leto 2014 in da datum ne bo prestavljen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kataloga 103 priporočil Sveta Združenih narodov za človekove pravice, izdanega v poročilu delovne skupine za splošni redni pregled z dne 23. marca 2010, in ob upoštevanju uradnega odgovora fidžijske vlade z dne 10. junija 2010, da so splošne volitve, ki se jih že dolgo zahteva in so bile večkrat prestavljene, predvidene za leto 2014 in da datum ne bo prestavljen,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 16. decembra 2010 o sklenitvi začasnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi (O-0212/2010 – B7-0807/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 16. decembra 2010 o sklenitvi začasnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi (O-0212/2010 – B7-0807/2010),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker od 1. januarja 2008 trgovinski odnosi EU z državami AKP, ki so slednjim omogočali prednostni dostop do trgov EU na nevzajemni podlagi, niso več v skladu s pravili WTO, |
| --- | --- |

A.

ker od 1. januarja 2008 trgovinski odnosi EU z državami AKP, ki so slednjim omogočali prednostni dostop do trgov EU na nevzajemni podlagi, niso več v skladu s pravili WTO,

| B. | ker so sporazumi o gospodarskem partnerstvu skladni z načeli WTO ter so namenjeni podpori regionalnega povezovanja in spodbujanju postopnega vključevanja gospodarstev držav AKP v svetovno gospodarstvo, s tem pa pospeševanju njihovega trajnostnega socialnega in gospodarskega razvoja ter prispevanju k vsesplošnim prizadevanjem za izkoreninjenje revščine v teh državah, |
| --- | --- |

B.

ker so sporazumi o gospodarskem partnerstvu skladni z načeli WTO ter so namenjeni podpori regionalnega povezovanja in spodbujanju postopnega vključevanja gospodarstev držav AKP v svetovno gospodarstvo, s tem pa pospeševanju njihovega trajnostnega socialnega in gospodarskega razvoja ter prispevanju k vsesplošnim prizadevanjem za izkoreninjenje revščine v teh državah,

| C. | ker je treba sporazume o gospodarskem partnerstvu graditi na dolgoročnih odnosih, pri katerih trgovina podpira razvoj, |
| --- | --- |

C.

ker je treba sporazume o gospodarskem partnerstvu graditi na dolgoročnih odnosih, pri katerih trgovina podpira razvoj,

| D. | ker je Protokol o sladkorju v okviru konvencij iz Loméja in sporazuma iz Cotonouja zagotovil predvidljiv prihodek za majhne pacifiške otoke, ki imajo omejene možnosti za diverzifikacijo v kmetijskem sektorju, |
| --- | --- |

D.

ker je Protokol o sladkorju v okviru konvencij iz Loméja in sporazuma iz Cotonouja zagotovil predvidljiv prihodek za majhne pacifiške otoke, ki imajo omejene možnosti za diverzifikacijo v kmetijskem sektorju,

| E. | ker so začasni sporazumi o gospodarskem partnerstvu sporazumi o trgovini z blagom, katerih namen je preprečiti motnje v trgovini držav AKP z EU, |
| --- | --- |

E.

ker so začasni sporazumi o gospodarskem partnerstvu sporazumi o trgovini z blagom, katerih namen je preprečiti motnje v trgovini držav AKP z EU,

| F. | ker je zaradi sedanje finančne in gospodarske krize trgovinska politika za države v razvoju pomembnejša kot kdaj prej, |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi sedanje finančne in gospodarske krize trgovinska politika za države v razvoju pomembnejša kot kdaj prej,

| G. | ker sta izmed pacifiških držav AKP doslej začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu podpisali le Papua Nova Gvineja in Fidži, in sicer konec leta 2009; ker so druge pacifiške države AKP zajete v pobudi „vse, razen orožja“, ki zagotavlja dostop do trga EU brez carin in količinskih omejitev, ali z običajnim splošnim sistemom preferencialov EU, |
| --- | --- |

G.

ker sta izmed pacifiških držav AKP doslej začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu podpisali le Papua Nova Gvineja in Fidži, in sicer konec leta 2009; ker so druge pacifiške države AKP zajete v pobudi „vse, razen orožja“, ki zagotavlja dostop do trga EU brez carin in količinskih omejitev, ali z običajnim splošnim sistemom preferencialov EU,

| H. | ker se v primeru Papue Nove Gvineje sporazum začasno uporablja od 20. decembra 2009; ker se bo sporazum z Republiko Fidži začel uporabljati, ko bo prejeto njeno obvestilo o začasni uporabi ali ratifikaciji, |
| --- | --- |

H.

ker se v primeru Papue Nove Gvineje sporazum začasno uporablja od 20. decembra 2009; ker se bo sporazum z Republiko Fidži začel uporabljati, ko bo prejeto njeno obvestilo o začasni uporabi ali ratifikaciji,

| I. | ker potekajo pogajanja o celovitih sporazumih o gospodarskem partnerstvu z vsemi 14 pacifiškimi državami AKP, |
| --- | --- |

I.

ker potekajo pogajanja o celovitih sporazumih o gospodarskem partnerstvu z vsemi 14 pacifiškimi državami AKP,

| J. | ker začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu zajema vse glavne določbe sporazuma o trgovini z blagom, |
| --- | --- |

J.

ker začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu zajema vse glavne določbe sporazuma o trgovini z blagom,

| K. | ker bi bile za zadevne države in pacifiško regijo posledice obveznosti iz sporazumov zelo občutne, |
| --- | --- |

K.

ker bi bile za zadevne države in pacifiško regijo posledice obveznosti iz sporazumov zelo občutne,

| L. | ker bo sporazum o začasnem gospodarskem partnerstvu vplival na obseg in vsebino prihodnjih sporazumov, sklenjenih med Papuo Novo Gvinejo in Republiko otokov Fidži ter drugimi trgovinskimi partnerji, pa tudi na položaj regije pri pogajanjih o sporazumu za partnerstvo, |
| --- | --- |

L.

ker bo sporazum o začasnem gospodarskem partnerstvu vplival na obseg in vsebino prihodnjih sporazumov, sklenjenih med Papuo Novo Gvinejo in Republiko otokov Fidži ter drugimi trgovinskimi partnerji, pa tudi na položaj regije pri pogajanjih o sporazumu za partnerstvo,

| M. | ker je konkurenca med EU in pacifiškimi državami omejena, saj veliko večino izvoza EU predstavlja predvsem blago, ki ga pacifiške države ne proizvajajo, vendar pogosto potrebujejo za neposredno porabo ali kot surovine za domačo industrijo, |
| --- | --- |

M.

ker je konkurenca med EU in pacifiškimi državami omejena, saj veliko večino izvoza EU predstavlja predvsem blago, ki ga pacifiške države ne proizvajajo, vendar pogosto potrebujejo za neposredno porabo ali kot surovine za domačo industrijo,

| N. | ker sta ribištvo in z njim povezane dejavnosti ter industrija največja možnost za povečanje izvoza v prihodnosti, če se ribolov izvaja na okoljsko trajnosten način, |
| --- | --- |

N.

ker sta ribištvo in z njim povezane dejavnosti ter industrija največja možnost za povečanje izvoza v prihodnosti, če se ribolov izvaja na okoljsko trajnosten način,

| O. | ker morajo biti nova pravila trgovanja oblikovana tako, da bodo podpirala razvoj domačih panog ter varovala pred izčrpavanjem virov in podnebnimi spremembami, poleg tega pa jih bo morala spremljati večja podpora za pomoč, povezano s trgovino, |
| --- | --- |

O.

ker morajo biti nova pravila trgovanja oblikovana tako, da bodo podpirala razvoj domačih panog ter varovala pred izčrpavanjem virov in podnebnimi spremembami, poleg tega pa jih bo morala spremljati večja podpora za pomoč, povezano s trgovino,

| P. | ker je cilj pomoči za trgovino okrepitev zmožnosti držav v razvoju, da izkoristijo nove trgovinske možnosti, |
| --- | --- |

P.

ker je cilj pomoči za trgovino okrepitev zmožnosti držav v razvoju, da izkoristijo nove trgovinske možnosti,

| Q. | ker so bila na pogajanjih med EU in državami AKP dosežena nova izboljšana in prožnejša pravila o poreklu, ki bodo državam AKP prinesla znatne koristi, če se bodo izvajala ustrezno, ob polnem upoštevanju namena sporazuma in ob upoštevanju omejenih zmožnosti teh držav, |
| --- | --- |

Q.

ker so bila na pogajanjih med EU in državami AKP dosežena nova izboljšana in prožnejša pravila o poreklu, ki bodo državam AKP prinesla znatne koristi, če se bodo izvajala ustrezno, ob polnem upoštevanju namena sporazuma in ob upoštevanju omejenih zmožnosti teh držav,

| R. | ker odstopanje od pravil o poreklu v začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu krije celotno verigo proizvodnje, od pridobivanja surovin do predelave, trženja in izvoza, |
| --- | --- |

R.

ker odstopanje od pravil o poreklu v začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu krije celotno verigo proizvodnje, od pridobivanja surovin do predelave, trženja in izvoza,

| S. | ker veliko povpraševanje po proizvodih iz tuna pomeni, da imajo ti proizvodi posebne značilnosti – kot je hitro odzivanje na odstopanje v ceni – kar je privedlo do tega, da so bili na mednarodnem trgu opredeljeni kot „občutljivi proizvodi“, kar je treba upoštevati v vseh trgovinskih pogajanjih, |
| --- | --- |

S.

ker veliko povpraševanje po proizvodih iz tuna pomeni, da imajo ti proizvodi posebne značilnosti – kot je hitro odzivanje na odstopanje v ceni – kar je privedlo do tega, da so bili na mednarodnem trgu opredeljeni kot „občutljivi proizvodi“, kar je treba upoštevati v vseh trgovinskih pogajanjih,

| T. | ker Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) (mednarodna organizacija, ki je odgovorna za zagotavljanje, da so ribji staleži na tem območju trajnostni) poroča, da so tretje države – še posebej Kitajska –, ki vlagajo v velike industrijske projekte v Papui Novi Gvineji, od vzpostavitve novih pravil o poreklu bistveno povečale svoje ribolovne zmogljivosti na tem območju in da kaže, da se bo to nadaljevalo, zaradi česar se bo povečala nevarnost prekomernega izkoriščanja ribjih staležev, |
| --- | --- |

T.

ker Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) (mednarodna organizacija, ki je odgovorna za zagotavljanje, da so ribji staleži na tem območju trajnostni) poroča, da so tretje države – še posebej Kitajska –, ki vlagajo v velike industrijske projekte v Papui Novi Gvineji, od vzpostavitve novih pravil o poreklu bistveno povečale svoje ribolovne zmogljivosti na tem območju in da kaže, da se bo to nadaljevalo, zaradi česar se bo povečala nevarnost prekomernega izkoriščanja ribjih staležev,

| 1. | meni, da bi morali trgovinski odnosi med to regijo in EU spodbujati in povečati trgovino, trajnostni razvoj in regionalno povezovanje ter hkrati spodbujati diverzifikacijo gospodarstva in zmanjšanje revščine; opozarja, da morajo začasni sporazumi prispevati k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morali trgovinski odnosi med to regijo in EU spodbujati in povečati trgovino, trajnostni razvoj in regionalno povezovanje ter hkrati spodbujati diverzifikacijo gospodarstva in zmanjšanje revščine; opozarja, da morajo začasni sporazumi prispevati k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

| 2. | poudarja, da pozitiven zaključek pogajanj o začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu s Papuo Novo Gvinejo in Fidžijem kaže na močno zanimanje EU za ohranjanje tesnih gospodarskih odnosov na visoki ravni s pacifiškimi državami; upa, da bo ta začasen sporazum o gospodarskem partnerstvu, ki je zdaj omejen na dve državi, utrl pot širšemu sporazumu, ki bo obsegal tudi druge države pacifiškega območju; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da pozitiven zaključek pogajanj o začasnem sporazumu o gospodarskem partnerstvu s Papuo Novo Gvinejo in Fidžijem kaže na močno zanimanje EU za ohranjanje tesnih gospodarskih odnosov na visoki ravni s pacifiškimi državami; upa, da bo ta začasen sporazum o gospodarskem partnerstvu, ki je zdaj omejen na dve državi, utrl pot širšemu sporazumu, ki bo obsegal tudi druge države pacifiškega območju;

| 3. | poudarja, da je namen začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu ohraniti odprt trg za izvoze iz Papue Nove Gvineje in Fidžija ter omogočiti pogajanja o celovitem sporazumu o gospodarskem partnerstvu, če bi tako želele zadevne države; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je namen začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu ohraniti odprt trg za izvoze iz Papue Nove Gvineje in Fidžija ter omogočiti pogajanja o celovitem sporazumu o gospodarskem partnerstvu, če bi tako želele zadevne države;

| 4. | opozarja, da sta Papua Nova Gvineja in Fidži – edini pacifiški državi AKP, katerih izvoz v EU je omembe vreden – tudi edini državi pacifiške regije, ki sta se za sedaj odločili za sklenitev sporazuma, druge članice te skupine pa so zaradi manjše trgovinske menjave z EU sklenile, da tega ne bodo storile; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da sta Papua Nova Gvineja in Fidži – edini pacifiški državi AKP, katerih izvoz v EU je omembe vreden – tudi edini državi pacifiške regije, ki sta se za sedaj odločili za sklenitev sporazuma, druge članice te skupine pa so zaradi manjše trgovinske menjave z EU sklenile, da tega ne bodo storile;

| 5. | opozarja, da medtem ko se začasni sporazum lahko upošteva kot prva faza postopka, je v pravnem smislu popolnoma neodvisen mednarodni sporazum, ki ne vodi samodejno k celovitemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu ali k temu, da vse prvotne podpisnice začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu podpišejo celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da medtem ko se začasni sporazum lahko upošteva kot prva faza postopka, je v pravnem smislu popolnoma neodvisen mednarodni sporazum, ki ne vodi samodejno k celovitemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu ali k temu, da vse prvotne podpisnice začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu podpišejo celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu;

| 6. | opozarja institucije in vlade EU, da ne sklenitev ne odpoved sklenitve sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne sme povzročiti, da bi se država AKP znašla v slabšem položaju, kot so ji ga zagotavljale trgovinske določbe sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

6.

opozarja institucije in vlade EU, da ne sklenitev ne odpoved sklenitve sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne sme povzročiti, da bi se država AKP znašla v slabšem položaju, kot so ji ga zagotavljale trgovinske določbe sporazuma iz Cotonouja;

| 7. | poudarja, da morebitna privolitev Parlamenta k podpisu začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne določa vnaprej stališča Parlamenta v zvezi s privolitvijo k celovitemu sporazumu, saj se v postopku sklenitve obravnavata dva različna mednarodna sporazuma; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morebitna privolitev Parlamenta k podpisu začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne določa vnaprej stališča Parlamenta v zvezi s privolitvijo k celovitemu sporazumu, saj se v postopku sklenitve obravnavata dva različna mednarodna sporazuma;

| 8. | opozarja, da je resničen regionalen trg bistvena podlaga za uspešno izvajanje začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu – in podobno morebitnega prihodnjega celovitega sporazuma – ter da sta regionalno povezovanje in sodelovanje bistveni za socialni in gospodarski razvoj pacifiških držav; meni, da je treba pri izvajanju to upoštevati; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je resničen regionalen trg bistvena podlaga za uspešno izvajanje začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu – in podobno morebitnega prihodnjega celovitega sporazuma – ter da sta regionalno povezovanje in sodelovanje bistveni za socialni in gospodarski razvoj pacifiških držav; meni, da je treba pri izvajanju to upoštevati;

| 9. | poudarja, da so posebne določbe o pravilih o poreklu ribiških proizvodov namenjene razvoju predelovalne ribiške industrije na kopnem v pacifiških državah AKP, kar bo ustvarilo lokalna delovna mesta in prihodek; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so posebne določbe o pravilih o poreklu ribiških proizvodov namenjene razvoju predelovalne ribiške industrije na kopnem v pacifiških državah AKP, kar bo ustvarilo lokalna delovna mesta in prihodek;

| 10. | opozarja, da je začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu utrl pot za razvoj industrijskih projektov v Papui Novi Gvineji, kot je pacifiško pomorsko industrijsko območje v Madangu, ki naj bi v dveh letih proizvedlo več kot 400 000 ton konzerviranega tuna; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu utrl pot za razvoj industrijskih projektov v Papui Novi Gvineji, kot je pacifiško pomorsko industrijsko območje v Madangu, ki naj bi v dveh letih proizvedlo več kot 400 000 ton konzerviranega tuna;

| 11. | v tem okviru je zaskrbljen zaradi ukrepov, kot je nedavni pregled okoljske zakonodaje organov Papue Nove Gvineje, kar v praksi opušča zahtevo za predložitev okoljskih poročil za takšne projekte in ovira obravnavo ugovorov; |
| --- | --- |

11.

v tem okviru je zaskrbljen zaradi ukrepov, kot je nedavni pregled okoljske zakonodaje organov Papue Nove Gvineje, kar v praksi opušča zahtevo za predložitev okoljskih poročil za takšne projekte in ovira obravnavo ugovorov;

| 12. | poudarja, da je ribiška industrija glavni vir zaposlovanja za ženske v pacifiški regiji; meni, da bi morala Komisija zagotoviti tehnično, politično in finančno pomoč, da bi izboljšala možnosti zaposlovanja za ženske v pacifiških državah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je ribiška industrija glavni vir zaposlovanja za ženske v pacifiški regiji; meni, da bi morala Komisija zagotoviti tehnično, politično in finančno pomoč, da bi izboljšala možnosti zaposlovanja za ženske v pacifiških državah;

| 13. | je zaskrbljen, da podatki WCPFC kažejo, da so tretje države povečale ribolovne zmogljivosti v teh pacifiških vodah in da zato obstaja nevarnost nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter čezmernega ribolova, kar ne pomaga k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, da podatki WCPFC kažejo, da so tretje države povečale ribolovne zmogljivosti v teh pacifiških vodah in da zato obstaja nevarnost nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter čezmernega ribolova, kar ne pomaga k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije;

| 14. | poudarja, da čeprav imata Papua Nova Gvineja in Fidži omejene ribolovne zmogljivosti in zato omejene zaloge rib, v celoti pridobljene v teh državah, in omejene predelovalne zmogljivosti na kopnem, je odstopanje od pravil o poreklu za predelane ribiške proizvode, ki ga Papua Nova Gvineja dejavno uporablja, povzročilo, da je postala država pravo središče za predelavo ogromnih količin tuna različnih porekel (tudi s Filipinov, Tajske, Kitajske, iz Združenih držav Amerike in Avstralije); opozarja na dejstvo, da lahko odstopanje od pravil o poreklu povzroči nestabilnost industrije EU za predelavo in konzerviranje rib; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da čeprav imata Papua Nova Gvineja in Fidži omejene ribolovne zmogljivosti in zato omejene zaloge rib, v celoti pridobljene v teh državah, in omejene predelovalne zmogljivosti na kopnem, je odstopanje od pravil o poreklu za predelane ribiške proizvode, ki ga Papua Nova Gvineja dejavno uporablja, povzročilo, da je postala država pravo središče za predelavo ogromnih količin tuna različnih porekel (tudi s Filipinov, Tajske, Kitajske, iz Združenih držav Amerike in Avstralije); opozarja na dejstvo, da lahko odstopanje od pravil o poreklu povzroči nestabilnost industrije EU za predelavo in konzerviranje rib;

| 15. | poziva Komisijo, naj Parlamentu kar najhitreje predloži poročilo o teh posebnih vidikih ribiškega sektorja v pacifiških državah, pa tudi o upravljanju ribjih staležev v Pacifiku, vključno s praksami trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj brez odlašanja začne posvetovanja iz člena 6(6)(d) protokola II, priloženega začasnemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu, in sproži začasni preklic posebnih določb o pravilih o poreklu, če bi poročilo o oceni dokazalo nestabilnost industrije EU za predelavo in konzerviranje rib; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj Parlamentu kar najhitreje predloži poročilo o teh posebnih vidikih ribiškega sektorja v pacifiških državah, pa tudi o upravljanju ribjih staležev v Pacifiku, vključno s praksami trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj brez odlašanja začne posvetovanja iz člena 6(6)(d) protokola II, priloženega začasnemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu, in sproži začasni preklic posebnih določb o pravilih o poreklu, če bi poročilo o oceni dokazalo nestabilnost industrije EU za predelavo in konzerviranje rib;

| 16. | poudarja, da je treba takšno poročilo o izvajanju posebnih pravil o poreklu pripraviti leta 2011, tj. tri leta po obvestitvi Papue Nove Gvineje o sprejetju pravil v Uredbi (ES) št. 1528/2007, in da bi moralo obravnavati ekonomske, socialne in okoljske vplive, ki bi jih omejevanje oddajanja del in nabave po vsem svetu imelo na prebivalstvo Papue Nove Gvineje, zlasti na obalne skupnosti; v zvezi s tem zahteva takojšnje informacije o mandatu tega poročila in o tem, ali bodo pred pripravo poročil prišlo do posvetovanja z vsemi zainteresiranimi in prizadetimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe na Papui Novi Gvineji; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba takšno poročilo o izvajanju posebnih pravil o poreklu pripraviti leta 2011, tj. tri leta po obvestitvi Papue Nove Gvineje o sprejetju pravil v Uredbi (ES) št. 1528/2007, in da bi moralo obravnavati ekonomske, socialne in okoljske vplive, ki bi jih omejevanje oddajanja del in nabave po vsem svetu imelo na prebivalstvo Papue Nove Gvineje, zlasti na obalne skupnosti; v zvezi s tem zahteva takojšnje informacije o mandatu tega poročila in o tem, ali bodo pred pripravo poročil prišlo do posvetovanja z vsemi zainteresiranimi in prizadetimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe na Papui Novi Gvineji;

| 17. | poziva Fidži, naj upošteva priporočila mednarodne skupnosti in izvaja prakse dobrega vodenja; meni, da bi tak korak moral privesti do sprostitve finančne pomoči za sektor sladkorja na Fidžiju; priznava, da je ta denar za podporo sektorja sladkorja nujno potreben, saj je ta sektor na Fidžiju glavni vir zaposlovanja; |
| --- | --- |

17.

poziva Fidži, naj upošteva priporočila mednarodne skupnosti in izvaja prakse dobrega vodenja; meni, da bi tak korak moral privesti do sprostitve finančne pomoči za sektor sladkorja na Fidžiju; priznava, da je ta denar za podporo sektorja sladkorja nujno potreben, saj je ta sektor na Fidžiju glavni vir zaposlovanja;

| 18. | poudarja, da bi moral biti kakršen koli sporazum o gospodarskem partnerstvu sprejet pod pogojem, da vse ustrezne politične skupine v Republiki Fidži sprejmejo načrt za demokratične volitve; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi moral biti kakršen koli sporazum o gospodarskem partnerstvu sprejet pod pogojem, da vse ustrezne politične skupine v Republiki Fidži sprejmejo načrt za demokratične volitve;

| 19. | priporoča prilagodljiv, asimetričen in pragmatičen pristop k potekajočim pogajanjem o celovitem sporazumu o gospodarskem partnerstvu; vztraja, da se v celoviti sporazum vključi poglavje o razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

19.

priporoča prilagodljiv, asimetričen in pragmatičen pristop k potekajočim pogajanjem o celovitem sporazumu o gospodarskem partnerstvu; vztraja, da se v celoviti sporazum vključi poglavje o razvojnem sodelovanju;

| 20. | poudarja, da bo sporazum morda vplival tudi na odnose med pacifiško regijo in njenima najbližjima in največjima trgovinskima partnericama, Avstralijo in Novo Zelandijo, ter da je treba zagotoviti, da določbe sedanjega sporazuma ne bodo ovirale prihodnjih trgovinskih sporazumov s temi državami; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bo sporazum morda vplival tudi na odnose med pacifiško regijo in njenima najbližjima in največjima trgovinskima partnericama, Avstralijo in Novo Zelandijo, ter da je treba zagotoviti, da določbe sedanjega sporazuma ne bodo ovirale prihodnjih trgovinskih sporazumov s temi državami;

| 21. | ponovno poudarja, da mora sporazum o gospodarskem partnerstvu podpirati razvojne cilje, politike in prednostne naloge pacifiških držav, ne samo po svoji strukturi in vsebini, temveč tudi po načinu in duhu njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja, da mora sporazum o gospodarskem partnerstvu podpirati razvojne cilje, politike in prednostne naloge pacifiških držav, ne samo po svoji strukturi in vsebini, temveč tudi po načinu in duhu njegovega izvajanja;

| 22. | opominja na sprejetje strategije EU za pomoč trgovini oktobra 2007, v kateri je zaveza k povečanju sredstev za skupno pomoč EU, povezano s trgovino, in sicer na 2 milijardi EUR letno do leta 2010 (1 milijardo EUR prispeva Skupnost in 1 milijardo EUR države članice); vztraja, naj pacifiška regija prejme ustrezen in pravičen delež te pomoči; |
| --- | --- |

22.

opominja na sprejetje strategije EU za pomoč trgovini oktobra 2007, v kateri je zaveza k povečanju sredstev za skupno pomoč EU, povezano s trgovino, in sicer na 2 milijardi EUR letno do leta 2010 (1 milijardo EUR prispeva Skupnost in 1 milijardo EUR države članice); vztraja, naj pacifiška regija prejme ustrezen in pravičen delež te pomoči;

| 23. | poziva, naj se čim prej opredeli in priskrbi pacifiški delež sredstev pomoči trgovini; poudarja, da morajo to biti dodatna sredstva in ne le sredstva Evropskega razvojnega sklada s spremenjeno namembnostjo, da morajo ustrezati prednostnim nalogam Papue Nove Gvineje in Fidžija, pa tudi širše pacifiške regije, njihovo izplačevanje pa mora biti pravočasno, predvidljivo in v skladu z urniki izvajanja nacionalnih in regionalnih strateških razvojnih načrtov; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se čim prej opredeli in priskrbi pacifiški delež sredstev pomoči trgovini; poudarja, da morajo to biti dodatna sredstva in ne le sredstva Evropskega razvojnega sklada s spremenjeno namembnostjo, da morajo ustrezati prednostnim nalogam Papue Nove Gvineje in Fidžija, pa tudi širše pacifiške regije, njihovo izplačevanje pa mora biti pravočasno, predvidljivo in v skladu z urniki izvajanja nacionalnih in regionalnih strateških razvojnih načrtov;

| 24. | poziva Komisijo, naj se glede na zaveze Svet s septembra 2007 v zvezi s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in dostopnostjo zdravil, v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne pogaja o določbah TRIPS plus, ki so povezane s farmacevtskimi proizvodi in vplivajo na javno zdravje in dostop do zdravil, naj ne zahteva spoštovanja oziroma sprejetja obveznosti iz pogodbe o sodelovanju na področju patentov in pogodbe o patentnem pravu, naj se vzdrži vključevanja določb direktive 2004/48/ES (14) in v sporazum o gospodarskem partnerstvu ne uvaja vprašanj, kot je varstvo neizvornih zbirk podatkov; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj se glede na zaveze Svet s septembra 2007 v zvezi s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in dostopnostjo zdravil, v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne pogaja o določbah TRIPS plus, ki so povezane s farmacevtskimi proizvodi in vplivajo na javno zdravje in dostop do zdravil, naj ne zahteva spoštovanja oziroma sprejetja obveznosti iz pogodbe o sodelovanju na področju patentov in pogodbe o patentnem pravu, naj se vzdrži vključevanja določb direktive 2004/48/ES (14) in v sporazum o gospodarskem partnerstvu ne uvaja vprašanj, kot je varstvo neizvornih zbirk podatkov;

| 25. | izraža nadaljnjo podporo celovitemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in pacifiškimi državami; se strinja, da bistvena vprašanja za pogajanje vključujejo:






  a) | pravice intelektualne lastnine, ki zajemajo tradicionalno znanje in zahodne tehnološke izdelke; |
| --- | --- | --- |

25.

izraža nadaljnjo podporo celovitemu sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in pacifiškimi državami; se strinja, da bistvena vprašanja za pogajanje vključujejo:

a)

pravice intelektualne lastnine, ki zajemajo tradicionalno znanje in zahodne tehnološke izdelke;

| b) | preglednost vladnih naročil z odprtostjo za evropske izvajalce, vzpostavljeno, ko to ustreza potrebam pacifiških držav; |
| --- | --- |

b)

preglednost vladnih naročil z odprtostjo za evropske izvajalce, vzpostavljeno, ko to ustreza potrebam pacifiških držav;

| c) | delovne vizume, ki morajo biti državljanom pacifiških otokov na voljo za obdobje najmanj 24 mesecev, da lahko delajo kot negovalci ali v podobnih poklicih; |
| --- | --- |

c)

delovne vizume, ki morajo biti državljanom pacifiških otokov na voljo za obdobje najmanj 24 mesecev, da lahko delajo kot negovalci ali v podobnih poklicih;

| 26. | vseeno pa zahteva, da si Komisija še naprej prizadeva za sklenitev obsežnejšega sporazuma ter išče dostopne in izvedljive druge rešitve, ki bodo zajamčile dostop na trg in bodo v skladu s pravili WTO, ob domiselni uporabi vseh možnosti teh pravil, vključno z oprostitvijo obveznosti, za države, ki se ne želijo zavezati podpisu začasnega oziroma celovitega sporazuma o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

26.

vseeno pa zahteva, da si Komisija še naprej prizadeva za sklenitev obsežnejšega sporazuma ter išče dostopne in izvedljive druge rešitve, ki bodo zajamčile dostop na trg in bodo v skladu s pravili WTO, ob domiselni uporabi vseh možnosti teh pravil, vključno z oprostitvijo obveznosti, za države, ki se ne želijo zavezati podpisu začasnega oziroma celovitega sporazuma o gospodarskem partnerstvu;

| 27. | meni, da bi moral biti s celovitim sporazumom o gospodarskem partnerstvu ustanovljen parlamentarni odbor za spremljanje izvajanja sporazuma, in da mora biti sestava odbora na strani EP usklajena s sestavo skupnega parlamentarnega odbora Cariforum-EU; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi moral biti s celovitim sporazumom o gospodarskem partnerstvu ustanovljen parlamentarni odbor za spremljanje izvajanja sporazuma, in da mora biti sestava odbora na strani EP usklajena s sestavo skupnega parlamentarnega odbora Cariforum-EU;

| 28. | poudarja, da mora tako začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu kot tudi celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu vsebovati klavzulo o pregledu, ki predvideva neodvisno obsežno oceno učinkov, vključno z gospodarskim, socialnim in okoljskim učinkom ter stroški in posledicami izvajanja, ki jo je treba izvesti v roku treh do petih let po podpisu sporazuma; poudarja, da mora klavzula o pregledu začasnega in celovitega sporazuma vsebovati določbo, da so vse podpisnice na osnovi omenjene ocene učinkov upravičene uveljavljati to klavzulo o pregledu; zahteva, da so Evropski parlament in parlamenti pacifiških držav udeleženi v morebitnem pregledu sporazuma; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora tako začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu kot tudi celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu vsebovati klavzulo o pregledu, ki predvideva neodvisno obsežno oceno učinkov, vključno z gospodarskim, socialnim in okoljskim učinkom ter stroški in posledicami izvajanja, ki jo je treba izvesti v roku treh do petih let po podpisu sporazuma; poudarja, da mora klavzula o pregledu začasnega in celovitega sporazuma vsebovati določbo, da so vse podpisnice na osnovi omenjene ocene učinkov upravičene uveljavljati to klavzulo o pregledu; zahteva, da so Evropski parlament in parlamenti pacifiških držav udeleženi v morebitnem pregledu sporazuma;

| 29. | glede na to podpira zavezo Komisije, da bo splošno odstopanje od pravil o poreklu v prihodnjih sporazumih o gospodarskem partnerstvu izjema, in ne pravilo; |
| --- | --- |

29.

glede na to podpira zavezo Komisije, da bo splošno odstopanje od pravil o poreklu v prihodnjih sporazumih o gospodarskem partnerstvu izjema, in ne pravilo;

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav AKP, Svetu AKP-EU in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav AKP, Svetu AKP-EU in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  UL C 77 E, 26.3.2004, str. 393.

(2)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 397.

(3)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 126.

(4)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 121.

(5)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(6)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 261.

(7)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 244.

(8)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 301.

(9)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 361.

(10)  UL C 285 E, 26.11.2009, str. 126.

(11)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 118.

(12)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

(13)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 898.

(14)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/24

---

Sreda, 19. januar 2011Mednarodne posvojitve v Evropski uniji

P7_TA(2011)0013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o mednarodnih posvojitvah v Evropski uniji

2012/C 136 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 20. novembra 1989, zlasti njenega člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah otroka, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 20. novembra 1989, zlasti njenega člena 21,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o posvojitvi otrok iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o posvojitvi otrok iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah, podpisane v Haagu 29. maja 1993, in Evropske konvencije o uresničevanju otrokovih pravic z dne 25. januarja 1996 (ETS št. 160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah, podpisane v Haagu 29. maja 1993, in Evropske konvencije o uresničevanju otrokovih pravic z dne 25. januarja 1996 (ETS št. 160),

| — | ob upoštevanju člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) in (5) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) in (5) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 1996 o izboljšanju zakonodaje in sodelovanja med državami pri posvojitvah otrok (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 1996 o izboljšanju zakonodaje in sodelovanja med državami pri posvojitvah otrok (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o strategiji EU na področju otrokovih pravic z dne 16. januarja 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o strategiji EU na področju otrokovih pravic z dne 16. januarja 2008 (2),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker sta blaginja otrok in skrb za njihove koristi izjemnega pomena in ker je zaščita njihovih pravic cilj Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker sta blaginja otrok in skrb za njihove koristi izjemnega pomena in ker je zaščita njihovih pravic cilj Evropske unije,

| B. | ker imajo na področju posvojitve pristojnosti države članice, ki zadevne postopke izvajajo ob upoštevanju koristi otroka, |
| --- | --- |

B.

ker imajo na področju posvojitve pristojnosti države članice, ki zadevne postopke izvajajo ob upoštevanju koristi otroka,

| C. | ker obstajajo veljavne konvencije o varstvu otrok in starševskih odgovornostih, zlasti Evropska konvencija o posvojitvi otrok iz leta 1967, katere namen je približati pravo držav članic v primerih, ko se otrok zaradi posvojitve preseli v drugo državo, in Konvencija o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah iz leta 1993 (Haaška konvencija), |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo veljavne konvencije o varstvu otrok in starševskih odgovornostih, zlasti Evropska konvencija o posvojitvi otrok iz leta 1967, katere namen je približati pravo držav članic v primerih, ko se otrok zaradi posvojitve preseli v drugo državo, in Konvencija o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah iz leta 1993 (Haaška konvencija),

| D. | ker so vse države članice EU podpisnice Haaške konvencije, |
| --- | --- |

D.

ker so vse države članice EU podpisnice Haaške konvencije,

| E. | ker je bil na podlagi Haaške konvencije dosežen precejšen napredek, |
| --- | --- |

E.

ker je bil na podlagi Haaške konvencije dosežen precejšen napredek,

| F. | ker Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah in Haaška konvencija družino opisujeta kot temeljno družbeno skupnost in naravno okolje za rast in blaginjo otrok v večini primerov ter kot prednostno izbiro, kar zadeva oskrbo otrok, |
| --- | --- |

F.

ker Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah in Haaška konvencija družino opisujeta kot temeljno družbeno skupnost in naravno okolje za rast in blaginjo otrok v večini primerov ter kot prednostno izbiro, kar zadeva oskrbo otrok,

| G. | ker naj bi bila posvojitev druga naravna izbira, če prednostna izbira za oskrbo otroka ni mogoča, medtem ko naj bi bila otrokova namestitev v zavod res zadnja možnost, |
| --- | --- |

G.

ker naj bi bila posvojitev druga naravna izbira, če prednostna izbira za oskrbo otroka ni mogoča, medtem ko naj bi bila otrokova namestitev v zavod res zadnja možnost,

| H. | ker je v Evropi problem negotovega otroštva, zlasti zapuščenih otrok, ki se znajdejo v zavodih, vse hujši in bi ga bilo treba obravnavati skrajno resno, |
| --- | --- |

H.

ker je v Evropi problem negotovega otroštva, zlasti zapuščenih otrok, ki se znajdejo v zavodih, vse hujši in bi ga bilo treba obravnavati skrajno resno,

| I. | ker se EU še vedno otepa s kršitvami otrokovih pravic, nasiljem nad otroki in trgovino z njimi za namene posvojitve, prostitucije, nezakonitega dela, prisilne poroke in prosjačenja na ulicah ter druge nezakonite namene, |
| --- | --- |

I.

ker se EU še vedno otepa s kršitvami otrokovih pravic, nasiljem nad otroki in trgovino z njimi za namene posvojitve, prostitucije, nezakonitega dela, prisilne poroke in prosjačenja na ulicah ter druge nezakonite namene,

| J. | ker je treba varovati pravico otrok do družinskega življenja in preprečiti, da bi predolgo bivali v sirotišnicah, |
| --- | --- |

J.

ker je treba varovati pravico otrok do družinskega življenja in preprečiti, da bi predolgo bivali v sirotišnicah,

| K. | ker je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina Evropske unije o temeljnih pravicah postala zavezujoča; ker imajo otroci v skladu s členom 24 te listine pravico do „potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihove dobrobiti“; ker poleg tega člen 3 Lizbonske pogodbe določa, da je varstvo otrokovih pravic eden od ciljev Unije, |
| --- | --- |

K.

ker je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina Evropske unije o temeljnih pravicah postala zavezujoča; ker imajo otroci v skladu s členom 24 te listine pravico do „potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihove dobrobiti“; ker poleg tega člen 3 Lizbonske pogodbe določa, da je varstvo otrokovih pravic eden od ciljev Unije,

| 1. | poziva, da se raziščejo možnosti za usklajevanje politik in strategij, ki se nanašajo na instrument mednarodne posvojitve, na evropski ravni, v skladu z mednarodnimi konvencijami, s čimer bi se izboljšala pomoč pri obveščanju, pripravah za meddržavne posvojitve, obdelavi prijavnih postopkov za mednarodno posvojitev ter storitvah po posvojitvi, ob upoštevanju, da vse mednarodne konvencije o varovanju otrokovih pravic priznavajo pravico osirotelih ali zapuščenih otrok do družine in varstva; |
| --- | --- |

1.

poziva, da se raziščejo možnosti za usklajevanje politik in strategij, ki se nanašajo na instrument mednarodne posvojitve, na evropski ravni, v skladu z mednarodnimi konvencijami, s čimer bi se izboljšala pomoč pri obveščanju, pripravah za meddržavne posvojitve, obdelavi prijavnih postopkov za mednarodno posvojitev ter storitvah po posvojitvi, ob upoštevanju, da vse mednarodne konvencije o varovanju otrokovih pravic priznavajo pravico osirotelih ali zapuščenih otrok do družine in varstva;

| 2. | poziva Komisijo, naj preuči delovanje nacionalnih sistemov na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj preuči delovanje nacionalnih sistemov na evropski ravni;

| 3. | meni, da bi bilo treba dati prednost – kadar je to le mogoče in je v korist otroka – posvojitvi v otrokovi matični državi, pri čemer je nadomestna možnost lahko družinska oskrba, na primer rejništvo ali nastanitev v domovih, sicer pa poiskati družino prek mednarodne posvojitve v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo in mednarodnimi konvencijami, medtem ko bi se nastanitev v zavodu lahko uporabljala samo kot začasna rešitev; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba dati prednost – kadar je to le mogoče in je v korist otroka – posvojitvi v otrokovi matični državi, pri čemer je nadomestna možnost lahko družinska oskrba, na primer rejništvo ali nastanitev v domovih, sicer pa poiskati družino prek mednarodne posvojitve v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo in mednarodnimi konvencijami, medtem ko bi se nastanitev v zavodu lahko uporabljala samo kot začasna rešitev;

| 4. | poudarja, da je treba, ko gre za varstvo otrokovih pravic na dolgi rok, uporabljati nacionalno zakonodajo matične države družine, ki zaprosi za mednarodno posvojitev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba, ko gre za varstvo otrokovih pravic na dolgi rok, uporabljati nacionalno zakonodajo matične države družine, ki zaprosi za mednarodno posvojitev;

| 5. | poziva države članice in Komisijo, naj v sodelovanju s Haaško konferenco, Svetom Evrope in organizacijami, ki skrbijo za otroke, razvijejo okvir za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega ocenjevanja trendov na področju zapuščenih in posvojenih otrok, tudi tistih, ki so bili posvojeni mednarodno, ter naj svoje ukrepe usklajujejo, da bi preprečevale trgovino z otroki; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in Komisijo, naj v sodelovanju s Haaško konferenco, Svetom Evrope in organizacijami, ki skrbijo za otroke, razvijejo okvir za zagotavljanje preglednosti in učinkovitega ocenjevanja trendov na področju zapuščenih in posvojenih otrok, tudi tistih, ki so bili posvojeni mednarodno, ter naj svoje ukrepe usklajujejo, da bi preprečevale trgovino z otroki;

| 6. | poziva institucije Evropske unije, naj bodo dejavnejše v Haaški konferenci in pritisnejo nanjo, naj izboljša, poenoti in olajša postopke mednarodne posvojitve ter odpravi nepotrebno birokracijo, ob tem pa se zaveže spoštovanju pravic otrok iz tretjih držav; |
| --- | --- |

6.

poziva institucije Evropske unije, naj bodo dejavnejše v Haaški konferenci in pritisnejo nanjo, naj izboljša, poenoti in olajša postopke mednarodne posvojitve ter odpravi nepotrebno birokracijo, ob tem pa se zaveže spoštovanju pravic otrok iz tretjih držav;

| 7. | poziva pristojne državne organe, naj matičnim državam redno poročajo o razvoju mednarodno posvojenih otrok; |
| --- | --- |

7.

poziva pristojne državne organe, naj matičnim državam redno poročajo o razvoju mednarodno posvojenih otrok;

| 8. | poziva države članice, naj se zavedajo psiholoških, čustvenih, fizičnih ter socialnih in izobraževalnih posledic, do katerih lahko pride, kadar se otroka vzame iz njegovega prvotnega okolja, ter naj posvojiteljem in posvojenemu otroku ponudijo ustrezno pomoč; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj se zavedajo psiholoških, čustvenih, fizičnih ter socialnih in izobraževalnih posledic, do katerih lahko pride, kadar se otroka vzame iz njegovega prvotnega okolja, ter naj posvojiteljem in posvojenemu otroku ponudijo ustrezno pomoč;

| 9. | spodbuja države članice, naj posebno pozornost posvetijo otrokom s posebnimi potrebami, na primer tistim, ki potrebujejo zdravniško oskrbo ali so invalidi; |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice, naj posebno pozornost posvetijo otrokom s posebnimi potrebami, na primer tistim, ki potrebujejo zdravniško oskrbo ali so invalidi;

| 10. | se zaveda, da postopkovna zaščita in ustrezno preverjanje dokumentov o posvojitvi, vključno z rojstnimi listi, prispevata k varstvu otrok pred kršitvami pravic, do katerih lahko pride zaradi negotovosti glede njihove starosti ali identitete; je prepričan, da lahko zanesljiv sistem registracije rojstev prepreči trgovanje z otroki za namene posvojitve, in poziva k razmisleku o pravnih rešitvah, ki bodo olajšale vzajemno priznavanje dokumentov, potrebnih za posvojitev; |
| --- | --- |

10.

se zaveda, da postopkovna zaščita in ustrezno preverjanje dokumentov o posvojitvi, vključno z rojstnimi listi, prispevata k varstvu otrok pred kršitvami pravic, do katerih lahko pride zaradi negotovosti glede njihove starosti ali identitete; je prepričan, da lahko zanesljiv sistem registracije rojstev prepreči trgovanje z otroki za namene posvojitve, in poziva k razmisleku o pravnih rešitvah, ki bodo olajšale vzajemno priznavanje dokumentov, potrebnih za posvojitev;

| 11. | poziva institucije EU in vse države članice, naj dejavno sodelujejo v boju proti trgovini z otroki za namene posvojitve; |
| --- | --- |

11.

poziva institucije EU in vse države članice, naj dejavno sodelujejo v boju proti trgovini z otroki za namene posvojitve;

| 12. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, Haaški konferenci ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, Haaški konferenci ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 20, 20.1.1997, str. 176.

(2)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 24.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/27

---

Sreda, 19. januar 2011Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija

P7_TA(2011)0014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropskem integracijskem procesu Srbije

2012/C 136 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju podpisa stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi ter njihovimi državami članicami in Republiko Srbijo, ki je v postopku ratifikacije pri državah članicah in pri Evropskem parlamentu, ter začasnega sporazuma o trgovini in z njo povezanimi vprašanji med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi ter njihovimi državami članicami in Republiko Srbijo, ki je v postopku ratifikacije pri državah članicah in pri Evropskem parlamentu, ter začasnega sporazuma o trgovini in z njo povezanimi vprašanji med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2010, v katerih poziva Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji, in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2010, v katerih poziva Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji, in sklepov Sveta z dne 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244(1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 glede skladnosti enostranske deklaracije neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbudi dialog med Beogradom in Prištino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244(1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 glede skladnosti enostranske deklaracije neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbudi dialog med Beogradom in Prištino (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (2),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije (3) in sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2010-2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije (3) in sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2010-2011 (4),

| — | ob upoštevanju skupne izjave na Medparlamentarni skupščini EU-Srbija, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave na Medparlamentarni skupščini EU-Srbija, ki je potekala 4. in 5. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju sporazuma med EU in Srbijo o ponovnem sprejemu z dne 8. novembra 2007 (5) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med EU in Srbijo o ponovnem sprejemu z dne 8. novembra 2007 (5) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (6),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Srbijo (7) ter svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o strategiji Komisije o širitvi za leto 2009 v zvezi z državami Zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. oktobra 2007 o odnosih med Evropsko unijo in Srbijo (7) ter svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o strategiji Komisije o širitvi za leto 2009 v zvezi z državami Zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (8),

| — | ob upoštevanju poročil glavnega tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije, predstavljenih Varnostnemu svetu OZN 18. junija 2010 in 6. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil glavnega tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije, predstavljenih Varnostnemu svetu OZN 18. junija 2010 in 6. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice in podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 8. septembra 2010 o prihodnjih korakih OZN glede svetovalnega mnenja o Kosovu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice in podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 8. septembra 2010 o prihodnjih korakih OZN glede svetovalnega mnenja o Kosovu,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je predsedstvo v svojih sklepih, objavljenih po v vrhunskem srečanju Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, prevzelo obvezo do vseh držav Zahodnega Balkana, ki bi rade pristopile Evropski uniji potem, ko bodo izpolnile zastavljena merila, in je bila ta obveza ponovno poudarjena v obnovljenem sporazumu o širitvi, ki ga je Evropski svet potrdil 14. in 15. decembra 2006, ter v sklepih Sveta o Srbiji z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

A.

ker je predsedstvo v svojih sklepih, objavljenih po v vrhunskem srečanju Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, prevzelo obvezo do vseh držav Zahodnega Balkana, ki bi rade pristopile Evropski uniji potem, ko bodo izpolnile zastavljena merila, in je bila ta obveza ponovno poudarjena v obnovljenem sporazumu o širitvi, ki ga je Evropski svet potrdil 14. in 15. decembra 2006, ter v sklepih Sveta o Srbiji z dne 25. oktobra 2010,

| B. | ker je ritem evropske integracije različen za vsako državo zahodnega Balkana posebej in je odvisen od njihovih dosežkov, zlasti kar zadeva odločenost, da zadovoljijo vse zahteve, izpolnijo vse obveznosti, izvedejo reforme in sprejmejo potrebne ukrepe za članstvo v EU, |
| --- | --- |

B.

ker je ritem evropske integracije različen za vsako državo zahodnega Balkana posebej in je odvisen od njihovih dosežkov, zlasti kar zadeva odločenost, da zadovoljijo vse zahteve, izpolnijo vse obveznosti, izvedejo reforme in sprejmejo potrebne ukrepe za članstvo v EU,

| C. | ker so konstruktivni pristopi k regionalnemu sodelovanju in dobrim sosedskim odnosom bistven del stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker imajo takšni pristopi pomembno mesto v procesu spreminjanja zahodnega Balkana v območje z dolgoročno stabilnostjo in trajnostnim razvojem, |
| --- | --- |

C.

ker so konstruktivni pristopi k regionalnemu sodelovanju in dobrim sosedskim odnosom bistven del stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker imajo takšni pristopi pomembno mesto v procesu spreminjanja zahodnega Balkana v območje z dolgoročno stabilnostjo in trajnostnim razvojem,

| D. | ker lahko Srbija postane pomemben subjekt pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti v regiji, |
| --- | --- |

D.

ker lahko Srbija postane pomemben subjekt pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti v regiji,

| E. | ker EU temelji na načelih, kot so sprava, kompromis in mirno sobivanje; ker politika EU za Zahodni Balkan sledi istim ciljem, da bi izboljšala odnose med narodi v tej regiji; ker v skladu s to politiko EU obsoja vse vojne zločine, ki so bili storjeni v nekdanji Jugoslaviji, in podpira delo Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo in lokalnih senatov za vojne zločine, ki si prizadevajo, da bi zagotovili pravico in odgovornost, |
| --- | --- |

E.

ker EU temelji na načelih, kot so sprava, kompromis in mirno sobivanje; ker politika EU za Zahodni Balkan sledi istim ciljem, da bi izboljšala odnose med narodi v tej regiji; ker v skladu s to politiko EU obsoja vse vojne zločine, ki so bili storjeni v nekdanji Jugoslaviji, in podpira delo Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo in lokalnih senatov za vojne zločine, ki si prizadevajo, da bi zagotovili pravico in odgovornost,

| 1. | ponovno poudarja, da je prihodnost Srbije v EU, in spodbuja državo, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v tej smeri; Srbiji izraža pohvalo za napredek, ki ga je dosegla pri reformah; pozdravlja odločitev Sveta z dne 14. junija 2010, da se odpre ratifikacijski postopek stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma s Srbijo, in dejstvo, da ga je 11 držav že ratificiralo; poziva druge države članice, naj nemudoma začnejo ratifikacijski postopek; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je prihodnost Srbije v EU, in spodbuja državo, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v tej smeri; Srbiji izraža pohvalo za napredek, ki ga je dosegla pri reformah; pozdravlja odločitev Sveta z dne 14. junija 2010, da se odpre ratifikacijski postopek stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma s Srbijo, in dejstvo, da ga je 11 držav že ratificiralo; poziva druge države članice, naj nemudoma začnejo ratifikacijski postopek;

| 2. | pozdravlja prošnjo za članstvo v Evropski uniji, ki jo je Srbija vložila 22. decembra 2009, in sklep, ki ga je Svet ministrov sprejel 25. oktobra 2010, v katerem poziva Komisijo, naj ponovno preuči prošnjo Srbije; meni, da sklep Sveta daje Srbiji pozitivno sporočilo in jo spodbuja, naj pospeši izvajanje reform, ki so potrebne za izpolnjevanje københavnskih meril; poudarja, da je sklep Sveta pomemben prispevek k stabilnosti na Zahodnem Balkanu; poziva Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o tej temi v skladu s postopkom iz člena 49 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prošnjo za članstvo v Evropski uniji, ki jo je Srbija vložila 22. decembra 2009, in sklep, ki ga je Svet ministrov sprejel 25. oktobra 2010, v katerem poziva Komisijo, naj ponovno preuči prošnjo Srbije; meni, da sklep Sveta daje Srbiji pozitivno sporočilo in jo spodbuja, naj pospeši izvajanje reform, ki so potrebne za izpolnjevanje københavnskih meril; poudarja, da je sklep Sveta pomemben prispevek k stabilnosti na Zahodnem Balkanu; poziva Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o tej temi v skladu s postopkom iz člena 49 Pogodbe o Evropski uniji;

| 3. | pozdravlja sklep Sveta o sprostitvi vizumske ureditve, ki od 19. decembra 2009 srbskim državljanom omogoča potovanje v schengensko območje brez viz; pozdravlja sklep srbske vlade, da državljanom EU omogoči potovanje v Srbijo z osebnimi izkaznicami, in poziva k nadaljnjim pobudam za lajšanje medosebnih stikov in mobilnosti oseb na območju Zahodnega Balkana; poziva srbske organe, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in si kar najbolj prizadevajo, da bi omejili možnosti zlorabe brezvizumskega režima, zlasti pri zagotavljanju ustrezne informiranosti srbskih državljanov o njihovih pravicah in obveznostih, ki iz tega režima izhajajo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sklep Sveta o sprostitvi vizumske ureditve, ki od 19. decembra 2009 srbskim državljanom omogoča potovanje v schengensko območje brez viz; pozdravlja sklep srbske vlade, da državljanom EU omogoči potovanje v Srbijo z osebnimi izkaznicami, in poziva k nadaljnjim pobudam za lajšanje medosebnih stikov in mobilnosti oseb na območju Zahodnega Balkana; poziva srbske organe, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in si kar najbolj prizadevajo, da bi omejili možnosti zlorabe brezvizumskega režima, zlasti pri zagotavljanju ustrezne informiranosti srbskih državljanov o njihovih pravicah in obveznostih, ki iz tega režima izhajajo;

| 4. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Instrument za predpristopno pomoč v Srbiji dobro deluje; spodbuja vlado in EU, naj poenostavita upravne postopke za financiranje iz Instrumenta za predpristopno pomoč, da bi postal bolj dostopen manjšim upravičencem in upravičencem, ki so bolj oddaljeni od centra; poudarja, da je treba v prihodnji reviziji finančnega okvira EU ohraniti ustrezno raven predpristopne pomoči; |
| --- | --- |

4.

z zadovoljstvom ugotavlja, da Instrument za predpristopno pomoč v Srbiji dobro deluje; spodbuja vlado in EU, naj poenostavita upravne postopke za financiranje iz Instrumenta za predpristopno pomoč, da bi postal bolj dostopen manjšim upravičencem in upravičencem, ki so bolj oddaljeni od centra; poudarja, da je treba v prihodnji reviziji finančnega okvira EU ohraniti ustrezno raven predpristopne pomoči;

| 5. | pozdravlja skupno resolucijo EU in Srbije o svetovalnem mnenju Mednarodnega sodišča o skladnosti enostranske deklaracije neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom, ki jo je generalna skupščina OZN 9. septembra 2010 z odobravanjem sprejela; pozdravlja pripravljenost srbske vlade, da pod okriljem EU ponovno vzpostavi dialog s Kosovom, in poziva, naj se pogovori nemudoma pričnejo; poziva Srbijo, naj vzpostavi dialog s Kosovom brez nadaljnjega sklicevanja na nova pogajanja o statusu; izraža prepričanje, da bi bil postopen pristop koristen za vse državljane Kosova; poudarja, da sta za uspešen dialog potrebni predanost in pripravljenost na kompromise pri obeh straneh, da bi se dosegla njuna skupna evropska prihodnost, njun skupen interes za vzpostavitev dolgotrajnega miru in stabilnosti v regiji ter za dobrobit prebivalcev; poudarja, da je sposobnost spodbuditi ta proces preizkušnja za verodostojnost EU in politično vizijo cele regije; opozarja, da so dobrososedski odnosi med glavnimi pogoji, ki jih morajo izpolniti vse države Zahodnega Balkana, da se bodo lahko približale članstvu v EU; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja skupno resolucijo EU in Srbije o svetovalnem mnenju Mednarodnega sodišča o skladnosti enostranske deklaracije neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom, ki jo je generalna skupščina OZN 9. septembra 2010 z odobravanjem sprejela; pozdravlja pripravljenost srbske vlade, da pod okriljem EU ponovno vzpostavi dialog s Kosovom, in poziva, naj se pogovori nemudoma pričnejo; poziva Srbijo, naj vzpostavi dialog s Kosovom brez nadaljnjega sklicevanja na nova pogajanja o statusu; izraža prepričanje, da bi bil postopen pristop koristen za vse državljane Kosova; poudarja, da sta za uspešen dialog potrebni predanost in pripravljenost na kompromise pri obeh straneh, da bi se dosegla njuna skupna evropska prihodnost, njun skupen interes za vzpostavitev dolgotrajnega miru in stabilnosti v regiji ter za dobrobit prebivalcev; poudarja, da je sposobnost spodbuditi ta proces preizkušnja za verodostojnost EU in politično vizijo cele regije; opozarja, da so dobrososedski odnosi med glavnimi pogoji, ki jih morajo izpolniti vse države Zahodnega Balkana, da se bodo lahko približale članstvu v EU;

| 6. | pozdravlja izboljšano sodelovanje z Eulexom, a poudarja, da si je treba še naprej prizadevati v tej smeri, zlasti za boljšo izmenjavo informacij; poziva srbske oblasti, naj olajšajo sodelovanje Eulexa s kosovskimi Srbi pri prizadevanjih za uveljavljanje pravne države na severu Kosova; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja izboljšano sodelovanje z Eulexom, a poudarja, da si je treba še naprej prizadevati v tej smeri, zlasti za boljšo izmenjavo informacij; poziva srbske oblasti, naj olajšajo sodelovanje Eulexa s kosovskimi Srbi pri prizadevanjih za uveljavljanje pravne države na severu Kosova;

| 7. | poziva srbsko vlado, naj ukine vzporedne strukture na Kosovu, ki spodkopavajo postopek decentralizacije in preprečujejo popolno vključitev srbske skupnosti v kosovske institucije; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj bodo konstruktivni pri postavljanju in delovanju občinskih institucij v srbskih etnično mešanih občinah severno in južno od reke Ibar; |
| --- | --- |

7.

poziva srbsko vlado, naj ukine vzporedne strukture na Kosovu, ki spodkopavajo postopek decentralizacije in preprečujejo popolno vključitev srbske skupnosti v kosovske institucije; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj bodo konstruktivni pri postavljanju in delovanju občinskih institucij v srbskih etnično mešanih občinah severno in južno od reke Ibar;

| 8. | poziva srbske organe, naj zavzamejo konstruktiven odnos do prihodnjih splošnih volitev na Kosovu; poudarja, da so stabilne večnacionalne institucije na Kosovu v interesu Srbije in drugih sosednjih držav, ter v zvezi s tem meni, da je sodelovanje kosovskih Srbov v volilnem procesu nepogrešljivo za preprečevanje marginalizacije srbske skupnosti na Kosovu; |
| --- | --- |

8.

poziva srbske organe, naj zavzamejo konstruktiven odnos do prihodnjih splošnih volitev na Kosovu; poudarja, da so stabilne večnacionalne institucije na Kosovu v interesu Srbije in drugih sosednjih držav, ter v zvezi s tem meni, da je sodelovanje kosovskih Srbov v volilnem procesu nepogrešljivo za preprečevanje marginalizacije srbske skupnosti na Kosovu;

| 9. | ugotavlja, da si Srbija in Kosovo v okviru Delovne skupine o pogrešanih osebah v povezavi z dogodki na Kosovu prizadevata najti osebe, pogrešane od spopadov v letih 1998 in 1999; poudarja, da je rešitev tega vprašanja pomembna za premik naprej od spopadov v letih 1998 in 1999; poleg tega ugotavlja, da ostaja še približno 1 862 primerov pogrešanih oseb, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj za iskanje teh oseb nudita vso možno pomoč ena drugi, Mednarodnemu odboru Rdečega križa, Eulexu in drugim subjektom; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da si Srbija in Kosovo v okviru Delovne skupine o pogrešanih osebah v povezavi z dogodki na Kosovu prizadevata najti osebe, pogrešane od spopadov v letih 1998 in 1999; poudarja, da je rešitev tega vprašanja pomembna za premik naprej od spopadov v letih 1998 in 1999; poleg tega ugotavlja, da ostaja še približno 1 862 primerov pogrešanih oseb, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj za iskanje teh oseb nudita vso možno pomoč ena drugi, Mednarodnemu odboru Rdečega križa, Eulexu in drugim subjektom;

| 10. | poudarja, da razvoj regionalnega sodelovanja ostaja glavna prednostna naloga EU in ima vlogo glavnega sprožilca za spravo, dobrososedske odnose in krepitev medosebnih stikov na Zahodnem Balkanu; zato poziva Srbijo, naj ubere konstruktiven pristop do bolj vključujočega regionalnega sodelovanja, kar bi pripomoglo k oblikovanju praktične in trajnostne rešitve predstavljanja Kosova na regionalni ravni; zato pozdravlja sestanek na visoki ravni med EU in Zahodnim Balkanom, ki se je odvijal 2. junija 2010 v Sarajevu; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da razvoj regionalnega sodelovanja ostaja glavna prednostna naloga EU in ima vlogo glavnega sprožilca za spravo, dobrososedske odnose in krepitev medosebnih stikov na Zahodnem Balkanu; zato poziva Srbijo, naj ubere konstruktiven pristop do bolj vključujočega regionalnega sodelovanja, kar bi pripomoglo k oblikovanju praktične in trajnostne rešitve predstavljanja Kosova na regionalni ravni; zato pozdravlja sestanek na visoki ravni med EU in Zahodnim Balkanom, ki se je odvijal 2. junija 2010 v Sarajevu;

| 11. | opozarja, da je popolno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo temeljni pogoj za Srbijo, da lahko nadaljuje po poti do članstva v EU; ugotavlja, da se Srbija še naprej ustrezno odziva na zahteve Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, in poziva srbsko vlado, naj nadaljuje s tesnim sodelovanjem s Sodiščem, tudi tako, da nemudoma posreduje zahtevane dokumente in pravočasno zaključi primere, ki so bili preusmerjeni z Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja pa, da so po najnovejši oceni glavnega tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo prizadevanja Srbije za aretacijo dveh preostalih ubežnikov še vedno problematična; poudarja, da lahko kot polno sodelovanje šteje samo aretacija in izročitev ubežnikov haaškemu sodišču, in poziva k bolj sistematičnim prizadevanjem za njihovo aretacijo, da bi bil mandat sodišča končno izvršen; zlasti poziva, naj se sedanji pristop na novo oceni v skladu s priporočili Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja, da lahko Srbija pridobi status kandidatke in/ali vstopi v pristopna pogajanja z EU le, če bo urad tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo ocenil, da je ponudila popolno sodelovanje; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je popolno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo temeljni pogoj za Srbijo, da lahko nadaljuje po poti do članstva v EU; ugotavlja, da se Srbija še naprej ustrezno odziva na zahteve Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, in poziva srbsko vlado, naj nadaljuje s tesnim sodelovanjem s Sodiščem, tudi tako, da nemudoma posreduje zahtevane dokumente in pravočasno zaključi primere, ki so bili preusmerjeni z Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja pa, da so po najnovejši oceni glavnega tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo prizadevanja Srbije za aretacijo dveh preostalih ubežnikov še vedno problematična; poudarja, da lahko kot polno sodelovanje šteje samo aretacija in izročitev ubežnikov haaškemu sodišču, in poziva k bolj sistematičnim prizadevanjem za njihovo aretacijo, da bi bil mandat sodišča končno izvršen; zlasti poziva, naj se sedanji pristop na novo oceni v skladu s priporočili Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo; poudarja, da lahko Srbija pridobi status kandidatke in/ali vstopi v pristopna pogajanja z EU le, če bo urad tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo ocenil, da je ponudila popolno sodelovanje;

| 12. | pozdravlja resolucijo o Srebrenici, ki jo je sprejel srbski parlament, saj gre za pomemben korak v procesu ozaveščanja o okrutnostih, ki so se zgodile nedavno, in sprave v regiji; kot nadaljnji korak v tej smeri izreka pohvale predsedniku Tadiću za odločitev, da se bo udeležil komemoracije ob 15. obletnici genocida v Srebrenici, in da je obiskal Vukovar, kjer se je poklonil in opravičil žrtvam pokola na Ovčari leta 1991, kar bo dalo nov zagon razvoju dobrososedskih odnosov med Srbijo in Hrvaško; pozdravlja predanost in profesionalnost posebnega tožilstva za vojne zločine, vključno s hitrim odzivom glede preiskave jezera Perućac; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja resolucijo o Srebrenici, ki jo je sprejel srbski parlament, saj gre za pomemben korak v procesu ozaveščanja o okrutnostih, ki so se zgodile nedavno, in sprave v regiji; kot nadaljnji korak v tej smeri izreka pohvale predsedniku Tadiću za odločitev, da se bo udeležil komemoracije ob 15. obletnici genocida v Srebrenici, in da je obiskal Vukovar, kjer se je poklonil in opravičil žrtvam pokola na Ovčari leta 1991, kar bo dalo nov zagon razvoju dobrososedskih odnosov med Srbijo in Hrvaško; pozdravlja predanost in profesionalnost posebnega tožilstva za vojne zločine, vključno s hitrim odzivom glede preiskave jezera Perućac;

| 13. | je seznanjen z reformo sodstva in poziva k dodatnim energičnim prizadevanjem za zagotovitev neodvisnosti in nepristranskosti sodnikov ter večjo učinkovitost dela sodišč; pozdravlja postopek ponovnega imenovanja sodnikov, vendar poudarja, da je treba postopek izpeljati transparentno in sodnikom, ki ne bodo ponovno imenovani, zagotoviti pravico do tega, da se zoper takšno odločitev pritožijo, ter svari pred politizacijo tega procesa; opozarja na zamude pri sprejemanju ustrezne zakonodaje in tamkajšnjo vlado poziva, naj preostale osnutke zakonov čim hitreje pošlje v parlament; poziva, naj bo delovanje pravosodja v celotni pregledno; poleg tega poziva, naj se sodiščem namenijo dodatni finančni in upravni viri, kar velja tudi za ustavno sodišče, da bi se izboljšalo njihovo delovanje in bi se odpravili sodni zaostanki; v zvezi s tem meni, da bi morala vrnitev lastnine nekdanjim lastnikom imeti prednost; poudarja, da je domneva nedolžnosti med osrednjimi instrumenti pravne države; poziva organe, zlasti izvršno vejo, naj strogo upoštevajo to načelo; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen z reformo sodstva in poziva k dodatnim energičnim prizadevanjem za zagotovitev neodvisnosti in nepristranskosti sodnikov ter večjo učinkovitost dela sodišč; pozdravlja postopek ponovnega imenovanja sodnikov, vendar poudarja, da je treba postopek izpeljati transparentno in sodnikom, ki ne bodo ponovno imenovani, zagotoviti pravico do tega, da se zoper takšno odločitev pritožijo, ter svari pred politizacijo tega procesa; opozarja na zamude pri sprejemanju ustrezne zakonodaje in tamkajšnjo vlado poziva, naj preostale osnutke zakonov čim hitreje pošlje v parlament; poziva, naj bo delovanje pravosodja v celotni pregledno; poleg tega poziva, naj se sodiščem namenijo dodatni finančni in upravni viri, kar velja tudi za ustavno sodišče, da bi se izboljšalo njihovo delovanje in bi se odpravili sodni zaostanki; v zvezi s tem meni, da bi morala vrnitev lastnine nekdanjim lastnikom imeti prednost; poudarja, da je domneva nedolžnosti med osrednjimi instrumenti pravne države; poziva organe, zlasti izvršno vejo, naj strogo upoštevajo to načelo;

| 14. | opozarja, da bi morala biti prizadevanja za podpiranje načel pravne države glavna prednostna naloga državnih organov; pozdravlja napredek v boju proti korupciji, ki se je med drugim pokazal z nedavnimi zelo odmevnimi primeri kazenskega pregona in določitvijo ustreznega pravnega okvira, pa tudi z začetkom dejavnosti protikorupcijske agencije januarja 2010, vendar poudarja, da je korupcija v državi še vedno zelo razširjena, in poziva k prizadevanjem za njeno odpravo; opozarja zlasti na nezakonito trgovino in na njene negativne posledice ter na druge oblike nezakonitih dejavnostih, ki jih opravljajo kriminalne združbe; opozarja na prakso dvojnih službenih mest, zaradi katere obstaja velika nevarnost, da bi prišlo do navzkrižja interesov, in meni, da bi jo bilo treba obravnavati prednostno; zaradi tega je zaskrbljen nad nedavnimi spremembami zakona o protikorupcijski agenciji, ki gredo v nasprotno smer, in je seznanjen s pritožbo, ki jo je glede ustavnosti te določbe agencija vložila na ustavno sodišče; poziva organe, naj namenijo vso potrebno politično in upravno podporo dejavnostim protikorupcijske agencije, in poudarja, da je treba primere korupcije, o katerih je agencija poročala, hitro preiskati; poziva, naj se sprejmejo spremembe zakona o financiranju političnih strank, da bi se zagotovila popolna preglednost in učinkovit sistem spremljanja financiranja strank; spodbuja organe, naj sprejmejo zakonodajo, ki bo učinkovito ščitila prijavitelje; poudarja, da je vračanje lastnine pomemben korak pri zagotavljanju pravičnosti; poudarja, da je pomembno strogo slediti postopkom, kar bo okrepilo zaupanje družbe v nepristranskost pravosodja; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bi morala biti prizadevanja za podpiranje načel pravne države glavna prednostna naloga državnih organov; pozdravlja napredek v boju proti korupciji, ki se je med drugim pokazal z nedavnimi zelo odmevnimi primeri kazenskega pregona in določitvijo ustreznega pravnega okvira, pa tudi z začetkom dejavnosti protikorupcijske agencije januarja 2010, vendar poudarja, da je korupcija v državi še vedno zelo razširjena, in poziva k prizadevanjem za njeno odpravo; opozarja zlasti na nezakonito trgovino in na njene negativne posledice ter na druge oblike nezakonitih dejavnostih, ki jih opravljajo kriminalne združbe; opozarja na prakso dvojnih službenih mest, zaradi katere obstaja velika nevarnost, da bi prišlo do navzkrižja interesov, in meni, da bi jo bilo treba obravnavati prednostno; zaradi tega je zaskrbljen nad nedavnimi spremembami zakona o protikorupcijski agenciji, ki gredo v nasprotno smer, in je seznanjen s pritožbo, ki jo je glede ustavnosti te določbe agencija vložila na ustavno sodišče; poziva organe, naj namenijo vso potrebno politično in upravno podporo dejavnostim protikorupcijske agencije, in poudarja, da je treba primere korupcije, o katerih je agencija poročala, hitro preiskati; poziva, naj se sprejmejo spremembe zakona o financiranju političnih strank, da bi se zagotovila popolna preglednost in učinkovit sistem spremljanja financiranja strank; spodbuja organe, naj sprejmejo zakonodajo, ki bo učinkovito ščitila prijavitelje; poudarja, da je vračanje lastnine pomemben korak pri zagotavljanju pravičnosti; poudarja, da je pomembno strogo slediti postopkom, kar bo okrepilo zaupanje družbe v nepristranskost pravosodja;

| 15. | pozdravlja napredek pri reformi javne uprave; poudarja, da bi si morala država bolj prizadevati za vzpostavitev neodvisne javne uprave, in zato poziva, naj se uvede sistem zaposlovanja, ki temelji na zaslugah, ki vključuje profesionalen in pregleden način zaposlovanja ter učinkovito kadrovsko upravljanje, in v zvezi s tem opozarja na škodljivo prakso zaposlovanja uslužbencev mimo zakona o javnih uslužbencih, pogosto na osnovi političnih poznanstev; opozarja na premajhno zastopanost nacionalnih manjšin v javni upravi in na sodiščih ter v podjetjih v državni lasti; opozarja, da je treba zmogljivost uprave na državni in lokalni ravni nenehno krepiti, poziva k nadaljnji krepitvi zmogljivosti in usklajevanju javne uprave na področju vključevanja v EU, ter Komisijo poziva, naj oblastem pri tem še naprej pomaga, hkrati pa se usklajuje z drugimi donatorji; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja napredek pri reformi javne uprave; poudarja, da bi si morala država bolj prizadevati za vzpostavitev neodvisne javne uprave, in zato poziva, naj se uvede sistem zaposlovanja, ki temelji na zaslugah, ki vključuje profesionalen in pregleden način zaposlovanja ter učinkovito kadrovsko upravljanje, in v zvezi s tem opozarja na škodljivo prakso zaposlovanja uslužbencev mimo zakona o javnih uslužbencih, pogosto na osnovi političnih poznanstev; opozarja na premajhno zastopanost nacionalnih manjšin v javni upravi in na sodiščih ter v podjetjih v državni lasti; opozarja, da je treba zmogljivost uprave na državni in lokalni ravni nenehno krepiti, poziva k nadaljnji krepitvi zmogljivosti in usklajevanju javne uprave na področju vključevanja v EU, ter Komisijo poziva, naj oblastem pri tem še naprej pomaga, hkrati pa se usklajuje z drugimi donatorji;

| 16. | pozdravlja napredek pri reformi policije in večjem sodelovanju na policijskem področju s sosednjimi državami; zlasti pozdravlja sporazum o policijskem sodelovanju s Hrvaško, Črno goro ter Bosno in Hercegovino; pozdravlja podpis načrta za sodelovanje z Europolom, da bi se sklenil operativni sporazum s to agencijo Evropske unije za kazenski pregon; poudarja pa, da je treba okrepiti prizadevanja, da bi se zadovoljili izzivi načrta, zlasti na področjih varstva osebnih podatkov in zaupnih podatkov, ki sta ključni za sklenitev sporazuma z Eurojustom ter za sodelovanje z njim; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja napredek pri reformi policije in večjem sodelovanju na policijskem področju s sosednjimi državami; zlasti pozdravlja sporazum o policijskem sodelovanju s Hrvaško, Črno goro ter Bosno in Hercegovino; pozdravlja podpis načrta za sodelovanje z Europolom, da bi se sklenil operativni sporazum s to agencijo Evropske unije za kazenski pregon; poudarja pa, da je treba okrepiti prizadevanja, da bi se zadovoljili izzivi načrta, zlasti na področjih varstva osebnih podatkov in zaupnih podatkov, ki sta ključni za sklenitev sporazuma z Eurojustom ter za sodelovanje z njim;

| 17. | opozarja na primere neprimernega ravnanja policije, vključno s prekoračenjem pooblastil in nasiljem policistov nad državljani, in poziva k dodatnim energičnim prizadevanjem, da se kršitelji kaznujejo; zato pozdravlja sodelovanje policije z neodvisnimi nadzornimi organi in upoštevanje njihovih ugotovitev; meni, da mora imeti nevtralnost policije in drugih organov kazenskega pregona prednost pri obravnavi predstavnikov vseh manjšin ter poziva organe, naj na tem področju izboljšajo usposabljanje za razumevanje problematike na tem področju; pozdravlja prizadevanja za večjo udeležbo žensk v policiji; |
| --- | --- |

17.

opozarja na primere neprimernega ravnanja policije, vključno s prekoračenjem pooblastil in nasiljem policistov nad državljani, in poziva k dodatnim energičnim prizadevanjem, da se kršitelji kaznujejo; zato pozdravlja sodelovanje policije z neodvisnimi nadzornimi organi in upoštevanje njihovih ugotovitev; meni, da mora imeti nevtralnost policije in drugih organov kazenskega pregona prednost pri obravnavi predstavnikov vseh manjšin ter poziva organe, naj na tem področju izboljšajo usposabljanje za razumevanje problematike na tem področju; pozdravlja prizadevanja za večjo udeležbo žensk v policiji;

| 18. | pozdravlja dosedanja prizadevanja, da bi se otresli dediščine dejavnosti varnostnih služb v preteklosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba izvesti nadaljnje reforme v varnostnem sektorju, zlasti lustracijo, ter povečati parlamentarni pregled in nadzor obveščevalnih služb; opozarja organe, da je za regionalno spravo nujno, da se arhivi obveščevalnih služb odprejo javnosti, zlasti zaradi grozodejstev, ki so se zgodila med drugo svetovno vojno in po njej; opozarja, da so pravice posameznikov premalo zaščitene, in poziva k nadaljnjim reformam v tej smeri; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dosedanja prizadevanja, da bi se otresli dediščine dejavnosti varnostnih služb v preteklosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba izvesti nadaljnje reforme v varnostnem sektorju, zlasti lustracijo, ter povečati parlamentarni pregled in nadzor obveščevalnih služb; opozarja organe, da je za regionalno spravo nujno, da se arhivi obveščevalnih služb odprejo javnosti, zlasti zaradi grozodejstev, ki so se zgodila med drugo svetovno vojno in po njej; opozarja, da so pravice posameznikov premalo zaščitene, in poziva k nadaljnjim reformam v tej smeri;

| 19. | pozdravlja izboljšano usklajenost med policijo in tožilstvom, ki prinaša rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu in trgovini z mamili, ki sta skupna izziva za EU in Srbijo; ugotavlja, da je bil z državami Latinske Amerike podpisan memorandum, da bi se bolj učinkovito spopadli s prekomorsko trgovino z mamili; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje notranjih zmogljivosti policije in pravosodja, ob tem pa poudarja, da trgovina z mamili iz Srbije in prek nje ostaja problem za EU; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja izboljšano usklajenost med policijo in tožilstvom, ki prinaša rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu in trgovini z mamili, ki sta skupna izziva za EU in Srbijo; ugotavlja, da je bil z državami Latinske Amerike podpisan memorandum, da bi se bolj učinkovito spopadli s prekomorsko trgovino z mamili; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje notranjih zmogljivosti policije in pravosodja, ob tem pa poudarja, da trgovina z mamili iz Srbije in prek nje ostaja problem za EU;

| 20. | opominja na pomen pravilno delujočega parlamenta kot ključne institucije v demokratičnem sistemu in pozdravlja proceduralne novosti, ki jih prinaša sprejetje novega zakona o narodni skupščini; poziva k takojšnji odpravi protiustavne prakse „praznih mandatov“, ki političnim strankam omogoča nadzor nad delom poslancev; poziva tudi k ustavitvi samovoljnega dodeljevanja sedežev v parlamentu; poziva politične stranke, naj čim prej, vsekakor pa v času sedanjega parlamentarnega obdobja, uvedejo ustrezne predpise v skladu z evropskimi demokratičnimi standardi; pozdravlja sprejetje novega poslovnika parlamenta, poziva k krepitvi nadzora nad dejavnostmi vlade in pozdravlja uradno uvedbo javnih predstavitev v poslovniku v ta namen; odobrava, da so v poslovniku prvič vključene določbe, ki omogočajo nadzor neodvisnih organov, vendar je zaskrbljen zaradi možnosti vmešavanja parlamenta v delo teh organov; poziva k pripravi osnutka novih predpisov v skladu s priporočili beneške komisije, ki določajo pravni okvir za neodvisno delo teh organov; |
| --- | --- |

20.

opominja na pomen pravilno delujočega parlamenta kot ključne institucije v demokratičnem sistemu in pozdravlja proceduralne novosti, ki jih prinaša sprejetje novega zakona o narodni skupščini; poziva k takojšnji odpravi protiustavne prakse „praznih mandatov“, ki političnim strankam omogoča nadzor nad delom poslancev; poziva tudi k ustavitvi samovoljnega dodeljevanja sedežev v parlamentu; poziva politične stranke, naj čim prej, vsekakor pa v času sedanjega parlamentarnega obdobja, uvedejo ustrezne predpise v skladu z evropskimi demokratičnimi standardi; pozdravlja sprejetje novega poslovnika parlamenta, poziva k krepitvi nadzora nad dejavnostmi vlade in pozdravlja uradno uvedbo javnih predstavitev v poslovniku v ta namen; odobrava, da so v poslovniku prvič vključene določbe, ki omogočajo nadzor neodvisnih organov, vendar je zaskrbljen zaradi možnosti vmešavanja parlamenta v delo teh organov; poziva k pripravi osnutka novih predpisov v skladu s priporočili beneške komisije, ki določajo pravni okvir za neodvisno delo teh organov;

| 21. | pozdravlja dosedanja prizadevanja varuha človekovih pravic za zaščito pravic državljanov, kar zadeva pravilno delovanje državnih institucij, vključno z dejavnostmi v podporo pravicam otrok in manjšin, tako na državni kot pokrajinski ravni; poziva državne oblasti, naj olajšajo ta prizadevanja in naj zagotovijo zadostno ukrepanje v skladu s priporočili varuha človekovih pravic; pozdravlja vzpostavitev treh lokalnih uradov varuha človekovih pravic v občinah Preševo, Bujanovac in Medvedja; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dosedanja prizadevanja varuha človekovih pravic za zaščito pravic državljanov, kar zadeva pravilno delovanje državnih institucij, vključno z dejavnostmi v podporo pravicam otrok in manjšin, tako na državni kot pokrajinski ravni; poziva državne oblasti, naj olajšajo ta prizadevanja in naj zagotovijo zadostno ukrepanje v skladu s priporočili varuha človekovih pravic; pozdravlja vzpostavitev treh lokalnih uradov varuha človekovih pravic v občinah Preševo, Bujanovac in Medvedja;

| 22. | opominja, da so močni in neodvisni mediji nadvse pomembni za demokracijo, ter poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev njihove neodvisnosti od političnih pritiskov in drugih vplivov; pozdravlja prizadevanja srbske vlade za vzpostavitev pravnega okvira, ki bi zagotovil svobodo govora, vendar je zaskrbljen zaradi poskusov nadziranja medijev in poseganja vanje; je zaskrbljen nad polemikami, ki so spremljale privatizacijo dnevnika Večernje novosti, in vlado poziva, naj zagotovi enako obravnavo vseh tujih in domačih vlagateljev; obsoja napade in grožnje, usmerjene proti srbskim novinarjem, ter poziva tamkajšnje oblasti, naj jih v celoti raziščejo in storilce privedejo pred sodišče; opozarja na koncentracijo lastništva in nepreglednost v medijih; opozarja na primere objavljanja osebnih podatkov ter poudarja, da novinarji potrebujejo samoregulacijo in morajo spoštovati etični kodeks; ugotavlja, da je raven dostopa do spleta še vedno nizka, priznava pomen spleta za svobodo medijev ter zahteva, naj oblasti naredijo premik naprej na tem področju; |
| --- | --- |

22.

opominja, da so močni in neodvisni mediji nadvse pomembni za demokracijo, ter poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev njihove neodvisnosti od političnih pritiskov in drugih vplivov; pozdravlja prizadevanja srbske vlade za vzpostavitev pravnega okvira, ki bi zagotovil svobodo govora, vendar je zaskrbljen zaradi poskusov nadziranja medijev in poseganja vanje; je zaskrbljen nad polemikami, ki so spremljale privatizacijo dnevnika Večernje novosti, in vlado poziva, naj zagotovi enako obravnavo vseh tujih in domačih vlagateljev; obsoja napade in grožnje, usmerjene proti srbskim novinarjem, ter poziva tamkajšnje oblasti, naj jih v celoti raziščejo in storilce privedejo pred sodišče; opozarja na koncentracijo lastništva in nepreglednost v medijih; opozarja na primere objavljanja osebnih podatkov ter poudarja, da novinarji potrebujejo samoregulacijo in morajo spoštovati etični kodeks; ugotavlja, da je raven dostopa do spleta še vedno nizka, priznava pomen spleta za svobodo medijev ter zahteva, naj oblasti naredijo premik naprej na tem področju;

| 23. | poudarja pomen procesa decentralizacije za boljše delovanje države, saj jo približuje državljanom, hkrati pa je upoštevana njihova pravica do pokrajinske avtonomije in lokalne samouprave; v zvezi s tem pozdravlja sprejetje zakona o nacionalnih manjšinskih svetih, ki ureja pristojnosti in volitve nacionalnih manjšinskih svetov na način, ki je skladen z mednarodnimi standardi; priznava napredek pri izvajanju ustave iz novembra 2006 s sprejetjem statuta in zakona o pristojnostih Vojvodine; poziva k nadaljevanju procesa prenosa oblasti s sprejetjem zakona o javnih prihodkih in zakona o javni lastnini Vojvodine in lokalnih skupnosti, ki bosta Vojvodini omogočila izvajanje oblasti v skladu z novim statutom; dalje poziva k dodatnim političnim prizadevanjem za odziv na težnje po lokalni upravi albanske manjšine v dolini Preševo, za kar je treba hitro zagotoviti ustrezna sredstva, ki se morajo razdeliti po posvetovanju s koordinacijskim organom občin Preševo, Bujanovac in Medvedja; hkrati poudarja, da imajo predstavniki albanske manjšine največjo odgovornost, ter jih poziva, naj se izrečejo proti zagrizeni nacionalistični in secesionistični retoriki, ki je v ostrem nasprotju s temeljnimi evropskimi vrednotami; prav tako poudarja pomen integracije Srbov v te lokalne oblasti; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen procesa decentralizacije za boljše delovanje države, saj jo približuje državljanom, hkrati pa je upoštevana njihova pravica do pokrajinske avtonomije in lokalne samouprave; v zvezi s tem pozdravlja sprejetje zakona o nacionalnih manjšinskih svetih, ki ureja pristojnosti in volitve nacionalnih manjšinskih svetov na način, ki je skladen z mednarodnimi standardi; priznava napredek pri izvajanju ustave iz novembra 2006 s sprejetjem statuta in zakona o pristojnostih Vojvodine; poziva k nadaljevanju procesa prenosa oblasti s sprejetjem zakona o javnih prihodkih in zakona o javni lastnini Vojvodine in lokalnih skupnosti, ki bosta Vojvodini omogočila izvajanje oblasti v skladu z novim statutom; dalje poziva k dodatnim političnim prizadevanjem za odziv na težnje po lokalni upravi albanske manjšine v dolini Preševo, za kar je treba hitro zagotoviti ustrezna sredstva, ki se morajo razdeliti po posvetovanju s koordinacijskim organom občin Preševo, Bujanovac in Medvedja; hkrati poudarja, da imajo predstavniki albanske manjšine največjo odgovornost, ter jih poziva, naj se izrečejo proti zagrizeni nacionalistični in secesionistični retoriki, ki je v ostrem nasprotju s temeljnimi evropskimi vrednotami; prav tako poudarja pomen integracije Srbov v te lokalne oblasti;

| 24. | pozdravlja srbska prizadevanja na področju zaščite manjšin, vendar poudarja, da je treba dostop do informacij in izobrazbe v manjšinskih jezikih izboljšati, zlasti za bošnjaško, bolgarsko, bunjevško in romunsko manjšino; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja srbska prizadevanja na področju zaščite manjšin, vendar poudarja, da je treba dostop do informacij in izobrazbe v manjšinskih jezikih izboljšati, zlasti za bošnjaško, bolgarsko, bunjevško in romunsko manjšino;

| 25. | pozdravlja vzpostavitev večine nacionalnih manjšinskih svetov, kar jim omogoča sprejemanje odločitev na področju izobraževanja, kulture, rabe manjšinskih jezikov in javnih informacij; ugotavlja, da je polno izvajanje pristojnosti teh manjšinskih samoupravnih organov zelo pomembno in da so potrebne ustrezne finančne pomoči, ki jih zagotavlja zakon o svetih narodnih manjšin; je seznanjen s pritožbami nad nepravilnostmi v postopku priprave in zakonskih zahtevah za ustanovitev teh svetov, pa tudi s pritožbami o kršenju zajamčenih pristojnosti narodnih svetov s strani nekaterih ministrstev in lokalnih skupnosti, ter poziva oblasti, naj se nanje odzovejo; izraža skrb v zvezi z ustanavljanjem bošnjaškega narodnega sveta in poziva k hitremu zaključku tega procesa v skladu s predpisi, da se omogoči zakonito zastopstvo Bošnjakov v svetu; je zaskrbljen nad vse večjimi napetostmi v Sandžaku, kot so se med drugim pokazale z nedavnimi nasilnimi incidenti, in odločno poziva k rešitvi političnih sporov z dialogom v okviru demokratičnih ustanov; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja vzpostavitev večine nacionalnih manjšinskih svetov, kar jim omogoča sprejemanje odločitev na področju izobraževanja, kulture, rabe manjšinskih jezikov in javnih informacij; ugotavlja, da je polno izvajanje pristojnosti teh manjšinskih samoupravnih organov zelo pomembno in da so potrebne ustrezne finančne pomoči, ki jih zagotavlja zakon o svetih narodnih manjšin; je seznanjen s pritožbami nad nepravilnostmi v postopku priprave in zakonskih zahtevah za ustanovitev teh svetov, pa tudi s pritožbami o kršenju zajamčenih pristojnosti narodnih svetov s strani nekaterih ministrstev in lokalnih skupnosti, ter poziva oblasti, naj se nanje odzovejo; izraža skrb v zvezi z ustanavljanjem bošnjaškega narodnega sveta in poziva k hitremu zaključku tega procesa v skladu s predpisi, da se omogoči zakonito zastopstvo Bošnjakov v svetu; je zaskrbljen nad vse večjimi napetostmi v Sandžaku, kot so se med drugim pokazale z nedavnimi nasilnimi incidenti, in odločno poziva k rešitvi političnih sporov z dialogom v okviru demokratičnih ustanov;

| 26. | pozdravlja dosežen napredek v zvezi s spodbujanjem enakosti spolov, zlasti sprejetje zakona o enakosti spolov ter sprejetje nacionalnega akcijskega načrta za izboljšanje položaja žensk in spodbujanje enakosti spolov; opozarja pa, da se še vedno čaka na izvajanje teh ukrepov in da so ženske še vedno diskriminirane, zlasti na trgu dela; zato poziva srbske oblasti, naj hitro začnejo v praksi uresničevati novi pravni okvir o enakosti spolov ter se lotijo reševanja širših vprašanj spolne diskriminacije, kot je vse višja stopnja družinskega nasilja v Srbiji; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dosežen napredek v zvezi s spodbujanjem enakosti spolov, zlasti sprejetje zakona o enakosti spolov ter sprejetje nacionalnega akcijskega načrta za izboljšanje položaja žensk in spodbujanje enakosti spolov; opozarja pa, da se še vedno čaka na izvajanje teh ukrepov in da so ženske še vedno diskriminirane, zlasti na trgu dela; zato poziva srbske oblasti, naj hitro začnejo v praksi uresničevati novi pravni okvir o enakosti spolov ter se lotijo reševanja širših vprašanj spolne diskriminacije, kot je vse višja stopnja družinskega nasilja v Srbiji;

| 27. | poziva k nadaljnjim korakom v smeri polnega izvajanja protidiskriminacijske zakonodaje in pozdravlja napredek na tem področju, zlasti imenovanje komisarja za varstvo enakosti, kar je pomemben korak pri zagotavljanju enake obravnave vseh državljanov Srbije; |
| --- | --- |

27.

poziva k nadaljnjim korakom v smeri polnega izvajanja protidiskriminacijske zakonodaje in pozdravlja napredek na tem področju, zlasti imenovanje komisarja za varstvo enakosti, kar je pomemben korak pri zagotavljanju enake obravnave vseh državljanov Srbije;

| 28. | opominja, da sta svoboda izražanja in zbiranja temeljni evropski vrednoti in z veseljem ugotavlja, da je 10. oktobra 2010 v Beogradu potekala gejevska parada ponosa; ta dogodek dojema kot ključen korak k vzpostavitvi odprte, tolerantne in raznolike družbe ter kot zavezo vlade, da bo branila standarde EU o toleranci in zaščitila ranljive manjšine v družbi; je zadovoljen z zadostnimi varnostnimi ukrepi za zaščito udeležencev parade; |
| --- | --- |

28.

opominja, da sta svoboda izražanja in zbiranja temeljni evropski vrednoti in z veseljem ugotavlja, da je 10. oktobra 2010 v Beogradu potekala gejevska parada ponosa; ta dogodek dojema kot ključen korak k vzpostavitvi odprte, tolerantne in raznolike družbe ter kot zavezo vlade, da bo branila standarde EU o toleranci in zaščitila ranljive manjšine v družbi; je zadovoljen z zadostnimi varnostnimi ukrepi za zaščito udeležencev parade;

| 29. | vendar graja nasilne izgrede, ki so spremljali parado in v katerih je bilo veliko poškodovanih, večinoma policistov; opozarja, da so imeli vpleteni skrajneži posredno podporo nekaterih strank in verskih voditeljev; poziva srbske oblasti, naj zagotovijo pravno državo, tako da sodno preganjajo krivce za nasilje, ki je skazilo parado, ter dejansko prepovejo ekstremistične organizacije, katerim pripadajo; ugotavlja, da so bile te organizacije že odgovorne za hudo nasilje v preteklosti, zlasti 17. februarja 2008 in ob številnih športnih dogodkih; v zvezi s tem ugotavlja, da številni tovrstni primeri čakajo na razsodbo ustavnega sodišča; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za učinkovit boj proti vsem vrstam ekstremizma in radikalizma v družbi; |
| --- | --- |

29.

vendar graja nasilne izgrede, ki so spremljali parado in v katerih je bilo veliko poškodovanih, večinoma policistov; opozarja, da so imeli vpleteni skrajneži posredno podporo nekaterih strank in verskih voditeljev; poziva srbske oblasti, naj zagotovijo pravno državo, tako da sodno preganjajo krivce za nasilje, ki je skazilo parado, ter dejansko prepovejo ekstremistične organizacije, katerim pripadajo; ugotavlja, da so bile te organizacije že odgovorne za hudo nasilje v preteklosti, zlasti 17. februarja 2008 in ob številnih športnih dogodkih; v zvezi s tem ugotavlja, da številni tovrstni primeri čakajo na razsodbo ustavnega sodišča; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za učinkovit boj proti vsem vrstam ekstremizma in radikalizma v družbi;

| 30. | poudarja, da številni Romi še vedno živijo v skrajni revščini, kar ima izrazito negativni vpliv na življenjske možnosti mladih Romov; poleg tega poudarja, da so diskriminirani na trgu dela, saj jih ima le 5 % stalno službo; poziva oblasti, naj nujno ukrepajo za izboljšanje njihovega položaja, tako da vsem priskrbijo osebne izkaznice, ter naj izboljšajo njihov dostop do ustreznih stanovanj, trga dela, izobrazbe in zdravstvenega varstva; opozarja na še vedno prisotno diskriminacijo ter nedavno nasilje nad Romi in prisilno preselitev Romov, ki so jo izvedle srbske oblasti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da številni Romi še vedno živijo v skrajni revščini, kar ima izrazito negativni vpliv na življenjske možnosti mladih Romov; poleg tega poudarja, da so diskriminirani na trgu dela, saj jih ima le 5 % stalno službo; poziva oblasti, naj nujno ukrepajo za izboljšanje njihovega položaja, tako da vsem priskrbijo osebne izkaznice, ter naj izboljšajo njihov dostop do ustreznih stanovanj, trga dela, izobrazbe in zdravstvenega varstva; opozarja na še vedno prisotno diskriminacijo ter nedavno nasilje nad Romi in prisilno preselitev Romov, ki so jo izvedle srbske oblasti;

| 31. | poudarja, da je Srbija država z najvišjim številom beguncev in notranje razseljenih oseb v Evropi; opozarja na njihov težek položaj v zvezi z nastanitvijo in revščino ter poziva srbske oblasti, naj revidirajo nacionalno strategijo za begunce; pozdravlja srbske pobude za oživitev regionalnega procesa za trajno rešitev begunske problematike ter poziva podpisnice sarajevske deklaracije, naj dosežejo večji napredek na tem področju; v zvezi s tem izpostavlja skupno zavezanost srbskega in hrvaškega predsednika preiskovanju usode pogrešanih oseb in iskanju rešitev za vprašanja beguncev in vračanja; poziva Komisijo, naj uporabi svoj politični vpliv na kandidatko za članstvo v EU in morebitne druge kandidatke v regiji, da bi zagotovila odpravo ovir, ki preprečujejo vračanje beguncev; poleg tega opozarja, da je v skladu s sporazumi z državami EU o ponovnem sprejetju predvidena vrnitev do 150 000 oseb ter da bodo za njihovo uspešno ponovno vključitev potrebne temeljite priprave, zlasti lokalnih oblasti; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije civilne družbe pri tem procesu; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je Srbija država z najvišjim številom beguncev in notranje razseljenih oseb v Evropi; opozarja na njihov težek položaj v zvezi z nastanitvijo in revščino ter poziva srbske oblasti, naj revidirajo nacionalno strategijo za begunce; pozdravlja srbske pobude za oživitev regionalnega procesa za trajno rešitev begunske problematike ter poziva podpisnice sarajevske deklaracije, naj dosežejo večji napredek na tem področju; v zvezi s tem izpostavlja skupno zavezanost srbskega in hrvaškega predsednika preiskovanju usode pogrešanih oseb in iskanju rešitev za vprašanja beguncev in vračanja; poziva Komisijo, naj uporabi svoj politični vpliv na kandidatko za članstvo v EU in morebitne druge kandidatke v regiji, da bi zagotovila odpravo ovir, ki preprečujejo vračanje beguncev; poleg tega opozarja, da je v skladu s sporazumi z državami EU o ponovnem sprejetju predvidena vrnitev do 150 000 oseb ter da bodo za njihovo uspešno ponovno vključitev potrebne temeljite priprave, zlasti lokalnih oblasti; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije civilne družbe pri tem procesu;

| 32. | pozdravlja reforme v vojaškem sektorju, zlasti profesionalizacijo srbske vojske, ki je začela veljati 1. januarja 2011, kar je pomemben korak v smeri posodobitve vojske in nadaljnje krepitve civilnega nadzora vojske; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja reforme v vojaškem sektorju, zlasti profesionalizacijo srbske vojske, ki je začela veljati 1. januarja 2011, kar je pomemben korak v smeri posodobitve vojske in nadaljnje krepitve civilnega nadzora vojske;

| 33. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima civilna družba pri določanju prednostnih politik; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe; poudarja tudi ključno vlogo predstavnikov civilne družbe in njihovega prispevka h krepitvi regionalnega sodelovanja pri socialnih in političnih vidikih; pozdravlja, da je novi zakon o združevanju, ki je bil sprejet leta 2009, jasno opredelil pravni status nevladnih organizacij ter da je bil dosežen napredek v sodelovanju med srbskimi upravnimi organi in civilno družbo; priznava prizadevanja vlade za posvetovanje s civilno družbo; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za formalizacijo in povečanje udeležbe predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik in pri spremljanju dejavnosti oblasti; poudarja, da je treba podpreti in zaščititi zagovornike človekovih pravic, zlasti aktiviste lezbičnih, gejevskih, biseksualnih in transseksualnih gibanj, ljudi, ki se ukvarjajo s preiskovanjem vojnih zločinov, ter ljudi, ki se zavzemajo za boljše odnose med Srbijo in Kosovom; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima civilna družba pri določanju prednostnih politik; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe; poudarja tudi ključno vlogo predstavnikov civilne družbe in njihovega prispevka h krepitvi regionalnega sodelovanja pri socialnih in političnih vidikih; pozdravlja, da je novi zakon o združevanju, ki je bil sprejet leta 2009, jasno opredelil pravni status nevladnih organizacij ter da je bil dosežen napredek v sodelovanju med srbskimi upravnimi organi in civilno družbo; priznava prizadevanja vlade za posvetovanje s civilno družbo; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za formalizacijo in povečanje udeležbe predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik in pri spremljanju dejavnosti oblasti; poudarja, da je treba podpreti in zaščititi zagovornike človekovih pravic, zlasti aktiviste lezbičnih, gejevskih, biseksualnih in transseksualnih gibanj, ljudi, ki se ukvarjajo s preiskovanjem vojnih zločinov, ter ljudi, ki se zavzemajo za boljše odnose med Srbijo in Kosovom;

| 34. | v zvezi s tem izraža podporo pobudi o Regionalni komisiji za iskanje in razkrivanje resnice o vojnih zločinih in drugih resnih kršitvah človekovih pravic v nekdanji Jugoslaviji (RECOM), katere namen je premik naprej v procesu ozaveščanja in sprave na Zahodnem Balkanu, ter poziva srbske oblasti in oblasti drugih zadevnih držav, naj jo podprejo; |
| --- | --- |

34.

v zvezi s tem izraža podporo pobudi o Regionalni komisiji za iskanje in razkrivanje resnice o vojnih zločinih in drugih resnih kršitvah človekovih pravic v nekdanji Jugoslaviji (RECOM), katere namen je premik naprej v procesu ozaveščanja in sprave na Zahodnem Balkanu, ter poziva srbske oblasti in oblasti drugih zadevnih držav, naj jo podprejo;

| 35. | poudarja, da je izobraževalni sistem nadvse pomemben za srbsko mladino in za prihodnje gospodarske obete; poudarja, da je sodoben izobraževalni sistem z visokimi standardi, ki proizvaja generacije visokokvalificiranih delavcev, eden osrednjih pogojev za družbeni in gospodarski razvoj; obžaluje visoko brezposelnost v državi, zlasti med mladimi, in nizek delež univerzitetnih diplomirancev; poziva oblasti, naj v celoti izvajajo določbe bolonjskega procesa in srbski izobraževalni sistem uskladijo z evropskimi standardi; pozdravlja napredek na področju znanosti in raziskav, vendar poudarja, da je treba storiti še več, če se želi Srbija pridružiti evropskemu raziskovalnemu prostoru; poleg tega poziva oblasti, naj povečajo naložbe v nacionalne raziskovalne zmogljivosti, da bi preprečili zaostajanje srbskih raziskovalnih standardov in zmogljivosti za evropskimi; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je izobraževalni sistem nadvse pomemben za srbsko mladino in za prihodnje gospodarske obete; poudarja, da je sodoben izobraževalni sistem z visokimi standardi, ki proizvaja generacije visokokvalificiranih delavcev, eden osrednjih pogojev za družbeni in gospodarski razvoj; obžaluje visoko brezposelnost v državi, zlasti med mladimi, in nizek delež univerzitetnih diplomirancev; poziva oblasti, naj v celoti izvajajo določbe bolonjskega procesa in srbski izobraževalni sistem uskladijo z evropskimi standardi; pozdravlja napredek na področju znanosti in raziskav, vendar poudarja, da je treba storiti še več, če se želi Srbija pridružiti evropskemu raziskovalnemu prostoru; poleg tega poziva oblasti, naj povečajo naložbe v nacionalne raziskovalne zmogljivosti, da bi preprečili zaostajanje srbskih raziskovalnih standardov in zmogljivosti za evropskimi;

| 36. | priznava razširjeno splošno kolektivno pogodbo, ki jo je novembra 2008 podpisala srbska vlada s sindikati in združenjem delodajalcev spodbuja srbsko vlado, naj odpravi sedanjo zamrznitev pogodbe; poudarja, da so sindikati kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejeni, ter poziva Srbijo, naj dodatno izboljša pravice delavcev in sindikatov; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; priznava, da se socialni in ekonomski svet sestaja pogosteje in da vsi specializirani organi delujejo, vendar je zaskrbljen, ker je njegova zmogljivost še vedno šibka; poziva k nadaljnjim korakom za okrepitev ekonomskega in socialnega sveta, ki bi zagotovili, da bo imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje; |
| --- | --- |

36.

priznava razširjeno splošno kolektivno pogodbo, ki jo je novembra 2008 podpisala srbska vlada s sindikati in združenjem delodajalcev spodbuja srbsko vlado, naj odpravi sedanjo zamrznitev pogodbe; poudarja, da so sindikati kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejeni, ter poziva Srbijo, naj dodatno izboljša pravice delavcev in sindikatov; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; priznava, da se socialni in ekonomski svet sestaja pogosteje in da vsi specializirani organi delujejo, vendar je zaskrbljen, ker je njegova zmogljivost še vedno šibka; poziva k nadaljnjim korakom za okrepitev ekonomskega in socialnega sveta, ki bi zagotovili, da bo imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje;

| 37. | opozarja na težke razmere v sistemu izvrševanja zaporne kazni in poziva k ukrepom za odpravo prenatrpanosti zaporov, izboljšanje izredno slabih pogojev v zaporih in zagotovitev ustreznih programov prevzgoje in usposabljanja za zapornike; |
| --- | --- |

37.

opozarja na težke razmere v sistemu izvrševanja zaporne kazni in poziva k ukrepom za odpravo prenatrpanosti zaporov, izboljšanje izredno slabih pogojev v zaporih in zagotovitev ustreznih programov prevzgoje in usposabljanja za zapornike;

| 38. | opozarja na škodljive posledice finančne krize v državi; je seznanjen z nedavno revizijo „stand-by“ sporazuma z Mednarodnim denarnim skladom zaradi pozitivne ocene makroekonomske politike države ter pozdravlja vzpostavitev okvira za naložbe v Zahodni Balkan, katerega cilj je napredek pri integraciji in gospodarskem oživljanju regije, saj namenja posojila za prednostne infrastrukturne projekte; poziva k razširitvi tega okvira, tako da bo vključeval podporo malim in srednjim podjetjem, ter poziva Srbijo, naj izkoristi te nove finančne vire, pa tudi priložnosti instrumenta predpristopne pomoči (IPA), med drugim z namenom učinkoviteje zaščititi ranljive družbene skupine pred posledicami krize; |
| --- | --- |

38.

opozarja na škodljive posledice finančne krize v državi; je seznanjen z nedavno revizijo „stand-by“ sporazuma z Mednarodnim denarnim skladom zaradi pozitivne ocene makroekonomske politike države ter pozdravlja vzpostavitev okvira za naložbe v Zahodni Balkan, katerega cilj je napredek pri integraciji in gospodarskem oživljanju regije, saj namenja posojila za prednostne infrastrukturne projekte; poziva k razširitvi tega okvira, tako da bo vključeval podporo malim in srednjim podjetjem, ter poziva Srbijo, naj izkoristi te nove finančne vire, pa tudi priložnosti instrumenta predpristopne pomoči (IPA), med drugim z namenom učinkoviteje zaščititi ranljive družbene skupine pred posledicami krize;

| 39. | opozarja, da monopoli močno ovirajo razvoj v celoti delujočega tržnega gospodarstva; zato poziva vlado, naj dejavno ukrepa za zagotovitev, da bo z odpravo monopolov izvajala učinkovito konkurenčno politiko; poudarja, da so ovire za vstop malih in srednjih podjetij v gospodarstvo še vedno večje, kot bi bilo zaželeno; pozdravlja vzpostavitev tržnih regulatorjev na različnih področjih in pričakuje od oblasti, da bodo zagotovile neodvisnost teh organov, da bi preprečile njihovo „zajetje“; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da monopoli močno ovirajo razvoj v celoti delujočega tržnega gospodarstva; zato poziva vlado, naj dejavno ukrepa za zagotovitev, da bo z odpravo monopolov izvajala učinkovito konkurenčno politiko; poudarja, da so ovire za vstop malih in srednjih podjetij v gospodarstvo še vedno večje, kot bi bilo zaželeno; pozdravlja vzpostavitev tržnih regulatorjev na različnih področjih in pričakuje od oblasti, da bodo zagotovile neodvisnost teh organov, da bi preprečile njihovo „zajetje“;

| 40. | poleg tega ugotavlja, da so potrebne nadaljnje izboljšave državnega vodenja nacionalne in ekonomske statistike, ter poziva oblasti, naj ga nadgradijo; |
| --- | --- |

40.

poleg tega ugotavlja, da so potrebne nadaljnje izboljšave državnega vodenja nacionalne in ekonomske statistike, ter poziva oblasti, naj ga nadgradijo;

| 41. | poziva srbske oblasti in politična gibanja, naj se odločneje zavzamejo za politike zaposlovanja in socialno kohezijo ter vzpostavijo razmere, ki bodo ugodne za razvoj demokracije, pravne države, svobodnega tržnega gospodarstva in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

41.

poziva srbske oblasti in politična gibanja, naj se odločneje zavzamejo za politike zaposlovanja in socialno kohezijo ter vzpostavijo razmere, ki bodo ugodne za razvoj demokracije, pravne države, svobodnega tržnega gospodarstva in spoštovanja človekovih pravic;

| 42. | poziva k dodatnim prizadevanjem za razvoj trajne mreže javnega prevoza, tako v Srbiji kot na celem Zahodnem Balkanu, ter za izboljšanje cestne infrastrukture, vključno s hitrim dokončanjem desetega koridorja, in nič manj tudi železniškega in notranjega vodnega prometa; poudarja pomen integriranega sistema prevoza za gospodarski razvoj srbskih regij in povečanje stopnje regionalne trgovine; se zlasti zanima za razvoj strategije za Podonavje, da bi izboljšali povezave in komunikacijske sisteme (ker zajema zlasti promet, energetska vprašanja in informacijsko družbo), obvarovali okolje, preprečili tveganje naravnih nesreč in okrepili socialno-ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

42.

poziva k dodatnim prizadevanjem za razvoj trajne mreže javnega prevoza, tako v Srbiji kot na celem Zahodnem Balkanu, ter za izboljšanje cestne infrastrukture, vključno s hitrim dokončanjem desetega koridorja, in nič manj tudi železniškega in notranjega vodnega prometa; poudarja pomen integriranega sistema prevoza za gospodarski razvoj srbskih regij in povečanje stopnje regionalne trgovine; se zlasti zanima za razvoj strategije za Podonavje, da bi izboljšali povezave in komunikacijske sisteme (ker zajema zlasti promet, energetska vprašanja in informacijsko družbo), obvarovali okolje, preprečili tveganje naravnih nesreč in okrepili socialno-ekonomski razvoj;

| 43. | v zvezi s tem obžaluje slabo stanje javnega prometa, zlasti kar zadeva železnice; poziva srbsko vlado, naj v celoti izkoristi sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč, da bi razvila, nadgradila in posodobila železniško omrežje ter izboljšala medsebojne povezave s sosednjimi državami za potnike in tovor; |
| --- | --- |

43.

v zvezi s tem obžaluje slabo stanje javnega prometa, zlasti kar zadeva železnice; poziva srbsko vlado, naj v celoti izkoristi sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč, da bi razvila, nadgradila in posodobila železniško omrežje ter izboljšala medsebojne povezave s sosednjimi državami za potnike in tovor;

| 44. | izraža pohvalo dobremu napredku Srbije na področju okolja; se vseeno zavzema za okrepitev prizadevanj na področju obnovljive energije in energetske učinkovitosti, saj ugotavlja, da je treba glavne člene evropske zakonodaje o obnovljivih virih energije še prenesti ter da je treba še sprejeti zakonodajni okvir za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

44.

izraža pohvalo dobremu napredku Srbije na področju okolja; se vseeno zavzema za okrepitev prizadevanj na področju obnovljive energije in energetske učinkovitosti, saj ugotavlja, da je treba glavne člene evropske zakonodaje o obnovljivih virih energije še prenesti ter da je treba še sprejeti zakonodajni okvir za energetsko učinkovitost;

| 45. | pozdravlja pravilnik, ki ga je sprejela agencija za kemikalije in ki omejuje ali prepoveduje proizvodnjo kemikalij, ki so škodljive za zdravje ljudi in okolje, ter ki je industrijo kemikalij približal predpisom EU; obžaluje pa, da se zavlačuje z izvajanjem nekaterih določb, ki zahtevajo napredno tehnologijo in s tem povezane naložbe, saj naj bi to po navedbah predstavnikov industrije vodilo v finančne izgube in motnje v poslovanju te industrije v Srbiji; poziva k hitremu in polnemu izvajanju zelenega zakonodajnega paketa iz leta 2009; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja pravilnik, ki ga je sprejela agencija za kemikalije in ki omejuje ali prepoveduje proizvodnjo kemikalij, ki so škodljive za zdravje ljudi in okolje, ter ki je industrijo kemikalij približal predpisom EU; obžaluje pa, da se zavlačuje z izvajanjem nekaterih določb, ki zahtevajo napredno tehnologijo in s tem povezane naložbe, saj naj bi to po navedbah predstavnikov industrije vodilo v finančne izgube in motnje v poslovanju te industrije v Srbiji; poziva k hitremu in polnemu izvajanju zelenega zakonodajnega paketa iz leta 2009;

| 46. | pozdravlja sporazuma s Črno Goro in Hrvaško o izročanju državljanov teh držav, ki so osumljeni sodelovanja v organiziranem kriminalu ter napovedane pogovore o določitvi meje med Srbijo in Hrvaško; spodbuja srbsko vlado, naj podobne sporazume sklene tudi z drugimi sosedami, ter pozdravlja premik, ki sta ga naredili Srbija in Črna Gora v tej smeri; spodbuja Srbijo, naj nadaljuje izmenjavo obveščevalnih podatkov in dokazov s sosednjimi državami o čezmejnih kriminalnih omrežjih, zlasti tistih, ki so vpletena v trgovino z mamili, da bi se učinkovito spopadli z mednarodnim organiziranim kriminalom na Balkanu; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sporazuma s Črno Goro in Hrvaško o izročanju državljanov teh držav, ki so osumljeni sodelovanja v organiziranem kriminalu ter napovedane pogovore o določitvi meje med Srbijo in Hrvaško; spodbuja srbsko vlado, naj podobne sporazume sklene tudi z drugimi sosedami, ter pozdravlja premik, ki sta ga naredili Srbija in Črna Gora v tej smeri; spodbuja Srbijo, naj nadaljuje izmenjavo obveščevalnih podatkov in dokazov s sosednjimi državami o čezmejnih kriminalnih omrežjih, zlasti tistih, ki so vpletena v trgovino z mamili, da bi se učinkovito spopadli z mednarodnim organiziranim kriminalom na Balkanu;

| 47. | poudarja pomembno vlogo Srbije za stabilnost celotnega zahodnega Balkana ter zlasti za stabilnost in kohezijo Bosne in Hercegovine; v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj dejavno podprejo vse potrebne ustavne spremembe, ki bi državnim institucijam Bosne in Hercegovine omogočile izvedbo zahtevnih reform v procesu evropske integracije; poziva Beograd, naj še posebej podpre konsolidacijo, integracijo in krepitev državnih institucij Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomembno vlogo Srbije za stabilnost celotnega zahodnega Balkana ter zlasti za stabilnost in kohezijo Bosne in Hercegovine; v zvezi s tem poziva srbske oblasti, naj dejavno podprejo vse potrebne ustavne spremembe, ki bi državnim institucijam Bosne in Hercegovine omogočile izvedbo zahtevnih reform v procesu evropske integracije; poziva Beograd, naj še posebej podpre konsolidacijo, integracijo in krepitev državnih institucij Bosne in Hercegovine;

| 48. | poziva srbske oblasti, naj nadaljujejo približevanje okoljski zakonodaji in standardom EU ter izvajajo in izvršujejo sprejeto zakonodajo; |
| --- | --- |

48.

poziva srbske oblasti, naj nadaljujejo približevanje okoljski zakonodaji in standardom EU ter izvajajo in izvršujejo sprejeto zakonodajo;

| 49. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

49.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije.

---

(1)  A/RES/64/298.

(2)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(3)  SEC(2010)1330.

(4)  COM(2010)0660.

(5)  UL L 334, 19.12.2007, str. 46.

(6)  UL L 336, 18.12.2009, str. 1.

(7)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 626.

(8)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 47.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/35

---

Sreda, 19. januar 2011Evropska pobuda o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah

P7_TA(2011)0016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (2010/2084(INI))

2012/C 136 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta v zvezi z ukrepi za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, prek skupnega načrtovanja raziskovalnih dejavnosti in sklepov Sveta o strategijah javnega zdravja za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, povezanih s starostjo, in zlasti Alzheimerjevi bolezni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta v zvezi z ukrepi za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, prek skupnega načrtovanja raziskovalnih dejavnosti in sklepov Sveta o strategijah javnega zdravja za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, povezanih s starostjo, in zlasti Alzheimerjevi bolezni,

| — | ob upoštevanju ugotovitev neprofitne organizacije Alzheimer Europe v okviru projekta EU EuroCoDe (Evropsko sodelovanje v boju proti demenci) (2006/2008), ki ga je financiral GD SANCO, in svetovnega poročila o Alzheimerjevi bolezni 2010, ki ga je 21. septembra 2010 na svetovni dan te bolezni objavilo mednarodno združenje Alzheimer's Disease International (ADI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev neprofitne organizacije Alzheimer Europe v okviru projekta EU EuroCoDe (Evropsko sodelovanje v boju proti demenci) (2006/2008), ki ga je financiral GD SANCO, in svetovnega poročila o Alzheimerjevi bolezni 2010, ki ga je 21. septembra 2010 na svetovni dan te bolezni objavilo mednarodno združenje Alzheimer's Disease International (ADI),

| — | ob upoštevanju rezultatov evropskega projekta EuroCoDe (evropsko sodelovanje v boju proti demenci) organizacije Alzheimer Europe, ki ga financira Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov evropskega projekta EuroCoDe (evropsko sodelovanje v boju proti demenci) organizacije Alzheimer Europe, ki ga financira Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (KOM(2009)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah (KOM(2009)0380),

| — | ob upoštevanju strateškega cilja EU v zvezi s spodbujanjem dobrega zdravja v starajoči se Evropi na podlagi bele knjige Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“, v katerem je poudarjena potreba po pospešenih raziskavah za paliativno nego in boljše poznavanje nevrodegenerativnih bolezni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega cilja EU v zvezi s spodbujanjem dobrega zdravja v starajoči se Evropi na podlagi bele knjige Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013“, v katerem je poudarjena potreba po pospešenih raziskavah za paliativno nego in boljše poznavanje nevrodegenerativnih bolezni,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o dolgoročni oskrbi starejših (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o dolgoročni oskrbi starejših (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0366/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0366/2010),

| A. | ker bo po ocenah leta 2010 na svetu 35,6 milijonov oseb z različnimi oblikami demence, to število pa se bo po ocenah vsakih 20 let podvojilo in bi lahko leta 2030 znašalo 65,7 milijonov (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010), ker je število obolelih za Alzheimerjevo boleznijo podcenjeno zaradi težav pri zgodnjem diagnosticiranju, |
| --- | --- |

A.

ker bo po ocenah leta 2010 na svetu 35,6 milijonov oseb z različnimi oblikami demence, to število pa se bo po ocenah vsakih 20 let podvojilo in bi lahko leta 2030 znašalo 65,7 milijonov (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010), ker je število obolelih za Alzheimerjevo boleznijo podcenjeno zaradi težav pri zgodnjem diagnosticiranju,

| B. | ker naj bi bilo po ocenah v Evropi približno 9,9 milijona bolnikov z demenco, med njimi velika večina z Alzheimerjevo boleznijo (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010); ker lahko nevrodegenerativne bolezni prizadenejo ljudi vseh starosti, vendar so eden najpomembnejših vzrokov za invalidnost in odvisnost starejših oseb in ker naj bi se v skladu s predvidevanji število obolelih s temi boleznimi do leta 2020 izrazito povečalo zaradi pričakovanega podaljšanja življenjske dobe in pomanjkanja družabnega življenja med upokojenci; ker se število obolelih oseb skoraj potroji, če upoštevamo število neformalnih negovalcev oseb z demenco, |
| --- | --- |

B.

ker naj bi bilo po ocenah v Evropi približno 9,9 milijona bolnikov z demenco, med njimi velika večina z Alzheimerjevo boleznijo (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010); ker lahko nevrodegenerativne bolezni prizadenejo ljudi vseh starosti, vendar so eden najpomembnejših vzrokov za invalidnost in odvisnost starejših oseb in ker naj bi se v skladu s predvidevanji število obolelih s temi boleznimi do leta 2020 izrazito povečalo zaradi pričakovanega podaljšanja življenjske dobe in pomanjkanja družabnega življenja med upokojenci; ker se število obolelih oseb skoraj potroji, če upoštevamo število neformalnih negovalcev oseb z demenco,

| C. | ker je glede na svetovno poročilo o Alzheimerjevi bolezni 2009 delež ljudi z demenco v Evropi večji od 28 %, kar Evropo uvršča na drugo mesto za Azijo (s 35 %), medtem ko ima med vsemi svetovnimi regijami zahodna Evropa največji delež obolelih (19 %), |
| --- | --- |

C.

ker je glede na svetovno poročilo o Alzheimerjevi bolezni 2009 delež ljudi z demenco v Evropi večji od 28 %, kar Evropo uvršča na drugo mesto za Azijo (s 35 %), medtem ko ima med vsemi svetovnimi regijami zahodna Evropa največji delež obolelih (19 %),

| D. | ker se prebivalstvo v Evropi dejansko stara, pri čemer so osebe, starejše od 80 let, najhitreje rastoča skupina v večini evropskih držav; ker se delež delovno aktivnega prebivalstva v primerjavi z upokojenim prebivalstvom manjša in ker bo demenca po pričakovanjih eden od glavnih izzivov za vzdržnost nacionalnih socialnovarstvenih in zdravstvenih sistemov, vključno z neformalno in dolgoročno nego v naslednjih desetletjih, |
| --- | --- |

D.

ker se prebivalstvo v Evropi dejansko stara, pri čemer so osebe, starejše od 80 let, najhitreje rastoča skupina v večini evropskih držav; ker se delež delovno aktivnega prebivalstva v primerjavi z upokojenim prebivalstvom manjša in ker bo demenca po pričakovanjih eden od glavnih izzivov za vzdržnost nacionalnih socialnovarstvenih in zdravstvenih sistemov, vključno z neformalno in dolgoročno nego v naslednjih desetletjih,

| E. | ker naj bi po nekaterih ocenah (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010) skupni neposredni stroški storitev zdravstvenega in socialnega varstva v zvezi z Alzheimerjevo boleznijo v Evropi znašali 135,04 milijarde USD, |
| --- | --- |

E.

ker naj bi po nekaterih ocenah (poročilo mednarodnega združenja Alzheimer’s Disease international za leto 2010) skupni neposredni stroški storitev zdravstvenega in socialnega varstva v zvezi z Alzheimerjevo boleznijo v Evropi znašali 135,04 milijarde USD,

| F. | ker lahko zgodnje postavljanje diagnoze pomaga obvladovati zdravstvene stroške v Evropi, |
| --- | --- |

F.

ker lahko zgodnje postavljanje diagnoze pomaga obvladovati zdravstvene stroške v Evropi,

| G. | ker Evropska unija trenutno nima na voljo dovolj natančnih statističnih podatkov o demencah in zlasti nevrodegenerativnih boleznih in ker so v ocenah različnih raziskav do trikratne razlike; ker je zato nujno opraviti evropske epidemiološke raziskave na podlagi skupnih in natančnih kazalnikov, |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija trenutno nima na voljo dovolj natančnih statističnih podatkov o demencah in zlasti nevrodegenerativnih boleznih in ker so v ocenah različnih raziskav do trikratne razlike; ker je zato nujno opraviti evropske epidemiološke raziskave na podlagi skupnih in natančnih kazalnikov,

| H. | ker so posledice demence socialne in ekonomske ter vplivajo na vse zdravstvene sisteme v državah članicah, |
| --- | --- |

H.

ker so posledice demence socialne in ekonomske ter vplivajo na vse zdravstvene sisteme v državah članicah,

| I. | ker je za predvidevanje ekonomskega in socialnega vpliva Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence nujno vlagati v znanstvene raziskave in učinkovite pristope k sistemom oskrbe, |
| --- | --- |

I.

ker je za predvidevanje ekonomskega in socialnega vpliva Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence nujno vlagati v znanstvene raziskave in učinkovite pristope k sistemom oskrbe,

| J. | ker si za raziskave na tem področju večinoma prizadevajo države članice, medtem ko je raven meddržavnega usklajevanja razmeroma nizka, kar vodi v razdrobljenost in omejeno izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami, in ker raziskave Alzheimerjeve bolezni zaostajajo za raziskavami drugih pomembnih bolezni v Evropi, |
| --- | --- |

J.

ker si za raziskave na tem področju večinoma prizadevajo države članice, medtem ko je raven meddržavnega usklajevanja razmeroma nizka, kar vodi v razdrobljenost in omejeno izmenjavo znanja in najboljše prakse med državami članicami, in ker raziskave Alzheimerjeve bolezni zaostajajo za raziskavami drugih pomembnih bolezni v Evropi,

| K. | ker najnovejše ugotovitve neprofitne organizacije Alzheimer Europe kažejo, da je število obolelih v EU večje od števila diagnosticiranih oseb ter da obstajajo številne razlike med državami članicami pri preprečevanju, dostopu do zdravljenja in zagotavljanju ustreznih storitev, |
| --- | --- |

K.

ker najnovejše ugotovitve neprofitne organizacije Alzheimer Europe kažejo, da je število obolelih v EU večje od števila diagnosticiranih oseb ter da obstajajo številne razlike med državami članicami pri preprečevanju, dostopu do zdravljenja in zagotavljanju ustreznih storitev,

| L. | ker sedanje raziskave kažejo, da bi bila lahko prehrana bistveni vzročni dejavnik pri razvoju Alzheimerjeve bolezni in bi zato moralo biti preprečevanje demence s prilagodljivimi posegi prednostna naloga in bi bilo treba pozornost zlasti nameniti dejavnikom, kot so zdrava prehrana, spodbujanje fizične in umske aktivnosti ter nadzoru nad dejavniki tveganja za srčno-žilne bolezni, kot so sladkorna bolezen, visoka raven holesterola, visok krvni tlak in kajenje, |
| --- | --- |

L.

ker sedanje raziskave kažejo, da bi bila lahko prehrana bistveni vzročni dejavnik pri razvoju Alzheimerjeve bolezni in bi zato moralo biti preprečevanje demence s prilagodljivimi posegi prednostna naloga in bi bilo treba pozornost zlasti nameniti dejavnikom, kot so zdrava prehrana, spodbujanje fizične in umske aktivnosti ter nadzoru nad dejavniki tveganja za srčno-žilne bolezni, kot so sladkorna bolezen, visoka raven holesterola, visok krvni tlak in kajenje,

| M. | ker se vse bolj zavedamo vpliva nevrodegenerativnih bolezni na prebivalstvo v Evropi, ki je tako velik, da te težave ne more rešiti nobena država članica sama; ker je zato za države članice in EU nujno, da okrepijo sodelovanje in usklajevanje na področju inovativnih in večdisciplinarnih kliničnih raziskav vzrokov, preprečevanja in zdravljenja Alzheimerjeve bolezni in izmenjave informacij ter da znatno povečajo finančna sredstva v ta sektor, da bi se zoperstavile nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, ki so postale eden od glavnih izzivov za evropsko družbo, |
| --- | --- |

M.

ker se vse bolj zavedamo vpliva nevrodegenerativnih bolezni na prebivalstvo v Evropi, ki je tako velik, da te težave ne more rešiti nobena država članica sama; ker je zato za države članice in EU nujno, da okrepijo sodelovanje in usklajevanje na področju inovativnih in večdisciplinarnih kliničnih raziskav vzrokov, preprečevanja in zdravljenja Alzheimerjeve bolezni in izmenjave informacij ter da znatno povečajo finančna sredstva v ta sektor, da bi se zoperstavile nevrodegenerativnim boleznim, zlasti Alzheimerjevi bolezni, ki so postale eden od glavnih izzivov za evropsko družbo,

| N. | ker namen te evropske pobude ni zamenjati že obstoječe nacionalne načrte za boj proti Alzheimerjevi bolezni in drugim oblikam demence, temveč da bi se uporabila kot sredstvo za večjo usklajenost evropskih raziskav na tem področju, |
| --- | --- |

N.

ker namen te evropske pobude ni zamenjati že obstoječe nacionalne načrte za boj proti Alzheimerjevi bolezni in drugim oblikam demence, temveč da bi se uporabila kot sredstvo za večjo usklajenost evropskih raziskav na tem področju,

| O. | ker je demenca pogubna motnja za bolnike, lahko pa je, če niso zagotovljene ustrezne storitve dobre kakovosti, tudi zelo veliko breme za njihove sorodnike in negovalce zaradi čustvenih, fizičnih in finančnih težav, s katerimi se spopadajo sorodniki in prijatelji obolelih za katerokoli vrsto demence, ker so v vsaki družini z bolnikom v povprečju obremenjene tri osebe, to pomeni, da po ocenah demence neposredno vplivajo na 19 milijonov Evropejcev, |
| --- | --- |

O.

ker je demenca pogubna motnja za bolnike, lahko pa je, če niso zagotovljene ustrezne storitve dobre kakovosti, tudi zelo veliko breme za njihove sorodnike in negovalce zaradi čustvenih, fizičnih in finančnih težav, s katerimi se spopadajo sorodniki in prijatelji obolelih za katerokoli vrsto demence, ker so v vsaki družini z bolnikom v povprečju obremenjene tri osebe, to pomeni, da po ocenah demence neposredno vplivajo na 19 milijonov Evropejcev,

| P. | ker je premalo zmogljivosti institucionalne oskrbe za ljudi z Alzheimerjevo boleznijo in jih bo v prihodnosti še manj; ker je zaposlenih v zdravstvu in socialnih delavcev, ki negujejo ljudi z Alzheimerjevo boleznijo premalo in se bo to pomanjkanje v prihodnosti še povečalo; ker je istočasno jasno, da je za takšne ljudi najbolje, da se jim pomaga, da ostanejo doma in v poznanem okolju, |
| --- | --- |

P.

ker je premalo zmogljivosti institucionalne oskrbe za ljudi z Alzheimerjevo boleznijo in jih bo v prihodnosti še manj; ker je zaposlenih v zdravstvu in socialnih delavcev, ki negujejo ljudi z Alzheimerjevo boleznijo premalo in se bo to pomanjkanje v prihodnosti še povečalo; ker je istočasno jasno, da je za takšne ljudi najbolje, da se jim pomaga, da ostanejo doma in v poznanem okolju,

| Q. | ker morajo Evropska unija in države članice pri oskrbi bolnikov in pomoči negovalcem stremeti k trojnemu cilju: zagotoviti kakovostno oskrbo bolnikov in čas počitka za negovalce, prilagojenega njihovim potrebam, ter omogočiti oskrbo bolnikov na domu ali v kakovostnih in inovativnih varstvenih ustanovah, |
| --- | --- |

Q.

ker morajo Evropska unija in države članice pri oskrbi bolnikov in pomoči negovalcem stremeti k trojnemu cilju: zagotoviti kakovostno oskrbo bolnikov in čas počitka za negovalce, prilagojenega njihovim potrebam, ter omogočiti oskrbo bolnikov na domu ali v kakovostnih in inovativnih varstvenih ustanovah,

| R. | ker lahko moderne storitve telemedicine zagotovijo zelo učinkovito podporo bolnikom z Alzheimerjevo boleznijo in njihovim negovalcem ter lahko tako bolnikom pomagajo k boljši kakovosti življenja v znanem okolju in omogočijo dobro alternativo institucionalni oskrbi, |
| --- | --- |

R.

ker lahko moderne storitve telemedicine zagotovijo zelo učinkovito podporo bolnikom z Alzheimerjevo boleznijo in njihovim negovalcem ter lahko tako bolnikom pomagajo k boljši kakovosti življenja v znanem okolju in omogočijo dobro alternativo institucionalni oskrbi,

| S. | ker je Alzheimerjeva bolezen stigmatizirana in odnos širše javnosti do te bolezni in ljudi, ki jih je prizadela, izolira bolnike in njihove sorodnike; ker je splošni pristop k tej težavi še zmeraj napačen in prizadete ter njihove sorodnike vodi v socialno izključenost; ker obstaja potreba po boljšem razumevanju stigmatizacije, predsodkov in diskriminacije, povezane z demenco in ker je treba preučiti vprašanje, kako preprečiti socialno izključenost in spodbuditi aktivno državljanstvo, da se v jedru vsake aktivnosti ohrani dostojanstvo in spoštovanje ljudi z demenco, |
| --- | --- |

S.

ker je Alzheimerjeva bolezen stigmatizirana in odnos širše javnosti do te bolezni in ljudi, ki jih je prizadela, izolira bolnike in njihove sorodnike; ker je splošni pristop k tej težavi še zmeraj napačen in prizadete ter njihove sorodnike vodi v socialno izključenost; ker obstaja potreba po boljšem razumevanju stigmatizacije, predsodkov in diskriminacije, povezane z demenco in ker je treba preučiti vprašanje, kako preprečiti socialno izključenost in spodbuditi aktivno državljanstvo, da se v jedru vsake aktivnosti ohrani dostojanstvo in spoštovanje ljudi z demenco,

| T. | ker je izboljšanje kakovosti za bolnike pogosto povezano s čustvenim življenjem bolnikovih sorodnikov, |
| --- | --- |

T.

ker je izboljšanje kakovosti za bolnike pogosto povezano s čustvenim življenjem bolnikovih sorodnikov,

| U. | ker skupine za pomoč nudijo primerno okolje za skupinsko razmišljanje o podpori in delitvi „zavestne odgovornosti“ bolnikovih sorodnikov, |
| --- | --- |

U.

ker skupine za pomoč nudijo primerno okolje za skupinsko razmišljanje o podpori in delitvi „zavestne odgovornosti“ bolnikovih sorodnikov,

| V. | ker Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence ne smemo obravnavati kot normalne težave, s katero se posamezniki soočajo v procesu staranja, ne da bi bili pri tem upravičeni do primernega zdravljenja, zdravstvene pomoči in specializirane oskrbe, |
| --- | --- |

V.

ker Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence ne smemo obravnavati kot normalne težave, s katero se posamezniki soočajo v procesu staranja, ne da bi bili pri tem upravičeni do primernega zdravljenja, zdravstvene pomoči in specializirane oskrbe,

| W. | ker so možnosti za terapijo kljub znatno večji družbeni ozaveščenosti o Alzheimerjevi bolezni in njenemu večjemu znanstvenemu poznavanju, pri čemer je poudarek zlasti na značilnostih bolezni, in sicer ne samo pri klinični demenci, ampak tudi pri pojavu predhodnih stanj demence, še vedno omejene na simptomatska zdravila; ker med državami članicami, pa tudi znotraj njih, obstajajo občutne razlike in vrzeli v izobraževanju in usposabljanju osebja ter razpoložljivosti medicinske opreme za diagnosticiranje in raziskave; ker se Alzheimerjeva bolezen diagnosticira šele leta po pojavu bolezni, kar odloži kakršno koli možno zdravljenje za upočasnitev napredovanja bolezni, |
| --- | --- |

W.

ker so možnosti za terapijo kljub znatno večji družbeni ozaveščenosti o Alzheimerjevi bolezni in njenemu večjemu znanstvenemu poznavanju, pri čemer je poudarek zlasti na značilnostih bolezni, in sicer ne samo pri klinični demenci, ampak tudi pri pojavu predhodnih stanj demence, še vedno omejene na simptomatska zdravila; ker med državami članicami, pa tudi znotraj njih, obstajajo občutne razlike in vrzeli v izobraževanju in usposabljanju osebja ter razpoložljivosti medicinske opreme za diagnosticiranje in raziskave; ker se Alzheimerjeva bolezen diagnosticira šele leta po pojavu bolezni, kar odloži kakršno koli možno zdravljenje za upočasnitev napredovanja bolezni,

| X. | ker je najnovejši napredek pri uporabi zanesljivih bioloških označevalcev Alzheimerjeve bolezni spodbudil razvoj novih meril za opredelitev te bolezni kot klinične entitete, ki obsegajo ne samo fazo, v kateri je prizadet spomin in zaznavanje, temveč tudi predhodno fazo; |
| --- | --- |

X.

ker je najnovejši napredek pri uporabi zanesljivih bioloških označevalcev Alzheimerjeve bolezni spodbudil razvoj novih meril za opredelitev te bolezni kot klinične entitete, ki obsegajo ne samo fazo, v kateri je prizadet spomin in zaznavanje, temveč tudi predhodno fazo;

| Y. | ker Alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence ne prizadenejo le starejših ljudi, temveč lahko prizadenejo tudi mlade; ker je treba zato izboljšati dostop do diagnosticiranja, raziskave ter storitve oskrbe, pomoči in nastanitve mladih bolnikov, |
| --- | --- |

Y.

ker Alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence ne prizadenejo le starejših ljudi, temveč lahko prizadenejo tudi mlade; ker je treba zato izboljšati dostop do diagnosticiranja, raziskave ter storitve oskrbe, pomoči in nastanitve mladih bolnikov,

| Z. | ker naj bi povečanje javne in poklicne ozaveščenosti o Alzheimerjevi bolezni, tako na nacionalni kot na evropski ravni, omogočilo ljudem, da prepoznajo prve znake bolezni, si prizadevajo za zgodnjo diagnostiko ter za dostop do zdravljenja in storitev v zgodnji fazi, |
| --- | --- |

Z.

ker naj bi povečanje javne in poklicne ozaveščenosti o Alzheimerjevi bolezni, tako na nacionalni kot na evropski ravni, omogočilo ljudem, da prepoznajo prve znake bolezni, si prizadevajo za zgodnjo diagnostiko ter za dostop do zdravljenja in storitev v zgodnji fazi,

| AA. | ker bi večja osredotočenost na predhodno fazo Alzheimerjeve bolezni lahko prispevala k podpori razvoja ustreznih terapevtskih posegov, ki lahko upočasnijo napredek bolezni ter konec koncev odložijo razvoj najbolj hude oblike Alzheimerjeve bolezni, |
| --- | --- |

AA.

ker bi večja osredotočenost na predhodno fazo Alzheimerjeve bolezni lahko prispevala k podpori razvoja ustreznih terapevtskih posegov, ki lahko upočasnijo napredek bolezni ter konec koncev odložijo razvoj najbolj hude oblike Alzheimerjeve bolezni,

| AB. | ker razvoj učinkovitih povzročiteljev, ki spreminjajo bolezen (v nasprotju s čisto simptomatskimi povzročitelji) predstavljajo področje kritičnih in nujnih nezadovoljenih potreb bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo, |
| --- | --- |

AB.

ker razvoj učinkovitih povzročiteljev, ki spreminjajo bolezen (v nasprotju s čisto simptomatskimi povzročitelji) predstavljajo področje kritičnih in nujnih nezadovoljenih potreb bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo,

| AC. | ker se poleg tega v diagnozi Alzheimerjeve bolezni, postavljene v skoraj 70 % primerov demence, ne upoštevajo različne vrste ugotovljenih možganskih poškodb in ker mladi in starejši bolniki nimajo enake patološke in klinične slike, |
| --- | --- |

AC.

ker se poleg tega v diagnozi Alzheimerjeve bolezni, postavljene v skoraj 70 % primerov demence, ne upoštevajo različne vrste ugotovljenih možganskih poškodb in ker mladi in starejši bolniki nimajo enake patološke in klinične slike,

| 1. | poziva Svet, naj demenco razglasi za prednostno nalogo EU na področju zdravja, države članice pa odločno poziva, naj pripravijo posebne nacionalne načrte in strategije za Alzheimerjevo bolezen, da bi lahko začele reševati družbene in zdravstvene posledice demence ter zagotovile storitve in podporo ljudem z demenco in njihovim družinam, kot so to storile nekatere države članice, v katerih je načrt o Alzheimerjevi bolezni in podobnih boleznih, ki se je začel izvajati leta 2008, omogočil ureditev socialnozdravstvene oskrbe in temeljnih kliničnih raziskav te bolezni na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet, naj demenco razglasi za prednostno nalogo EU na področju zdravja, države članice pa odločno poziva, naj pripravijo posebne nacionalne načrte in strategije za Alzheimerjevo bolezen, da bi lahko začele reševati družbene in zdravstvene posledice demence ter zagotovile storitve in podporo ljudem z demenco in njihovim družinam, kot so to storile nekatere države članice, v katerih je načrt o Alzheimerjevi bolezni in podobnih boleznih, ki se je začel izvajati leta 2008, omogočil ureditev socialnozdravstvene oskrbe in temeljnih kliničnih raziskav te bolezni na nacionalni ravni;

| 2. | pozdravlja pobudo držav članic o skupnem načrtovanju na ravni EU, da se spodbudi raziskave na področju Alzheimerjeve bolezni in drugih nevrodegenerativnih bolezni ter spodbuja Komisijo, naj nadaljuje z uvajanjem dejavnosti za reševanje izzivov, povezanih z zdravjem, družbo, tehnologijo in okoljem, ki se pojavijo pri zdravljenju Alzheimerjeve in drugih nevrodegenerativnih bolezni. |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pobudo držav članic o skupnem načrtovanju na ravni EU, da se spodbudi raziskave na področju Alzheimerjeve bolezni in drugih nevrodegenerativnih bolezni ter spodbuja Komisijo, naj nadaljuje z uvajanjem dejavnosti za reševanje izzivov, povezanih z zdravjem, družbo, tehnologijo in okoljem, ki se pojavijo pri zdravljenju Alzheimerjeve in drugih nevrodegenerativnih bolezni.

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj koncept demence upoštevata pri pripravi prihodnjih ukrepov na področju politike preventivnega zdravstva, zlasti v povezavi z boleznimi srca in ožilja, duševnim zdravjem, fizično aktivnostjo, izobraževanjem na področju zdravstva in novimi tehnologijami; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj koncept demence upoštevata pri pripravi prihodnjih ukrepov na področju politike preventivnega zdravstva, zlasti v povezavi z boleznimi srca in ožilja, duševnim zdravjem, fizično aktivnostjo, izobraževanjem na področju zdravstva in novimi tehnologijami;

| 4. | poziva države članice, naj državljanom EU zagotovijo informacije o življenjskem slogu, da se upočasni ali prepreči nastop Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence in da se spodbudi koncept zdravega življenjskega sloga za zdrav um; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj državljanom EU zagotovijo informacije o življenjskem slogu, da se upočasni ali prepreči nastop Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence in da se spodbudi koncept zdravega življenjskega sloga za zdrav um;

| 5. | predlaga, naj Svet in Komisija razmislita o razglasitvi evropskega leta duševnega zdravja, ki bo dopolnjeval svetovni dan boja proti Alzheimerjevi bolezni 21. septembra, da se poveča ozaveščenost glede bolezni možganov, povezanih s staranjem, in glede načinov zaznavanja in ugotavljanja zgodnjih simptomov takšnih bolezni, in sicer s kampanjami obveščanja javnosti o njihovem preprečevanju in o zdravljenju možganske kapi; evropsko leto bi tudi omogočilo spodbujanje izmenjave izkušenj v evropskih državah; |
| --- | --- |

5.

predlaga, naj Svet in Komisija razmislita o razglasitvi evropskega leta duševnega zdravja, ki bo dopolnjeval svetovni dan boja proti Alzheimerjevi bolezni 21. septembra, da se poveča ozaveščenost glede bolezni možganov, povezanih s staranjem, in glede načinov zaznavanja in ugotavljanja zgodnjih simptomov takšnih bolezni, in sicer s kampanjami obveščanja javnosti o njihovem preprečevanju in o zdravljenju možganske kapi; evropsko leto bi tudi omogočilo spodbujanje izmenjave izkušenj v evropskih državah;

| 6. | poudarja, da bo (a) vedno večji delež starejšega prebivalstva in (b) iz tega naslova čedalje večja obremenjenost javnih financ in zasebne storilnosti zaradi povečanih stroškov za starejše prebivalstvo državam članicam povzročil strukturno težavo; Evropska unija bi zato morala v svoji dolgoročni strategiji sprejeti usmeritev odločnega spodbujanja načel preprečevanja (v smislu zdravstvenih praks ter v smislu spodbujanja bolj zdravega načina življenja). Kazalniki zdravja bodo prispevali k znatnemu izboljšanju gospodarskih kazalnikov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo (a) vedno večji delež starejšega prebivalstva in (b) iz tega naslova čedalje večja obremenjenost javnih financ in zasebne storilnosti zaradi povečanih stroškov za starejše prebivalstvo državam članicam povzročil strukturno težavo; Evropska unija bi zato morala v svoji dolgoročni strategiji sprejeti usmeritev odločnega spodbujanja načel preprečevanja (v smislu zdravstvenih praks ter v smislu spodbujanja bolj zdravega načina življenja). Kazalniki zdravja bodo prispevali k znatnemu izboljšanju gospodarskih kazalnikov;

| 7. | poziva Svet in Evropsko komisijo, naj priznata vlogo združenj bolnikov na področju nevrodegenerativnih bolezni in jih vključita v informativne in preventivne kampanje ter kampanje za podporo dementnim osebam, pa tudi v pripravo raziskovalnih programov; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in Evropsko komisijo, naj priznata vlogo združenj bolnikov na področju nevrodegenerativnih bolezni in jih vključita v informativne in preventivne kampanje ter kampanje za podporo dementnim osebam, pa tudi v pripravo raziskovalnih programov;

| 8. | predlaga, naj Komisija razmisli o spodbujanju dneva negovalcev, s katerim bi povečali ozaveščenost in priznali ključno vlogo formalnih in neformalnih negovalcev v Evropi; |
| --- | --- |

8.

predlaga, naj Komisija razmisli o spodbujanju dneva negovalcev, s katerim bi povečali ozaveščenost in priznali ključno vlogo formalnih in neformalnih negovalcev v Evropi;

| 9. | poudarja, da mora odkrivanje učinkovitih posegov, ki preprečujejo pojav Alzheimerjeve bolezni ali zadržijo njeno napredovanje, postati nujno v vsakem pogledu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da mora odkrivanje učinkovitih posegov, ki preprečujejo pojav Alzheimerjeve bolezni ali zadržijo njeno napredovanje, postati nujno v vsakem pogledu;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita ozaveščanje javnosti v Uniji o demenci, kar bi pripomoglo k prepoznavanju zgodnjih simptomov demence ter omogočilo zgodnje diagnosticiranje ter ustrezno zdravljenje in primerno podporo; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita ozaveščanje javnosti v Uniji o demenci, kar bi pripomoglo k prepoznavanju zgodnjih simptomov demence ter omogočilo zgodnje diagnosticiranje ter ustrezno zdravljenje in primerno podporo;

| 11. | poudarja, prednostni pomen preprečevanja ter pomembnost zgodnjega diagnosticiranja za učinkovite posege; poudarja potrebo in poziva države članice naj izboljšajo epidemiološke in klinične podatke, da bi pomagale usmeriti raziskave, rehabilitacijo in ukrepe, zlasti v asimptomatskih fazah in pred nastopom nezmožnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, prednostni pomen preprečevanja ter pomembnost zgodnjega diagnosticiranja za učinkovite posege; poudarja potrebo in poziva države članice naj izboljšajo epidemiološke in klinične podatke, da bi pomagale usmeriti raziskave, rehabilitacijo in ukrepe, zlasti v asimptomatskih fazah in pred nastopom nezmožnosti;

| 12. | poudarja, da trenutno ni nobene posebne politike preprečevanja Alzheimerjeve bolezni, in zato spodbuja k njenemu oblikovanju, tudi na evropski ravni; temeljila naj bi na zagotavljanju okolja, ki bi spodbujalo telesne in umske aktivnosti bolnikov, prehrani, ki bi bila skladna s priporočili platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja, ter na spodbujanju vseh politik za zmanjševanje aktivnega in pasivnega kajenja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da trenutno ni nobene posebne politike preprečevanja Alzheimerjeve bolezni, in zato spodbuja k njenemu oblikovanju, tudi na evropski ravni; temeljila naj bi na zagotavljanju okolja, ki bi spodbujalo telesne in umske aktivnosti bolnikov, prehrani, ki bi bila skladna s priporočili platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja, ter na spodbujanju vseh politik za zmanjševanje aktivnega in pasivnega kajenja;

| 13. | je prepričan, da so testi za zgodnje diagnosticiranje, ki jih je predlagala mednarodna delovna skupina za nova merila za Alzheimerjevo bolezen, raziskave dejavnikov tveganja in opredelitev meril za zgodnje diagnosticiranje bistvenega pomena; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da so testi za zgodnje diagnosticiranje, ki jih je predlagala mednarodna delovna skupina za nova merila za Alzheimerjevo bolezen, raziskave dejavnikov tveganja in opredelitev meril za zgodnje diagnosticiranje bistvenega pomena;

| 14. | spodbuja vse države članice, naj se aktivno vključijo v opredelitev, oblikovanje in izvajanje skupnih protokolov za zgodnje diagnosticiranje, vzpostavijo biološke označevalce, da bi gradili na novih vrstah terapij za demence in predhodna stanja demence, ter oblikujejo skupni raziskovalni načrt na področju nevrodegenerativnih bolezni in izmenjavo izkušenj na področju raziskav teh bolezni ter tako zmanjšajo neenakosti med državami članicami in znotraj njih na področju diagnosticiranja in zdravljenja; poudarja, da bodo standardni operacijski postopki za ocenjevanje označevalcev bolezni bistveni za odkrivanje zdravila in razvoj učinkovitejše, tehnološko podprte nege bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo; |
| --- | --- |

14.

spodbuja vse države članice, naj se aktivno vključijo v opredelitev, oblikovanje in izvajanje skupnih protokolov za zgodnje diagnosticiranje, vzpostavijo biološke označevalce, da bi gradili na novih vrstah terapij za demence in predhodna stanja demence, ter oblikujejo skupni raziskovalni načrt na področju nevrodegenerativnih bolezni in izmenjavo izkušenj na področju raziskav teh bolezni ter tako zmanjšajo neenakosti med državami članicami in znotraj njih na področju diagnosticiranja in zdravljenja; poudarja, da bodo standardni operacijski postopki za ocenjevanje označevalcev bolezni bistveni za odkrivanje zdravila in razvoj učinkovitejše, tehnološko podprte nege bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo;

| 15. | spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravila, ki zavirajo nastop Alzheimerjeve bolezni, na voljo vsem obolelim za to boleznijo in ne samo tistim, pri katerih je bila ugotovljena huda oblika; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravila, ki zavirajo nastop Alzheimerjeve bolezni, na voljo vsem obolelim za to boleznijo in ne samo tistim, pri katerih je bila ugotovljena huda oblika;

| 16. | spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi smernice za oblikovanje in izvajanje skupnega sistema zgodnjega diagnosticiranja, ki bo temeljil na večdisciplinarnem preverjanju spominskih sposobnosti, ter ustreznega sistema obveščanja in informiranja, ki bo bolnikom in njihovim družinam omogočil, da se bodo z boleznijo kakovostno spoprijeli; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi smernice za oblikovanje in izvajanje skupnega sistema zgodnjega diagnosticiranja, ki bo temeljil na večdisciplinarnem preverjanju spominskih sposobnosti, ter ustreznega sistema obveščanja in informiranja, ki bo bolnikom in njihovim družinam omogočil, da se bodo z boleznijo kakovostno spoprijeli;

| 17. | spodbuja države članice k ustanavljanju specializiranih centrov in zagotavljanju zadovoljive zdravstvene opreme (zlasti naprav za slikanje z magnetno resonanco, ki neizpodbitno prispevajo k raziskavam demence) na njihovem celotnem ozemlju; |
| --- | --- |

17.

spodbuja države članice k ustanavljanju specializiranih centrov in zagotavljanju zadovoljive zdravstvene opreme (zlasti naprav za slikanje z magnetno resonanco, ki neizpodbitno prispevajo k raziskavam demence) na njihovem celotnem ozemlju;

| 18. | poziva Svet in Komisijo, naj pri snovanju akcijskih načrtov za raziskave upoštevata hitro širjenje demence in Alzheimerjeve bolezni ter njun vpliv; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet in Komisijo, naj pri snovanju akcijskih načrtov za raziskave upoštevata hitro širjenje demence in Alzheimerjeve bolezni ter njun vpliv;

| 19. | poziva države članice, naj razvijejo politike za lažji dostop do financiranja raziskav na področju demence in Alzheimerjeve bolezni, vključno z raziskavami preprečevanja, in sicer sorazmerno z ekonomskim vplivom teh bolezni v družbi; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj razvijejo politike za lažji dostop do financiranja raziskav na področju demence in Alzheimerjeve bolezni, vključno z raziskavami preprečevanja, in sicer sorazmerno z ekonomskim vplivom teh bolezni v družbi;

| 20. | poudarja pomen večdisciplinarnega pristopa v zvezi z načini, na katere je mogoče s sodelovanjem in usklajevanjem na področju raziskav na evropski ravni izboljšati znanje, diagnosticiranje, zdravljenje, preprečevanje in socialne raziskave počutja bolnikov ter njihovih družin in negovalcev; meni, da raziskovanje na področju potrjevanja novih meril za diagnosticiranje, razvoj zgodnjih presejalnih testov in opredeljevanje dejavnikov tveganja za napredovanje bolezni iz stanja pred demenco na napredne faze bistvenega pomena; predlaga vključitev predstavnikov bolnikov, zdravstvenih organizacij in izvajalcev zdravstvenih storitev v ta postopek; zato ocenjuje, da ima izvajanje obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen večdisciplinarnega pristopa v zvezi z načini, na katere je mogoče s sodelovanjem in usklajevanjem na področju raziskav na evropski ravni izboljšati znanje, diagnosticiranje, zdravljenje, preprečevanje in socialne raziskave počutja bolnikov ter njihovih družin in negovalcev; meni, da raziskovanje na področju potrjevanja novih meril za diagnosticiranje, razvoj zgodnjih presejalnih testov in opredeljevanje dejavnikov tveganja za napredovanje bolezni iz stanja pred demenco na napredne faze bistvenega pomena; predlaga vključitev predstavnikov bolnikov, zdravstvenih organizacij in izvajalcev zdravstvenih storitev v ta postopek; zato ocenjuje, da ima izvajanje obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost;

| 21. | priznava pomen podpore Evropske unije 34 projektom o nevrodegenerativnih boleznih v višini 159 milijonov EUR; meni pa, da je v okviru prihodnjega 8. okvirnega programa za raziskave in razvoj nujno odpraviti razdrobljenost raziskav, zlasti o Alzheimerjevi bolezni, in vključiti projekte na nezadostno raziskanih področjih zdravljenja brez zdravil ter vedenjskega in kognitivnega zdravljenja; |
| --- | --- |

21.

priznava pomen podpore Evropske unije 34 projektom o nevrodegenerativnih boleznih v višini 159 milijonov EUR; meni pa, da je v okviru prihodnjega 8. okvirnega programa za raziskave in razvoj nujno odpraviti razdrobljenost raziskav, zlasti o Alzheimerjevi bolezni, in vključiti projekte na nezadostno raziskanih področjih zdravljenja brez zdravil ter vedenjskega in kognitivnega zdravljenja;

| 22. | meni, da so testi za zgodnje odkrivanje bolezni, raziskovanje dejavnikov tveganja ter merila za zgodnje odkrivanje bistvenega pomena; zato ocenjuje, da ima izvajanje obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost; meni, da bo enako pomembna tudi evropska raziskava zdravstvenih pregledov, ki bo s kognitivnim testnim modulom lahko podala dragocene informacije o številu ljudi z zgodnjimi kognitivnimi težavami; |
| --- | --- |

22.

meni, da so testi za zgodnje odkrivanje bolezni, raziskovanje dejavnikov tveganja ter merila za zgodnje odkrivanje bistvenega pomena; zato ocenjuje, da ima izvajanje obsežnih epidemioloških in kliničnih raziskav z mednarodnim sodelovanjem neizpodbitno dodano vrednost; meni, da bo enako pomembna tudi evropska raziskava zdravstvenih pregledov, ki bo s kognitivnim testnim modulom lahko podala dragocene informacije o številu ljudi z zgodnjimi kognitivnimi težavami;

| 23. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj na področju zdravstvenih in socialnih raziskav ter politike zaposlovanja, zdravstvene in socialne politike upoštevajo posebne potrebe žensk, ki jih je med obolelimi dvakrat več, med negovalci pa nesorazmerno veliko; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj na področju zdravstvenih in socialnih raziskav ter politike zaposlovanja, zdravstvene in socialne politike upoštevajo posebne potrebe žensk, ki jih je med obolelimi dvakrat več, med negovalci pa nesorazmerno veliko;

| 24. | poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne politike in akcijske načrte na področju oskrbe in preventive. ki bodo predvidevali in obravnavali socialne in demografske trende, in se osredotočijo na podporo družinam bolnikov, za katere te skrbijo, in s tem ranljivim osebam z demenco nudijo socialno zaščito; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne politike in akcijske načrte na področju oskrbe in preventive. ki bodo predvidevali in obravnavali socialne in demografske trende, in se osredotočijo na podporo družinam bolnikov, za katere te skrbijo, in s tem ranljivim osebam z demenco nudijo socialno zaščito;

| 25. | poudarja, kako pomembno je preprečevati Alzheimerjevo bolezen s spodbujanjem zdravega načina življenja, kar pomeni tudi z ohranjanjem duševne dejavnosti in s socialno vključenostjo, spodbujanjem dobrih načinov prehranjevanja in telovadbe; |
| --- | --- |

25.

poudarja, kako pomembno je preprečevati Alzheimerjevo bolezen s spodbujanjem zdravega načina življenja, kar pomeni tudi z ohranjanjem duševne dejavnosti in s socialno vključenostjo, spodbujanjem dobrih načinov prehranjevanja in telovadbe;

| 26. | poziva države članice, naj oblikujejo strateški raziskovalni akcijski načrt in v njem določijo srednje- do dolgoročne raziskovalne potrebe in cilje na področju nevrodegenerativnih bolezni, tudi potrebe po zagotavljanju nege, zlasti pri Alzheimerjevi bolezni; v teh strateških načrtih si je treba prizadevati za okrepitev potenciala mladih raziskovalcev in podporo inovativnim pristopom k raziskavam na podlagi javnozasebnega partnerstva; priporoča, da se spodbuja razvoj centrov odličnosti za posebna področja raziskav in vključijo predstavniki bolnikov, organizacij negovalcev in javnih/zasebnih izvajalcev zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj oblikujejo strateški raziskovalni akcijski načrt in v njem določijo srednje- do dolgoročne raziskovalne potrebe in cilje na področju nevrodegenerativnih bolezni, tudi potrebe po zagotavljanju nege, zlasti pri Alzheimerjevi bolezni; v teh strateških načrtih si je treba prizadevati za okrepitev potenciala mladih raziskovalcev in podporo inovativnim pristopom k raziskavam na podlagi javnozasebnega partnerstva; priporoča, da se spodbuja razvoj centrov odličnosti za posebna področja raziskav in vključijo predstavniki bolnikov, organizacij negovalcev in javnih/zasebnih izvajalcev zdravstvenih storitev;

| 27. | poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo pri preučitvi morebitnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju skupnega raziskovalnega programa; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo pri preučitvi morebitnih pobud Komisije za pomoč državam članicam pri razvoju in izvajanju skupnega raziskovalnega programa;

| 28. | poziva države članice, naj razvijejo akcijske načrte, usmerjene k izboljšanju počutja in kakovosti življenja bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo in drugimi oblikami demence ter njihovih družin; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj razvijejo akcijske načrte, usmerjene k izboljšanju počutja in kakovosti življenja bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo in drugimi oblikami demence ter njihovih družin;

| 29. | poziva evropske institucije, naj kolikor je mogoče podprejo Observatorij za raziskave demence Alzheimer Europe kot koristno orodje za razširjanje zgledov najboljše prakse in rezultatov raziskav na paciente in njihove negovalce; |
| --- | --- |

29.

poziva evropske institucije, naj kolikor je mogoče podprejo Observatorij za raziskave demence Alzheimer Europe kot koristno orodje za razširjanje zgledov najboljše prakse in rezultatov raziskav na paciente in njihove negovalce;

| 30. | poudarja, da je treba raziskati povezave in razlike med staranjem in demenco, med demenco in depresijo pri starejših osebah ter med razlikami, povezanimi s spolom, in različnimi oblikami demence; poleg tega spodbuja države članice, naj pospešujejo posebne programe zdravstvene oskrbe in raziskovalne programe, ki pripisujejo velik pomen bolnikovi izbiri in obetom, ter oblikujejo priporočila, osredotočena na temeljna načela dostojanstva in socialne vključenosti, ter tako pospeši samostojnost in samostojno odločanje bolnikov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba raziskati povezave in razlike med staranjem in demenco, med demenco in depresijo pri starejših osebah ter med razlikami, povezanimi s spolom, in različnimi oblikami demence; poleg tega spodbuja države članice, naj pospešujejo posebne programe zdravstvene oskrbe in raziskovalne programe, ki pripisujejo velik pomen bolnikovi izbiri in obetom, ter oblikujejo priporočila, osredotočena na temeljna načela dostojanstva in socialne vključenosti, ter tako pospeši samostojnost in samostojno odločanje bolnikov;

| 31. | poziva države članice, naj namenijo ustrezna sredstva zdravstvenemu varstvu za Alzheimerjeve bolnike ter izmenjavi informacij in povezovanju v mrežo v zvezi s dobljenimi rezultati; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj namenijo ustrezna sredstva zdravstvenemu varstvu za Alzheimerjeve bolnike ter izmenjavi informacij in povezovanju v mrežo v zvezi s dobljenimi rezultati;

| 32. | poudarja pomen pomoči na domu za bolnike in starejše osebe ter delovanje neprofitnih in prostovoljnih organizacij, ki bistveno prispevajo k negi Alzheimerjevih bolnikov in bolnikov z drugimi boleznimi, povezanimi s staranjem; spodbuja države članice, naj s temi organizacijami vzpostavijo partnerstva in podpirajo njihove dejavnosti; države članice tudi poziva, naj ustrezno upoštevajo in priznajo vlogo neformalne nege, ki jo zagotavljajo sorodniki oseb s temi boleznimi; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen pomoči na domu za bolnike in starejše osebe ter delovanje neprofitnih in prostovoljnih organizacij, ki bistveno prispevajo k negi Alzheimerjevih bolnikov in bolnikov z drugimi boleznimi, povezanimi s staranjem; spodbuja države članice, naj s temi organizacijami vzpostavijo partnerstva in podpirajo njihove dejavnosti; države članice tudi poziva, naj ustrezno upoštevajo in priznajo vlogo neformalne nege, ki jo zagotavljajo sorodniki oseb s temi boleznimi;

| 33. | poudarja, da so potrebni ukrepi, ki ne bodo usmerjeni le v zdravljenje Alzheimerjeve bolezni z zdravili po tem, ko se je bolezen že razvila, temveč tudi na preprečevalne ukrepe za zmanjšanje možnosti za razvoj Alzheimerjeve bolezni, vključno z dieto in prehrano; poziva k obsežni raziskavi učinkov diete in prehrane na bolezen in k svetovanju, tudi o prehrani, o preprečevanju razvoja bolezni, in k njunemu razširjanju v javnosti prek kampanj za povečanje ozaveščenosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so potrebni ukrepi, ki ne bodo usmerjeni le v zdravljenje Alzheimerjeve bolezni z zdravili po tem, ko se je bolezen že razvila, temveč tudi na preprečevalne ukrepe za zmanjšanje možnosti za razvoj Alzheimerjeve bolezni, vključno z dieto in prehrano; poziva k obsežni raziskavi učinkov diete in prehrane na bolezen in k svetovanju, tudi o prehrani, o preprečevanju razvoja bolezni, in k njunemu razširjanju v javnosti prek kampanj za povečanje ozaveščenosti;

| 34. | poudarja, da so za razumevanje psiholoških in družbenih vidikov demence potrebne raziskave na področju zdravstvene ekonomije, družbenih znanosti in humanističnih ved ter nefarmakološki pristopi; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so za razumevanje psiholoških in družbenih vidikov demence potrebne raziskave na področju zdravstvene ekonomije, družbenih znanosti in humanističnih ved ter nefarmakološki pristopi;

| 35. | ugotavlja, da bi morala biti diagnoza zgodnjih bolezenskih znakov motenj spomina eno od osrednjih področij varovanja zdravja pri delu; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bi morala biti diagnoza zgodnjih bolezenskih znakov motenj spomina eno od osrednjih področij varovanja zdravja pri delu;

| 36. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj razmislijo o vzpostavitvi varnostnih standardov za institucije, specializirane za oskrbo starejših, za skupnosti, katerim pripadajo, in za ureditev oskrbe na domu; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj razmislijo o vzpostavitvi varnostnih standardov za institucije, specializirane za oskrbo starejših, za skupnosti, katerim pripadajo, in za ureditev oskrbe na domu;

| 37. | poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo in z raziskovalnimi organizacijami pripravi skupne smernice za usposabljanje osebja, ki v kakršni koli vlogi dela z bolniki z Alzheimerjevo boleznijo (medicinski in paramedicinski poklici), in za usposabljanje in spremljanje družinskih in drugih negovalcev, da bi zagotovili zadostno in učinkovito uporabo obstoječih virov; poudarja, da hitro narašča potreba po kvalificiranem osebju za delo z osebami z demenco; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo in z raziskovalnimi organizacijami pripravi skupne smernice za usposabljanje osebja, ki v kakršni koli vlogi dela z bolniki z Alzheimerjevo boleznijo (medicinski in paramedicinski poklici), in za usposabljanje in spremljanje družinskih in drugih negovalcev, da bi zagotovili zadostno in učinkovito uporabo obstoječih virov; poudarja, da hitro narašča potreba po kvalificiranem osebju za delo z osebami z demenco;

| 38. | poziva države članice, naj premislijo o priložnostih, ki jih ponujajo strategije EU 2020 „agenda za nova delovna mesta“ in „nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ za okrepitev prihodnje zmogljivosti delovne sile, povezane z nego ljudi, ki imajo Alzheimerjevo bolezen ali drugo vrsto demence; v Evropi je treba spodbujati nova delovna mesta, ki zahtevajo posebno usposobljenost, da bo mogoče oskrbeti čedalje bolj odvisno starajoče se prebivalstvo; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj premislijo o priložnostih, ki jih ponujajo strategije EU 2020 „agenda za nova delovna mesta“ in „nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ za okrepitev prihodnje zmogljivosti delovne sile, povezane z nego ljudi, ki imajo Alzheimerjevo bolezen ali drugo vrsto demence; v Evropi je treba spodbujati nova delovna mesta, ki zahtevajo posebno usposobljenost, da bo mogoče oskrbeti čedalje bolj odvisno starajoče se prebivalstvo;

| 39. | poziva Komisijo, naj uporabi sredstva vodilne pobude„Unija inovacij“ v strategiji Evropa 2020 in načrtovanega pilotnega partnerstva o dejavnem in zdravem staranju (ki se bo začelo v začetku leta 2011) za spoprijem z demenco v Evropi; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj uporabi sredstva vodilne pobude„Unija inovacij“ v strategiji Evropa 2020 in načrtovanega pilotnega partnerstva o dejavnem in zdravem staranju (ki se bo začelo v začetku leta 2011) za spoprijem z demenco v Evropi;

| 40. | poudarja, da nedavni napredek na področju slikanja in raziskav bioloških označevalcev omogoča odkrivanje tihih molekularnih procesov in zgodnjih znamenj Alzheimerjeve bolezni, na primer z označevalcem, o katerem potekajo raziskave, ki omogoča, da amiloidne plošče, ki so ena od dveh poškodb, povezanih s to boleznijo, v možganih postanejo vidne; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da nedavni napredek na področju slikanja in raziskav bioloških označevalcev omogoča odkrivanje tihih molekularnih procesov in zgodnjih znamenj Alzheimerjeve bolezni, na primer z označevalcem, o katerem potekajo raziskave, ki omogoča, da amiloidne plošče, ki so ena od dveh poškodb, povezanih s to boleznijo, v možganih postanejo vidne;

| 41. | priznava, da družine, negovalci in skupnosti bistveno prispevajo k temu, da oboleli uresničijo svoje zmogljivosti, in poziva države članice, naj podprejo družino, negovalce in življenje v skupnosti; |
| --- | --- |

41.

priznava, da družine, negovalci in skupnosti bistveno prispevajo k temu, da oboleli uresničijo svoje zmogljivosti, in poziva države članice, naj podprejo družino, negovalce in življenje v skupnosti;

| 42. | poudarja pomen psihološke podpore bolnikom in njihovim družinam; poudarja pomen kombinacije psihosocialnega pristopa do staranja in rezultatov s področja medicinskih in biomedicinskih raziskav; zagovarja potrebo po raziskavah na področju zdravstvene ekonomije, socialno-humanističnih vidikov in nefarmacevtskih pristopov k zdravljenju, da se pridobi razumevanje psiholoških, ekonomskih in socialnih vidikov demence ter spodbuja uporaba obstoječih tehnologij (e-zdravstvo, IKT, podporne tehnologije itd.); |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen psihološke podpore bolnikom in njihovim družinam; poudarja pomen kombinacije psihosocialnega pristopa do staranja in rezultatov s področja medicinskih in biomedicinskih raziskav; zagovarja potrebo po raziskavah na področju zdravstvene ekonomije, socialno-humanističnih vidikov in nefarmacevtskih pristopov k zdravljenju, da se pridobi razumevanje psiholoških, ekonomskih in socialnih vidikov demence ter spodbuja uporaba obstoječih tehnologij (e-zdravstvo, IKT, podporne tehnologije itd.);

| 43. | priporoča, naj Komisija pregleda, kako bi bilo mogoče razširiti pobude EU na področju pravic ljudi z demenco, vključno z uporabo predhodnih aktov (oporoke v času življenja) in vprašanjem sistemov skrbništva; |
| --- | --- |

43.

priporoča, naj Komisija pregleda, kako bi bilo mogoče razširiti pobude EU na področju pravic ljudi z demenco, vključno z uporabo predhodnih aktov (oporoke v času življenja) in vprašanjem sistemov skrbništva;

| 44. | spodbuja države članice, naj premislijo o zmanjšanju uporabe antipsihotičnih zdravil v svojih akcijskih načrtih za pomoč bolnikom z Alzheimerjevo boleznijo, saj je, čeprav se ta zdravila običajno predpisujejo za boj proti učinkom demence, dokazano, da je njihov koristni učinek omejen, poleg tega pa njihovo predpisovanje vsako leto prispeva k prekomernemu številu smrti; |
| --- | --- |

44.

spodbuja države članice, naj premislijo o zmanjšanju uporabe antipsihotičnih zdravil v svojih akcijskih načrtih za pomoč bolnikom z Alzheimerjevo boleznijo, saj je, čeprav se ta zdravila običajno predpisujejo za boj proti učinkom demence, dokazano, da je njihov koristni učinek omejen, poleg tega pa njihovo predpisovanje vsako leto prispeva k prekomernemu številu smrti;

| 45. | poudarja, da je treba ohraniti dostojanstvo ljudi z Alzheimerjevo boleznijo in odpraviti njihovo stigmatizacijo in diskriminacijo; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba ohraniti dostojanstvo ljudi z Alzheimerjevo boleznijo in odpraviti njihovo stigmatizacijo in diskriminacijo;

| 46. | spodbuja države članice in Komisijo, naj razvijejo nove, iz politike izhajajoče pobude za poenostavitev razširjanja informacij in strategije za dostop novih, inovativnih terapij in diagnostičnih testov, ki izpolnjujejo zdaj neizpolnjene potrebe bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo, na trg; |
| --- | --- |

46.

spodbuja države članice in Komisijo, naj razvijejo nove, iz politike izhajajoče pobude za poenostavitev razširjanja informacij in strategije za dostop novih, inovativnih terapij in diagnostičnih testov, ki izpolnjujejo zdaj neizpolnjene potrebe bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo, na trg;

| 47. | spodbuja države članice, naj razvijejo storitve zdravstvenega varstva in socialne storitve v skladu z osnovnim načelom maksimiranja pokritosti in zagotavljanja enakega dostopa in enakopravnosti, spodbujajo razvoj povezanih storitev dostave v skupnosti in na dom v korist dementnim osebam ne glede na starost, spol, etnično pripadnost, gmotni položaj, invalidnost in prebivališče bodisi na podeželju bodisi v mestu; spodbuja države članice, naj sprejmejo ukrepe za spoprijem z dejavniki, ki neenako vplivajo na zdravje prebivalcev, a se je njihovemu vplivu mogoče izogniti; spodbuja Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo zbirko podatkov o zdravstvenih neenakostih; |
| --- | --- |

47.

spodbuja države članice, naj razvijejo storitve zdravstvenega varstva in socialne storitve v skladu z osnovnim načelom maksimiranja pokritosti in zagotavljanja enakega dostopa in enakopravnosti, spodbujajo razvoj povezanih storitev dostave v skupnosti in na dom v korist dementnim osebam ne glede na starost, spol, etnično pripadnost, gmotni položaj, invalidnost in prebivališče bodisi na podeželju bodisi v mestu; spodbuja države članice, naj sprejmejo ukrepe za spoprijem z dejavniki, ki neenako vplivajo na zdravje prebivalcev, a se je njihovemu vplivu mogoče izogniti; spodbuja Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo zbirko podatkov o zdravstvenih neenakostih;

| 48. | poziva države članice, naj ne pozabijo na preprečevalno zdravljenje, ki pomaga upočasniti začetek demence, in zagotovijo dostop do cenovno dostopne, kakovostne nege za obolele; države članice posebej opozarja, da je treba te storitve zavarovati v obdobju konsolidacije javnih financ v Evropi; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj ne pozabijo na preprečevalno zdravljenje, ki pomaga upočasniti začetek demence, in zagotovijo dostop do cenovno dostopne, kakovostne nege za obolele; države članice posebej opozarja, da je treba te storitve zavarovati v obdobju konsolidacije javnih financ v Evropi;

| 49. | poziva države članice, naj vzpostavijo evropsko mrežo referenčnih centrov, v katerih bi bilo združeno znanje o diagnosticiranju, zdravljenju in negi bolnikov z demencami in Alzheimerjevo boleznijo ter v katerih bi potekala izmenjava ter ocena informacij in podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj vzpostavijo evropsko mrežo referenčnih centrov, v katerih bi bilo združeno znanje o diagnosticiranju, zdravljenju in negi bolnikov z demencami in Alzheimerjevo boleznijo ter v katerih bi potekala izmenjava ter ocena informacij in podatkov med državami članicami;

| 50. | poziva države članice, naj oblikujejo posamezniku prilagojene oblike oskrbe in pomoči, ki bodo združevale različne stroke in discipline in ki jih bo po obvestilu o diagnozi usklajevala ena referenčna oseba, ter naj omogočijo oskrbo na domu z okrepljeno uporabo večstranskih in specializiranih storitev pomoči in nege na domu, avtomatizacije doma ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj oblikujejo posamezniku prilagojene oblike oskrbe in pomoči, ki bodo združevale različne stroke in discipline in ki jih bo po obvestilu o diagnozi usklajevala ena referenčna oseba, ter naj omogočijo oskrbo na domu z okrepljeno uporabo večstranskih in specializiranih storitev pomoči in nege na domu, avtomatizacije doma ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| 51. | poziva države članice, naj razvijejo raznovrstne, inovativne in kakovostne strukture, ki bodo negovalcem omogočale počitek, kot so začasne nastanitvene zmogljivosti in sprejemni centri, in naj zagotovijo zdravstveno spremljanje negovalcev, na primer z ustrezno zdravstveno oskrbo in psihološko ali socialno podporo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj razvijejo raznovrstne, inovativne in kakovostne strukture, ki bodo negovalcem omogočale počitek, kot so začasne nastanitvene zmogljivosti in sprejemni centri, in naj zagotovijo zdravstveno spremljanje negovalcev, na primer z ustrezno zdravstveno oskrbo in psihološko ali socialno podporo;

| 52. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj okrepijo raziskave, izboljšajo dostop do diagnosticiranja in prilagodijo storitve nege in pomoči potrebam mladih bolnikov; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj okrepijo raziskave, izboljšajo dostop do diagnosticiranja in prilagodijo storitve nege in pomoči potrebam mladih bolnikov;

| 53. | spodbuja države članice, da bolnikom čim prej zagotovijo dostop do novih oblik zdravljenja, ko bodo na voljo in ko bo preverjena in vzpostavljena njihova učinkovitost; |
| --- | --- |

53.

spodbuja države članice, da bolnikom čim prej zagotovijo dostop do novih oblik zdravljenja, ko bodo na voljo in ko bo preverjena in vzpostavljena njihova učinkovitost;

| 54. | poziva države članice, naj izboljšajo javno in poklicno ozaveščenost o demenci med kvalificiranimi/polkvalificiranimi zaposlenimi v zdravstvu, odgovornimi za sprejemanje politik in mediji, kar bo imelo za posledico boljše prepoznavanje simptomov Alzheimerjeve bolezni, razumevanje te bolezni in nege obolelih; ozaveščenost mora biti osredotočena na različne sestavine, kot so diagnoza, zdravljenje in ustrezna podpora; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj izboljšajo javno in poklicno ozaveščenost o demenci med kvalificiranimi/polkvalificiranimi zaposlenimi v zdravstvu, odgovornimi za sprejemanje politik in mediji, kar bo imelo za posledico boljše prepoznavanje simptomov Alzheimerjeve bolezni, razumevanje te bolezni in nege obolelih; ozaveščenost mora biti osredotočena na različne sestavine, kot so diagnoza, zdravljenje in ustrezna podpora;

| 55. | opozarja Komisijo na poročilo Bowis iz leta 2006, ki poziva delodajalce, naj v okviru odgovornosti, ki jo imajo za zdravje in varnost pri delu, uvedejo ukrepe za „duševno zdravje pri delu“, da bi zagotovile osebam z duševnimi motnjami najboljšo možno vključitev na trg dela, ter te politike objavijo in spremljajo v skladu z veljavno zakonodajo na področju zdravja in varnosti; opozarja Komisijo, da Parlament še vedno pričakuje objavo teh politik; |
| --- | --- |

55.

opozarja Komisijo na poročilo Bowis iz leta 2006, ki poziva delodajalce, naj v okviru odgovornosti, ki jo imajo za zdravje in varnost pri delu, uvedejo ukrepe za „duševno zdravje pri delu“, da bi zagotovile osebam z duševnimi motnjami najboljšo možno vključitev na trg dela, ter te politike objavijo in spremljajo v skladu z veljavno zakonodajo na področju zdravja in varnosti; opozarja Komisijo, da Parlament še vedno pričakuje objavo teh politik;

| 56. | poudarja obseg stroškov zdravljenja, ki nastanejo zaradi Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence in ki je pomemben za iskanje možnih rešitev, pri katerih bodo upoštevani: neposredni stroški zdravljenja (vključno s stroški zdravstvenega sistema: stroški specialistov, zdravil, zdravniških preiskav in rednih pregledov); neposredni socialni stroški (vključno s stroški formalnih storitev izven zdravstvenega sistema: storitve skupnosti, nega na domu, zagotavljanje hrane, prevoza in namestitve bolnikov v specialističnih domovih za oskrbo starejših, kjer lahko dobijo zdravstveno pomoč) in neformalni stroški (vključno s stroški, povezanimi z zmanjšano storilnostjo v primeru podaljšanja delovne dobe in z upadom proizvodnje kot posledico predčasne upokojitve, dopusta zaradi zdravstvenih razlogov ali smrti); |
| --- | --- |

56.

poudarja obseg stroškov zdravljenja, ki nastanejo zaradi Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence in ki je pomemben za iskanje možnih rešitev, pri katerih bodo upoštevani: neposredni stroški zdravljenja (vključno s stroški zdravstvenega sistema: stroški specialistov, zdravil, zdravniških preiskav in rednih pregledov); neposredni socialni stroški (vključno s stroški formalnih storitev izven zdravstvenega sistema: storitve skupnosti, nega na domu, zagotavljanje hrane, prevoza in namestitve bolnikov v specialističnih domovih za oskrbo starejših, kjer lahko dobijo zdravstveno pomoč) in neformalni stroški (vključno s stroški, povezanimi z zmanjšano storilnostjo v primeru podaljšanja delovne dobe in z upadom proizvodnje kot posledico predčasne upokojitve, dopusta zaradi zdravstvenih razlogov ali smrti);

| 57. | spodbuja države članice, naj pripravijo informativne kampanje za javnost in posebne skupine, kot so šolski otroci, zaposleni v zdravstvu in socialni delavci, v katerih bodo primerjali podporne ukrepe za družinske negovalce, združenja bolnikov in nevladne organizacije ter si o teh ukrepih izmenjali izkušnje, s spodbujanjem izdajanja in distribucije letakov, tudi na spletu, z informacijami glede usposabljanja in organizacije prostovoljnih delavcev ter pravnih, psiholoških in zdravstvenih pomočnikov na domu in v dnevnih centrih s spodbujanjem ali ustanavljanjem združenj za Alzheimerjevo bolezen, da bi prizadetim omogočili izmenjavo izkušenj; poudarja, kako pomembna je zmožnosti prepoznavanja simptomov demence v vseh kampanjah za ozaveščanje; |
| --- | --- |

57.

spodbuja države članice, naj pripravijo informativne kampanje za javnost in posebne skupine, kot so šolski otroci, zaposleni v zdravstvu in socialni delavci, v katerih bodo primerjali podporne ukrepe za družinske negovalce, združenja bolnikov in nevladne organizacije ter si o teh ukrepih izmenjali izkušnje, s spodbujanjem izdajanja in distribucije letakov, tudi na spletu, z informacijami glede usposabljanja in organizacije prostovoljnih delavcev ter pravnih, psiholoških in zdravstvenih pomočnikov na domu in v dnevnih centrih s spodbujanjem ali ustanavljanjem združenj za Alzheimerjevo bolezen, da bi prizadetim omogočili izmenjavo izkušenj; poudarja, kako pomembna je zmožnosti prepoznavanja simptomov demence v vseh kampanjah za ozaveščanje;

| 58. | spodbuja države članice, naj kot prostovoljno pospešujejo izvajanje brezplačnih preiskav spomina za tiste skupine prebivalcev, ki po znanstvenih podatkih močno tvegajo, da se bo pri njih razvila Alzheimerjeva bolezen ali druga vrsta demence; |
| --- | --- |

58.

spodbuja države članice, naj kot prostovoljno pospešujejo izvajanje brezplačnih preiskav spomina za tiste skupine prebivalcev, ki po znanstvenih podatkih močno tvegajo, da se bo pri njih razvila Alzheimerjeva bolezen ali druga vrsta demence;

| 59. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj spodbujajo razmislek o potrebah bolnikov in etični odnos do njih, da bi zagotovili spoštovanje človeškega dostojanstva, in naj razmislijo o pravnem statusu oseb z nevrodegenerativnimi boleznimi, da bi zagotovili pravni okvir za odvzem svobode in pravno varstvo bolnikov; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj spodbujajo razmislek o potrebah bolnikov in etični odnos do njih, da bi zagotovili spoštovanje človeškega dostojanstva, in naj razmislijo o pravnem statusu oseb z nevrodegenerativnimi boleznimi, da bi zagotovili pravni okvir za odvzem svobode in pravno varstvo bolnikov;

| 60. | poziva k priznanju združenj za Alzheimerjevo bolezen kot prednostnih partnerjev in njihovo sodelovanje pri 1) opredelitvi priporočil za preprečevanje in zgledov najboljše prakse ter njihovega razširjanja na osnovni ravni, 2) zagotovitvi zelo potrebnih informacij in podpore ljudem z demenco in njihovim negovalcem, 3) zastopanju potreb ljudi z demenco in njihovih negovalcev pri odgovornih za sprejemanje politik, in 4) spodbujanju partnerstev z medicinskimi poklici za zagotavljanje celostnega pristopa; poudarja, da bi v ta namen Evropske institucije morale preučiti možnosti, da bi evropski program javnega zdravja zagotavljal redno osnovno financiranje združenj Alzheimer Europe in spodbujati države članice k podpiranju združenj za Alzheimerjevo bolezen na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

60.

poziva k priznanju združenj za Alzheimerjevo bolezen kot prednostnih partnerjev in njihovo sodelovanje pri 1) opredelitvi priporočil za preprečevanje in zgledov najboljše prakse ter njihovega razširjanja na osnovni ravni, 2) zagotovitvi zelo potrebnih informacij in podpore ljudem z demenco in njihovim negovalcem, 3) zastopanju potreb ljudi z demenco in njihovih negovalcev pri odgovornih za sprejemanje politik, in 4) spodbujanju partnerstev z medicinskimi poklici za zagotavljanje celostnega pristopa; poudarja, da bi v ta namen Evropske institucije morale preučiti možnosti, da bi evropski program javnega zdravja zagotavljal redno osnovno financiranje združenj Alzheimer Europe in spodbujati države članice k podpiranju združenj za Alzheimerjevo bolezen na nacionalni ravni;

| 61. | spodbuja države članice, naj razvijajo skupine za podporo zaposlenim v zdravstvu, ki delajo v institucijah, sorodnikom hospitaliziranih bolnikov, sorodnikom, ki skrbijo za bolnika na domu in zaposlenim v zdravstvu, ki delajo na področju zdravstvenih storitev na domu; |
| --- | --- |

61.

spodbuja države članice, naj razvijajo skupine za podporo zaposlenim v zdravstvu, ki delajo v institucijah, sorodnikom hospitaliziranih bolnikov, sorodnikom, ki skrbijo za bolnika na domu in zaposlenim v zdravstvu, ki delajo na področju zdravstvenih storitev na domu;

| 62. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom spodbujajo avtonomnost oseb z demenco ter njihovo dostojanstvo in socialno vključenost prek akcijskega načrta na področju zdravja ter naj zagotavljajo informacije o najboljših praksah na področju spoštovanja pravic ranljivih in v boju proti grdemu ravnanju z bolniki z demenco; |
| --- | --- |

62.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom spodbujajo avtonomnost oseb z demenco ter njihovo dostojanstvo in socialno vključenost prek akcijskega načrta na področju zdravja ter naj zagotavljajo informacije o najboljših praksah na področju spoštovanja pravic ranljivih in v boju proti grdemu ravnanju z bolniki z demenco;

| 63. | poziva Komisijo in Svet, naj v povezavi z uresničevanjem projektov raziskav gojita razvoj partnerstev med javnimi institucijami ter med zasebnimi in javnimi institucijami, s tem pa izkoristita sredstva, vire in izkušnje zasebnega in javnega sektorja za boj z vplivi Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in Svet, naj v povezavi z uresničevanjem projektov raziskav gojita razvoj partnerstev med javnimi institucijami ter med zasebnimi in javnimi institucijami, s tem pa izkoristita sredstva, vire in izkušnje zasebnega in javnega sektorja za boj z vplivi Alzheimerjeve bolezni in drugih oblik demence;

| 64. | poudarja, da je potrebno doseči še velik napredek pri dostopu bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo ali podobnimi boleznimi do terapevtskih raziskav, da bi zagotovili učinkovitost novih molekul; poudarja tudi, da bi bilo to vprašanje treba obravnavati v prihodnjih spremembah direktive EU o kliničnem preskušanju zdravil (2001/20/ES); |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je potrebno doseči še velik napredek pri dostopu bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo ali podobnimi boleznimi do terapevtskih raziskav, da bi zagotovili učinkovitost novih molekul; poudarja tudi, da bi bilo to vprašanje treba obravnavati v prihodnjih spremembah direktive EU o kliničnem preskušanju zdravil (2001/20/ES);

| 65. | glede na uničevalen vpliv Alzheimerjeve bolezni na spomin in mentalno zmožnost poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne strategije, ki bodo organom, pristojnim za finančno pomoč obolelim, omogočile spremljanje takšne pomoči in s tem zagotovitev, da se bo uporabljala izključno v korist obolelih; |
| --- | --- |

65.

glede na uničevalen vpliv Alzheimerjeve bolezni na spomin in mentalno zmožnost poziva države članice, naj oblikujejo nacionalne strategije, ki bodo organom, pristojnim za finančno pomoč obolelim, omogočile spremljanje takšne pomoči in s tem zagotovitev, da se bo uporabljala izključno v korist obolelih;

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

66.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0313.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0306.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/44

---

Sreda, 19. januar 2011Inhalatorji za astmatike

P7_TA(2011)0017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o peticiji št. 0473/2008, ki jo je vložil Christoph Klein (nemški državljan), v zvezi z neukrepanjem Komisije v zadevi s področja konkurence ter škodljivih posledicah tega dejstva za udeleženo podjetje

2012/C 136 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor z dne 10. novembra 2010 za Komisijo o peticiji št. 0473/2008, ki jo je vložil Christoph Klein (nemški državljan), v zvezi z neukrepanjem Komisije v zadevi s področja konkurence ter škodljivih posledicah tega dejstva za udeleženo podjetje (O-0182/2010 – B7-0666/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor z dne 10. novembra 2010 za Komisijo o peticiji št. 0473/2008, ki jo je vložil Christoph Klein (nemški državljan), v zvezi z neukrepanjem Komisije v zadevi s področja konkurence ter škodljivih posledicah tega dejstva za udeleženo podjetje (O-0182/2010 – B7-0666/2010),

| — | ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega poslovnika,

| A. | ker je pravni okvir, ki se uporablja v tej zadevi, Direktiva Sveta 93/42/EGS (1) o medicinskih pripomočkih, ki določa, da lahko proizvajalci medicinskih pripomočkov razreda I tržijo pripomoček brez posredovanja priglašenega organa ali urada, ter da je proizvajalec tisti, ki mora dokazati, da je pripomoček v skladu z zahtevami iz direktive, |
| --- | --- |

A.

ker je pravni okvir, ki se uporablja v tej zadevi, Direktiva Sveta 93/42/EGS (1) o medicinskih pripomočkih, ki določa, da lahko proizvajalci medicinskih pripomočkov razreda I tržijo pripomoček brez posredovanja priglašenega organa ali urada, ter da je proizvajalec tisti, ki mora dokazati, da je pripomoček v skladu z zahtevami iz direktive,

| B. | ker morajo države članice, zato da zagotovijo, da so te zahteve izpolnjene, nadzorovati trg in sprejemati ustrezne ukrepe, kar vključujejo postopek zaščitne klavzule iz člena 8 ter ukrepe iz člena 18 v primeru neustrezno pritrjene oznake CE, |
| --- | --- |

B.

ker morajo države članice, zato da zagotovijo, da so te zahteve izpolnjene, nadzorovati trg in sprejemati ustrezne ukrepe, kar vključujejo postopek zaščitne klavzule iz člena 8 ter ukrepe iz člena 18 v primeru neustrezno pritrjene oznake CE,

| C. | ker je zadevni proizvajalec odgovornemu organu v državi članici dokazal, da njegov pripomoček izpolnjuje vse zakonske zahteve za trženje medicinskega pripomočka razreda I z oznako CE, |
| --- | --- |

C.

ker je zadevni proizvajalec odgovornemu organu v državi članici dokazal, da njegov pripomoček izpolnjuje vse zakonske zahteve za trženje medicinskega pripomočka razreda I z oznako CE,

| D. | ker mora država članica, ko sprejme ustrezne začasne ukrepe za umik pripomočka s trga ali prepoved ali omejitev njegovega trženja, prek odgovornega organa takoj seznaniti Komisijo o katerem koli od teh ukrepov ter navesti razloge za svojo odločitev, |
| --- | --- |

D.

ker mora država članica, ko sprejme ustrezne začasne ukrepe za umik pripomočka s trga ali prepoved ali omejitev njegovega trženja, prek odgovornega organa takoj seznaniti Komisijo o katerem koli od teh ukrepov ter navesti razloge za svojo odločitev,

| E. | ker so nemški organi od leta 1996 izražali zaskrbljenost v zvezi z varnostjo pripomočka (inhalator) ter so Komisijo seznanili s tem, da bi začela postopek v zvezi z varnostjo, vendar se Komisija ni posvetovala s proizvajalcem in nikoli ni o zadevi odločila; posledica tega je, da je zadeva še odprta, vlagalec peticije pa nima na razpolago nobenega pravnega mehanizma, |
| --- | --- |

E.

ker so nemški organi od leta 1996 izražali zaskrbljenost v zvezi z varnostjo pripomočka (inhalator) ter so Komisijo seznanili s tem, da bi začela postopek v zvezi z varnostjo, vendar se Komisija ni posvetovala s proizvajalcem in nikoli ni o zadevi odločila; posledica tega je, da je zadeva še odprta, vlagalec peticije pa nima na razpolago nobenega pravnega mehanizma,

| F. | ker so oblasti nemške dežele Saška-Anhalt leta 1997 na vztrajanje bavarskih oblasti prepovedale prodajo pripomočka, |
| --- | --- |

F.

ker so oblasti nemške dežele Saška-Anhalt leta 1997 na vztrajanje bavarskih oblasti prepovedale prodajo pripomočka,

| G. | ker je podjetje pred prvo prepovedjo iz leta 1997 zakonito prodajalo proizvode in glede na trditve odgovornih oblasti izpolnjevalo vse določbe iz Direktive Sveta 93/42/EGS, |
| --- | --- |

G.

ker je podjetje pred prvo prepovedjo iz leta 1997 zakonito prodajalo proizvode in glede na trditve odgovornih oblasti izpolnjevalo vse določbe iz Direktive Sveta 93/42/EGS,

| H. | ker je proizvajalec leta 2003 začel tržiti pripomoček pod novim imenom in ker je leta 2005 vlada Zgornje Bavarske ukazala umik pripomočka s trga na podlagi nemškega zakona o medicinskih pripomočkih, ne da bi o tem obvestila Komisijo, |
| --- | --- |

H.

ker je proizvajalec leta 2003 začel tržiti pripomoček pod novim imenom in ker je leta 2005 vlada Zgornje Bavarske ukazala umik pripomočka s trga na podlagi nemškega zakona o medicinskih pripomočkih, ne da bi o tem obvestila Komisijo,

| I. | ker je proizvajalec leta 2006 seznanil Komisijo o drugi prepovedi prodaje z namenom, da na podlagi člena 8(1) Direktive 93/42/EGS začne proti Nemčiji postopek zaradi kršitve pravic, |
| --- | --- |

I.

ker je proizvajalec leta 2006 seznanil Komisijo o drugi prepovedi prodaje z namenom, da na podlagi člena 8(1) Direktive 93/42/EGS začne proti Nemčiji postopek zaradi kršitve pravic,

| J. | ker Komisija trdi, da so bili dokazi, da inhalator izpolnjuje temeljne zahteve, kot je določeno v Direktivi 93/42/EGS, nezadostni, in meni, da ni bilo potrebe po ponovnem preverjanju varnosti novega proizvoda, ker je primer spadal bolj v člen 18 kot v člen 8 direktive, |
| --- | --- |

J.

ker Komisija trdi, da so bili dokazi, da inhalator izpolnjuje temeljne zahteve, kot je določeno v Direktivi 93/42/EGS, nezadostni, in meni, da ni bilo potrebe po ponovnem preverjanju varnosti novega proizvoda, ker je primer spadal bolj v člen 18 kot v člen 8 direktive,

| K. | ker je proizvajalec leta 2008 vložil peticijo v Evropskem parlamentu, v kateri trdi, da je Komisija pri obravnavi tega primera kršila svoje obveznosti iz direktive in ni izpolnila svoje dolžnosti, da deluje kot varuhinja pogodb, |
| --- | --- |

K.

ker je proizvajalec leta 2008 vložil peticijo v Evropskem parlamentu, v kateri trdi, da je Komisija pri obravnavi tega primera kršila svoje obveznosti iz direktive in ni izpolnila svoje dolžnosti, da deluje kot varuhinja pogodb,

| 1. | meni, da Komisija v svojem odgovoru Odboru za peticije ni v zadostni meri odgovorila na vprašanje, ki so ga postavili vlagalec peticije in člani odbora, prav tako pa se tudi ni dovolj odzvala na zaskrbljenost, izraženo v mnenju Odbora za pravne zadeve; |
| --- | --- |

1.

meni, da Komisija v svojem odgovoru Odboru za peticije ni v zadostni meri odgovorila na vprašanje, ki so ga postavili vlagalec peticije in člani odbora, prav tako pa se tudi ni dovolj odzvala na zaskrbljenost, izraženo v mnenju Odbora za pravne zadeve;

| 2. | poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme potrebne ukrepe za končanje še odprtega postopka, ki se je začel leta 1997 v skladu z zaščitno klavzulo iz člena 8 Direktive 93/42/EGS; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme potrebne ukrepe za končanje še odprtega postopka, ki se je začel leta 1997 v skladu z zaščitno klavzulo iz člena 8 Direktive 93/42/EGS;

| 3. | poziva Komisijo, naj nemudoma odgovori na upravičeno zaskrbljenost vlagalca peticije, ki že 13 let živi v tem nevzdržnem stanju in je zaradi tega utrpel veliko izgubo pri zaslužku, ter naj sprejme potrebne ukrepe, ki bodo vlagalcu peticije omogočili uveljavljanje njegovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nemudoma odgovori na upravičeno zaskrbljenost vlagalca peticije, ki že 13 let živi v tem nevzdržnem stanju in je zaradi tega utrpel veliko izgubo pri zaslužku, ter naj sprejme potrebne ukrepe, ki bodo vlagalcu peticije omogočili uveljavljanje njegovih pravic;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji in nemški zvezni vladi. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji in nemški zvezni vladi.

---

(1)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/46

---

Sreda, 19. januar 2011Razmere na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova

P7_TA(2011)0018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o razmerah na Haitiju leto po potresu: humanitarna pomoč in obnova

2012/C 136 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodne donatorske konference za novo prihodnost Haitija, ki je potekala 31. marca 2010 v New Yorku, in poročila o obisku delegacije Odbora Evropskega parlamenta za razvoj v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne donatorske konference za novo prihodnost Haitija, ki je potekala 31. marca 2010 v New Yorku, in poročila o obisku delegacije Odbora Evropskega parlamenta za razvoj v New Yorku,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz marca 2010 za ponovni vzpon in nacionalni razvoj Haitija ter obsežne obnove za prihodnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz marca 2010 za ponovni vzpon in nacionalni razvoj Haitija ter obsežne obnove za prihodnost,

| — | ob upoštevanju sklepov izredne seje Sveta za zunanje zadeve, ki je 18. januarja 2010 potekala v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izredne seje Sveta za zunanje zadeve, ki je 18. januarja 2010 potekala v Bruslju,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. januarja 2010 o potresu na Haitiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. januarja 2010 o potresu na Haitiju,

| — | ob upoštevanju sklepov pripravljalne ministrske konference, ki je 25. januarja 2010 potekala v Montrealu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pripravljalne ministrske konference, ki je 25. januarja 2010 potekala v Montrealu,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga tri evropske institucije podpisale decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga tri evropske institucije podpisale decembra 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (1),

| — | ob upoštevanju poročila misije Odbora Evropskega parlamenta za razvoj na Haitiju (25.-27. junij 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije Odbora Evropskega parlamenta za razvoj na Haitiju (25.-27. junij 2010),

| — | ob upoštevanju poročila Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 30. avgusta 2010 o misiji za ugotavljanje dejstev na Haitiju in v Dominikanski republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 30. avgusta 2010 o misiji za ugotavljanje dejstev na Haitiju in v Dominikanski republiki,

| — | ob upoštevanju skupnega dokumenta Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter komisarke Kristaline Georgieve o izkušnjah iz odziva Unije med nesrečo na Haitiju (junij 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dokumenta Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter komisarke Kristaline Georgieve o izkušnjah iz odziva Unije med nesrečo na Haitiju (junij 2010),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah z dne 26. oktobra 2010 (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah z dne 26. oktobra 2010 (KOM(2010)0600),

| — | ob upoštevanju misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (MINUSTAH),

| — | ob upoštevanju poročila Michela Barnierja z naslovom Za evropske enote civilne zaščite, imenovane „Europe Aid“, objavljenega maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Michela Barnierja z naslovom Za evropske enote civilne zaščite, imenovane „Europe Aid“, objavljenega maja 2006,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je potres, ki je z močjo 7,3 po Richterjevi lestvici 12. januarja 2010 na Haitiju povzročil 222 750 smrtnih žrtev, prizadel 3 milijone ter razselil 1,7 milijona ljudi, od katerih je več kot milijon še vedno v neorganiziranih taboriščih, ki bi bila morala biti začasna, in ker so združenja zagovornikov človekovih pravic obsodila neznosne življenjske razmere v teh neorganiziranih taboriščih, zlasti posilstva in spolno nasilje nad ženskami, |
| --- | --- |

A.

ker je potres, ki je z močjo 7,3 po Richterjevi lestvici 12. januarja 2010 na Haitiju povzročil 222 750 smrtnih žrtev, prizadel 3 milijone ter razselil 1,7 milijona ljudi, od katerih je več kot milijon še vedno v neorganiziranih taboriščih, ki bi bila morala biti začasna, in ker so združenja zagovornikov človekovih pravic obsodila neznosne življenjske razmere v teh neorganiziranih taboriščih, zlasti posilstva in spolno nasilje nad ženskami,

| B. | ker se v državi, v kateri skoraj 60 odstotkov prebivalstva živi na podeželju in 80 odstotkov v popolni revščini, med 2,5 in 3,3 milijona ljudi spopada z negotovostjo glede preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

B.

ker se v državi, v kateri skoraj 60 odstotkov prebivalstva živi na podeželju in 80 odstotkov v popolni revščini, med 2,5 in 3,3 milijona ljudi spopada z negotovostjo glede preskrbe s hrano,

| C. | ker so leto po potresu razmere na Haitiju še vedno kaotične, v državi še vedno vladajo izredne razmere, obnova pa se le stežka začenja, |
| --- | --- |

C.

ker so leto po potresu razmere na Haitiju še vedno kaotične, v državi še vedno vladajo izredne razmere, obnova pa se le stežka začenja,

| D. | ker so desetletja revščine, uničevanja okolja, občutljivosti za mnoge naravne nesreče, nasilja, politične nestabilnosti in diktature povzročila, da je Haiti najrevnejša ameriška država, v kateri se je pred katastrofo večina od 12 milijonov prebivalcev preživljala z manj kot dvema dolarjema na dan; in ker je škoda, nastala ob potresu, še poslabšala sposobnost države, da nudi osnovne javne storitve in se torej aktivno odzove na prizadevanja za pomoč in obnovo, |
| --- | --- |

D.

ker so desetletja revščine, uničevanja okolja, občutljivosti za mnoge naravne nesreče, nasilja, politične nestabilnosti in diktature povzročila, da je Haiti najrevnejša ameriška država, v kateri se je pred katastrofo večina od 12 milijonov prebivalcev preživljala z manj kot dvema dolarjema na dan; in ker je škoda, nastala ob potresu, še poslabšala sposobnost države, da nudi osnovne javne storitve in se torej aktivno odzove na prizadevanja za pomoč in obnovo,

| E. | ker je bilo do danes nakazanih le 1,2 milijarde od 10 milijard dolarjev (v 2 delih: 18 mesecev in 3 leta) obljubljenih na mednarodni donatorski konferenci za obnovo Haitija, ki je potekala 31. marca 2010 v New Yorku, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo do danes nakazanih le 1,2 milijarde od 10 milijard dolarjev (v 2 delih: 18 mesecev in 3 leta) obljubljenih na mednarodni donatorski konferenci za obnovo Haitija, ki je potekala 31. marca 2010 v New Yorku,

| F. | ker je nedavna tragedija na Haitiju pokazala, da je treba okrepiti instrumente, ki so Uniji na voljo za obvladovanje nesreč (humanitarna pomoč in mehanizem civilne zaščite Unije), zlasti njihovo učinkovitost, hitrost, usklajevanje in prepoznavnost, |
| --- | --- |

F.

ker je nedavna tragedija na Haitiju pokazala, da je treba okrepiti instrumente, ki so Uniji na voljo za obvladovanje nesreč (humanitarna pomoč in mehanizem civilne zaščite Unije), zlasti njihovo učinkovitost, hitrost, usklajevanje in prepoznavnost,

| G. | ker je bila na predlog Haitija ustanovljena začasna komisija za obnovo, da bi se omogočilo usklajevanje, učinkovita razporeditev sredstev ter izvajanje akcijskega načrta za razvoj Haitija; ker je Evropska komisija kot največja donatorica članica začasne komisije in ima pravico do glasovanja, |
| --- | --- |

G.

ker je bila na predlog Haitija ustanovljena začasna komisija za obnovo, da bi se omogočilo usklajevanje, učinkovita razporeditev sredstev ter izvajanje akcijskega načrta za razvoj Haitija; ker je Evropska komisija kot največja donatorica članica začasne komisije in ima pravico do glasovanja,

| H. | ker je odstranitev ruševin največji izziv za obnovo te države – majhen del je že odstranjen – in ker bo s sedanjo hitrostjo potrebnih 6 let za odstranitev milijonov kubičnih metrov ruševin, |
| --- | --- |

H.

ker je odstranitev ruševin največji izziv za obnovo te države – majhen del je že odstranjen – in ker bo s sedanjo hitrostjo potrebnih 6 let za odstranitev milijonov kubičnih metrov ruševin,

| I. | ker je epidemija kolere, ki je izbruhnila 19. oktobra 2010, do danes povzročila več kot 3 000 smrtnih žrtev in prizadela več kot 150 000 ljudi; ker širjenje epidemije odkriva očitne strukturne pomanjkljivosti haitijske države ter pomanjkljivosti sistema mednarodne pomoči in misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju in ker na boj proti koleri vpliva zlasti sedanja politična kriza, nastala po volitvah, |
| --- | --- |

I.

ker je epidemija kolere, ki je izbruhnila 19. oktobra 2010, do danes povzročila več kot 3 000 smrtnih žrtev in prizadela več kot 150 000 ljudi; ker širjenje epidemije odkriva očitne strukturne pomanjkljivosti haitijske države ter pomanjkljivosti sistema mednarodne pomoči in misije Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju in ker na boj proti koleri vpliva zlasti sedanja politična kriza, nastala po volitvah,

| J. | ker so od 174 milijonov dolarjev Združeni narodi za boj proti epidemiji kolere prejeli le 44 milijonov, |
| --- | --- |

J.

ker so od 174 milijonov dolarjev Združeni narodi za boj proti epidemiji kolere prejeli le 44 milijonov,

| K. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija napovedala, da bo, če se epidemija ne ustavi, v naslednjih dvanajstih mesecih prišlo do 400 000 novih primerov kolere, |
| --- | --- |

K.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija napovedala, da bo, če se epidemija ne ustavi, v naslednjih dvanajstih mesecih prišlo do 400 000 novih primerov kolere,

| L. | ker je po volitvah 28. novembra 2010, katerih predhodni izidi so bili znani na začetku decembra, prišlo do nasilnih protestov na Haitiju ter številnih pritožb zaradi goljufij; ker bi mednarodna skupnost morala podpirati pregleden in zakonit volilni postopek, da bi se zagotovilo pošteno glasovanje, nujno potrebno za obnovo države; ker je zaščita civilistov prednostna naloga, |
| --- | --- |

L.

ker je po volitvah 28. novembra 2010, katerih predhodni izidi so bili znani na začetku decembra, prišlo do nasilnih protestov na Haitiju ter številnih pritožb zaradi goljufij; ker bi mednarodna skupnost morala podpirati pregleden in zakonit volilni postopek, da bi se zagotovilo pošteno glasovanje, nujno potrebno za obnovo države; ker je zaščita civilistov prednostna naloga,

| 1. | ponovno poudarja svojo solidarnost s prebivalci Haitija, ki trpijo zaradi posledic potresa in kolere, in poudarja, da mora obnova potekati v posvetovanju in sodelovanju s haitijskim prebivalstvom in civilno družbo; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja svojo solidarnost s prebivalci Haitija, ki trpijo zaradi posledic potresa in kolere, in poudarja, da mora obnova potekati v posvetovanju in sodelovanju s haitijskim prebivalstvom in civilno družbo;

| 2. | poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, naj se odločno in dolgoročno zaveže, da bo izpolnila vse obljube z mednarodne donatorske konference v New Yorku, in naj nemudoma ukrepa; poudarja tudi, da se morata humanitarna pomoč in pomoč pri obnovi, ki ju zagotovi Unija, dodeliti v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil, ki povzročajo zadolževanje; |
| --- | --- |

2.

poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, naj se odločno in dolgoročno zaveže, da bo izpolnila vse obljube z mednarodne donatorske konference v New Yorku, in naj nemudoma ukrepa; poudarja tudi, da se morata humanitarna pomoč in pomoč pri obnovi, ki ju zagotovi Unija, dodeliti v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil, ki povzročajo zadolževanje;

| 3. | opozarja na veliko mobilizacijo mednarodne skupnosti po razdiralnem potresu na Haitiju in njeno dejansko politično pripravljenost, da obnovo države podpre tako, da ne bi ponavljala napak iz preteklosti ter da bi za vselej odpravila globoke razloge za revščino na Haitiju; |
| --- | --- |

3.

opozarja na veliko mobilizacijo mednarodne skupnosti po razdiralnem potresu na Haitiju in njeno dejansko politično pripravljenost, da obnovo države podpre tako, da ne bi ponavljala napak iz preteklosti ter da bi za vselej odpravila globoke razloge za revščino na Haitiju;

| 4. | obžaluje obseg katastrofe na Haitiju, katere posledice ostajajo jasno vidne tudi leto dni po potresu; pozdravlja znesek humanitarne pomoči, ki ga je Evropska komisija namenila tej državi in ki znaša 120 milijonov EUR (od tega 12 milijonov za boj proti koleri), prispevek držav članic Unije v višini okrog 200 milijonov EUR, prizadevanja evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje ter GD ECHO in njegovih strokovnjakov; |
| --- | --- |

4.

obžaluje obseg katastrofe na Haitiju, katere posledice ostajajo jasno vidne tudi leto dni po potresu; pozdravlja znesek humanitarne pomoči, ki ga je Evropska komisija namenila tej državi in ki znaša 120 milijonov EUR (od tega 12 milijonov za boj proti koleri), prispevek držav članic Unije v višini okrog 200 milijonov EUR, prizadevanja evropske komisarke za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje ter GD ECHO in njegovih strokovnjakov;

| 5. | poudarja, da je oblikovanje grozdov omogočilo usklajevanje humanitarne dejavnosti na terenu, vendar je ta metoda vseeno pokazala svoje pomanjkljivosti zaradi velikega števila humanitarnih dejavnikov ter zapletenosti izrednih razmer zaradi velike koncentracije prebivalstva v mestih; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je oblikovanje grozdov omogočilo usklajevanje humanitarne dejavnosti na terenu, vendar je ta metoda vseeno pokazala svoje pomanjkljivosti zaradi velikega števila humanitarnih dejavnikov ter zapletenosti izrednih razmer zaradi velike koncentracije prebivalstva v mestih;

| 6. | pozdravlja prizadevanja in delo, ki so ga opravile humanitarne organizacije (Rdeči križ, nevladne organizacije, Združeni narodi) in države članice, ter vztraja, da je treba poročati o nevidnih posledicah humanitarne dejavnosti ter da so bile razmere pod nadzorom zato, ker je bilo poskrbljeno za ranjene, pitno vodo in hrano ter začasna bivališča; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja in delo, ki so ga opravile humanitarne organizacije (Rdeči križ, nevladne organizacije, Združeni narodi) in države članice, ter vztraja, da je treba poročati o nevidnih posledicah humanitarne dejavnosti ter da so bile razmere pod nadzorom zato, ker je bilo poskrbljeno za ranjene, pitno vodo in hrano ter začasna bivališča;

| 7. | ugotavlja, da je epidemija kolere pokazala skorajda popolno nesposobnost haitijske države v boju s to boleznijo, ki jo je mogoče enostavno preprečiti in zdraviti, ter pomanjkljivosti sistema humanitarne pomoči v državi z veliko humanitarno dejavnostjo (12 000 nevladnih organizacij); poudarja, da šibkih točk haitijske države ne smejo in ne morejo blažiti humanitarni akterji ter da je treba delovati v prid dolgoročnega razvoja, zlasti na področju dostopa do zdravstvene oskrbe, pitne vode in higienskih razmer; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je epidemija kolere pokazala skorajda popolno nesposobnost haitijske države v boju s to boleznijo, ki jo je mogoče enostavno preprečiti in zdraviti, ter pomanjkljivosti sistema humanitarne pomoči v državi z veliko humanitarno dejavnostjo (12 000 nevladnih organizacij); poudarja, da šibkih točk haitijske države ne smejo in ne morejo blažiti humanitarni akterji ter da je treba delovati v prid dolgoročnega razvoja, zlasti na področju dostopa do zdravstvene oskrbe, pitne vode in higienskih razmer;

| 8. | pozdravlja skupno zavezo Komisije in držav članic na mednarodni donatorski konferenci za obnovo Haitija, da bodo državi namenile 1,2 milijarde EUR, od katerih bo 460 milijonov nehumanitarne pomoči Komisije; ponovno poudarja svojo zahtevo, naj Evropska unija kot največja donatorica odigra vodilno politično vlogo v prizadevanjih za obnovo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja skupno zavezo Komisije in držav članic na mednarodni donatorski konferenci za obnovo Haitija, da bodo državi namenile 1,2 milijarde EUR, od katerih bo 460 milijonov nehumanitarne pomoči Komisije; ponovno poudarja svojo zahtevo, naj Evropska unija kot največja donatorica odigra vodilno politično vlogo v prizadevanjih za obnovo;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v prizadevanja za obnovo Haitija vključijo lokalno proizvodnjo hrane in zanesljivo preskrbo s hrano (prek razvoja podeželske infrastrukture in pomoči malim kmetom) v skupni pristop pri načrtovanju sredstev za obnovo Haitija ter vmesni pregled načrtovanja sredstev, ki so ostala od Komisije (169 milijonov EUR od 460 milijonov, obljubljenih v New Yorku, je še vedno na voljo); poziva k izvajanju novega okvira ukrepov glede varnosti preskrbe s hrano ki ga je Komisija napovedala marca 2010; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v prizadevanja za obnovo Haitija vključijo lokalno proizvodnjo hrane in zanesljivo preskrbo s hrano (prek razvoja podeželske infrastrukture in pomoči malim kmetom) v skupni pristop pri načrtovanju sredstev za obnovo Haitija ter vmesni pregled načrtovanja sredstev, ki so ostala od Komisije (169 milijonov EUR od 460 milijonov, obljubljenih v New Yorku, je še vedno na voljo); poziva k izvajanju novega okvira ukrepov glede varnosti preskrbe s hrano ki ga je Komisija napovedala marca 2010;

| 10. | obžaluje dejstvo, da je začasna komisija za obnovo Haitija, ki mora imeti osrednjo vlogo pri usklajevanju obnove, pozno začela svoje delo; obžaluje pomanjkanje informacij o njenem delovanju in učinkovitosti ter poziva Komisijo kot članico te komisije, naj se posreduje za pospešitev izvajanja njenega mandata in preuči njeno delovanje ter naj Evropskemu parlamentu predloži poročilo o dejavnosti začasne komisije za obnovo Haitija, o razporeditvi virov ter o sredstvih, obljubljenih na konferenci v New Yorku, ki so bila dejansko porabljena za obnovo; |
| --- | --- |

10.

obžaluje dejstvo, da je začasna komisija za obnovo Haitija, ki mora imeti osrednjo vlogo pri usklajevanju obnove, pozno začela svoje delo; obžaluje pomanjkanje informacij o njenem delovanju in učinkovitosti ter poziva Komisijo kot članico te komisije, naj se posreduje za pospešitev izvajanja njenega mandata in preuči njeno delovanje ter naj Evropskemu parlamentu predloži poročilo o dejavnosti začasne komisije za obnovo Haitija, o razporeditvi virov ter o sredstvih, obljubljenih na konferenci v New Yorku, ki so bila dejansko porabljena za obnovo;

| 11. | priznava, da lahko začasna komisija za obnovo Haitija, ki je osrednji organ za upravljanje obnove, učinkovito deluje le s ponovno vzpostavitvijo haitijske državne strukture in obnovo haitijskega vodstva, ki mora biti izvoljeno na preglednih in zakonitih volitvah ter mora pokazati dejansko politično voljo za sprejemanje odločitev, ki bodo omogočile spopadanje s tem titanskim gradbiščem; |
| --- | --- |

11.

priznava, da lahko začasna komisija za obnovo Haitija, ki je osrednji organ za upravljanje obnove, učinkovito deluje le s ponovno vzpostavitvijo haitijske državne strukture in obnovo haitijskega vodstva, ki mora biti izvoljeno na preglednih in zakonitih volitvah ter mora pokazati dejansko politično voljo za sprejemanje odločitev, ki bodo omogočile spopadanje s tem titanskim gradbiščem;

| 12. | nemudoma poziva haitijsko vlado, naj si še naprej prizadeva za izpolnitev zavez iz nacionalnega načrta obnove, da bi okrepila ugled države, povečala učinkovitost upravljanja na lokalni ravni, okrepila nacionalne in lokalne ustanove ter povezala koncept politične, gospodarske in institucionalne decentralizacije; |
| --- | --- |

12.

nemudoma poziva haitijsko vlado, naj si še naprej prizadeva za izpolnitev zavez iz nacionalnega načrta obnove, da bi okrepila ugled države, povečala učinkovitost upravljanja na lokalni ravni, okrepila nacionalne in lokalne ustanove ter povezala koncept politične, gospodarske in institucionalne decentralizacije;

| 13. | ocenjuje, da je treba lokalne organe in predstavnike civilne družbe bolje podpreti in jih vključiti v proces odločanja; |
| --- | --- |

13.

ocenjuje, da je treba lokalne organe in predstavnike civilne družbe bolje podpreti in jih vključiti v proces odločanja;

| 14. | obžaluje dejstvo, da imajo Haitijci za čiščenje ton ruševin na voljo le lopate, motike in samokolnice, ki onemogočajo gibanje po glavnem mestu, kar je glede na resnost razmer smešno; poudarja, da je odstranitev ruševin za obnovo Haitija nujno potrebna; obžaluje, da za to niso bila namenjena nikakršna sredstva; poziva Komisijo, naj zagotovi finančno in tehnično pomoč pri odstranjevanju ruševin; |
| --- | --- |

14.

obžaluje dejstvo, da imajo Haitijci za čiščenje ton ruševin na voljo le lopate, motike in samokolnice, ki onemogočajo gibanje po glavnem mestu, kar je glede na resnost razmer smešno; poudarja, da je odstranitev ruševin za obnovo Haitija nujno potrebna; obžaluje, da za to niso bila namenjena nikakršna sredstva; poziva Komisijo, naj zagotovi finančno in tehnično pomoč pri odstranjevanju ruševin;

| 15. | poziva Združene narode, naj ponovno obravnavajo mandat svoje misije za stabilizacijo na Haitiju in se posebej posvetijo vprašanjem varnosti ter ocenijo svojo učinkovitost ob zadnjih dogodkih, epidemiji kolere in trenutnih volitvah; |
| --- | --- |

15.

poziva Združene narode, naj ponovno obravnavajo mandat svoje misije za stabilizacijo na Haitiju in se posebej posvetijo vprašanjem varnosti ter ocenijo svojo učinkovitost ob zadnjih dogodkih, epidemiji kolere in trenutnih volitvah;

| 16. | obžaluje veliko pomanjkanje stanovanj na Haitiju; poudarja, da je namestitev ljudi, ki so ostali brez domov in ki so večinoma nastanjeni v šotoriščih v glavnem mestu Port-au-Prince, težka zaradi pomanjkanja zemljišč, neobstoječega registra o zemljiščih ter zaradi izseljencev, ki imajo v lasti številne parcele, ter poziva haitijske oblasti, naj pokažejo politično voljo za proaktivne ukrepe, zlasti v zvezi z razlaščanjem; |
| --- | --- |

16.

obžaluje veliko pomanjkanje stanovanj na Haitiju; poudarja, da je namestitev ljudi, ki so ostali brez domov in ki so večinoma nastanjeni v šotoriščih v glavnem mestu Port-au-Prince, težka zaradi pomanjkanja zemljišč, neobstoječega registra o zemljiščih ter zaradi izseljencev, ki imajo v lasti številne parcele, ter poziva haitijske oblasti, naj pokažejo politično voljo za proaktivne ukrepe, zlasti v zvezi z razlaščanjem;

| 17. | izraža čedalje večjo zaskrbljenost zaradi položaja najranljivejših, zlasti žensk in otrok, po potresu, ki je prizadel več kot 800 000 otrok, ki so bili izpostavljeni nevarnosti nasilja, spolne zlorabe, trgovine z ljudmi, izkoriščanja in zanemarjanja, ter poziva Evropsko unijo (Komisijo), naj se odločno zavzame za ponovno vzpostavitev življenjskih razmer, ki bodo otrokom omogočale zaščito in varnost, naj podpre vzpostavitev sistema socialne varnosti na Haitiju ter naj spodbudi šolsko reformo; poziva tudi k izboljšanju življenjskih razmer in varnosti v taboriščih; |
| --- | --- |

17.

izraža čedalje večjo zaskrbljenost zaradi položaja najranljivejših, zlasti žensk in otrok, po potresu, ki je prizadel več kot 800 000 otrok, ki so bili izpostavljeni nevarnosti nasilja, spolne zlorabe, trgovine z ljudmi, izkoriščanja in zanemarjanja, ter poziva Evropsko unijo (Komisijo), naj se odločno zavzame za ponovno vzpostavitev življenjskih razmer, ki bodo otrokom omogočale zaščito in varnost, naj podpre vzpostavitev sistema socialne varnosti na Haitiju ter naj spodbudi šolsko reformo; poziva tudi k izboljšanju življenjskih razmer in varnosti v taboriščih;

| 18. | poziva Evropsko unijo, naj z vlado na Haitiju sodeluje pri sestavi splošne zakonodaje za varstvo pravic otrok, pri vključevanju obveznosti, ki izhajajo iz številnih mednarodnih instrumentov s področja otrokovih in človekovih pravic, ukinitve suženjstva in varstva otrokovih pravic, ki jih je Haiti ratificiral, v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko unijo, naj z vlado na Haitiju sodeluje pri sestavi splošne zakonodaje za varstvo pravic otrok, pri vključevanju obveznosti, ki izhajajo iz številnih mednarodnih instrumentov s področja otrokovih in človekovih pravic, ukinitve suženjstva in varstva otrokovih pravic, ki jih je Haiti ratificiral, v nacionalno zakonodajo;

| 19. | meni, da je zelo pomembno, da Komisija podpre izvajanje identifikacije, popisa in iskanja družin otrokom, ki so bili od njih ločeni, ter vzpostavi poseben nadzor na mejah zoper trgovino z otroki in nezakonitim posvojitvam; |
| --- | --- |

19.

meni, da je zelo pomembno, da Komisija podpre izvajanje identifikacije, popisa in iskanja družin otrokom, ki so bili od njih ločeni, ter vzpostavi poseben nadzor na mejah zoper trgovino z otroki in nezakonitim posvojitvam;

| 20. | vztraja, da je nujno treba takoj vzpostaviti haitijsko državno strukturo zaradi delovanja demokracije in dobrega upravljanja države, ki je nujno potrebno za obnovo države, ter spodbujati vključevanje civilne družbe in haitijskega prebivalstva; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da je nujno treba takoj vzpostaviti haitijsko državno strukturo zaradi delovanja demokracije in dobrega upravljanja države, ki je nujno potrebno za obnovo države, ter spodbujati vključevanje civilne družbe in haitijskega prebivalstva;

| 21. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi politične krize po rezultatih predsedniških in zakonodajnih volitev, ki so sprožili veliko nasprotovanje, a so jih misije tujih opazovalcev previdno potrdile, trenutno pa glasove ponovno preštevajo strokovnjaki Organizacije ameriških držav (OAS), ki so v svojem poročilu z dne 13. januarja 2011 predlagali, naj kandidat vladajoče stranke Jude Célestin zaradi dokazane goljufije prepusti mesto Michelu Martellyju; |
| --- | --- |

21.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi politične krize po rezultatih predsedniških in zakonodajnih volitev, ki so sprožili veliko nasprotovanje, a so jih misije tujih opazovalcev previdno potrdile, trenutno pa glasove ponovno preštevajo strokovnjaki Organizacije ameriških držav (OAS), ki so v svojem poročilu z dne 13. januarja 2011 predlagali, naj kandidat vladajoče stranke Jude Célestin zaradi dokazane goljufije prepusti mesto Michelu Martellyju;

| 22. | poziva Evropsko unijo, naj naredi vse, kar je v njenih močeh, za odločno podporo zakonitemu in preglednemu volilnemu postopku ter za pravilen potek drugega kroga, preloženega na februar, da se Haitiju prepreči, da bi zapadel v še globljo krizo; meni, da bodo samo izvoljen in zakonit predsednik ter zakoniti poslanci lahko sprejemali potrebne odločitve ter da sta za obnovo nujni stabilnost in politična volja; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko unijo, naj naredi vse, kar je v njenih močeh, za odločno podporo zakonitemu in preglednemu volilnemu postopku ter za pravilen potek drugega kroga, preloženega na februar, da se Haitiju prepreči, da bi zapadel v še globljo krizo; meni, da bodo samo izvoljen in zakonit predsednik ter zakoniti poslanci lahko sprejemali potrebne odločitve ter da sta za obnovo nujni stabilnost in politična volja;

| 23. | poziva mednarodno skupnost in Evropsko unijo, naj tesno sodelujeta z bodočimi haitijskimi oblastmi ter naj jim pomagata pri organizaciji njihovih institucij in državne infrastrukture, pri vzpostavljanju novega ravnovesja na vseh ravneh in popolnoma delujoče demokracije skozi ves postopek obnove; |
| --- | --- |

23.

poziva mednarodno skupnost in Evropsko unijo, naj tesno sodelujeta z bodočimi haitijskimi oblastmi ter naj jim pomagata pri organizaciji njihovih institucij in državne infrastrukture, pri vzpostavljanju novega ravnovesja na vseh ravneh in popolnoma delujoče demokracije skozi ves postopek obnove;

| 24. | poudarja ključni pomen kapitalskih tokov denarnih nakazil haitijskih izseljencev, ki se brez posrednikov namenjajo prebivalcem države, ti pa lahko ta sredstva nemudoma uporabijo za nujne potrebe; poziva države članice in haitijsko vlado, naj olajšajo pretok teh nakazil in si prizadevajo za zmanjšanje njihovih stroškov; |
| --- | --- |

24.

poudarja ključni pomen kapitalskih tokov denarnih nakazil haitijskih izseljencev, ki se brez posrednikov namenjajo prebivalcem države, ti pa lahko ta sredstva nemudoma uporabijo za nujne potrebe; poziva države članice in haitijsko vlado, naj olajšajo pretok teh nakazil in si prizadevajo za zmanjšanje njihovih stroškov;

| 25. | nemudoma poziva Unijo in njene države članice, naj pomoč in sanacijo na Haitiju vključijo med svoje glavne prednostne naloge; poudarja, da je prišel čas, ko je Haitiju treba pomagati, da postane gospodarsko ter politično močna in samostojna država; in poziva mednarodno skupnost, naj to priložnost izkoristi za dokončno izkoreninjenje osnovnih vzrokov revščine na Haitiju; |
| --- | --- |

25.

nemudoma poziva Unijo in njene države članice, naj pomoč in sanacijo na Haitiju vključijo med svoje glavne prednostne naloge; poudarja, da je prišel čas, ko je Haitiju treba pomagati, da postane gospodarsko ter politično močna in samostojna država; in poziva mednarodno skupnost, naj to priložnost izkoristi za dokončno izkoreninjenje osnovnih vzrokov revščine na Haitiju;

| 26. | poziva Komisijo, naj si v duhu evropskega soglasja o humanitarni pomoči ter v sodelovanju z vlado, lokalnimi oblastmi in civilno družbo dodatno prizadeva za vključitev priprav na nesreče in za zmanjšanje nevarnosti nesreč v fazo izrednih razmer in dolgoročnega razvoja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj si v duhu evropskega soglasja o humanitarni pomoči ter v sodelovanju z vlado, lokalnimi oblastmi in civilno družbo dodatno prizadeva za vključitev priprav na nesreče in za zmanjšanje nevarnosti nesreč v fazo izrednih razmer in dolgoročnega razvoja;

| 27. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajne predloge za ustanovitev enot civilne zaščite Evropske unije na podlagi mehanizma civilne zaščite Evropske unije; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi zakonodajne predloge za ustanovitev enot civilne zaščite Evropske unije na podlagi mehanizma civilne zaščite Evropske unije;

| 28. | ugotavlja, da je humanitarna pomoč na Haitiju prisotna že desetletja ter da se povezava med pomočjo v izrednih razmerah, rehabilitacijo in razvojem v tej krizi kaže kot zelo pomembna in upravičena; vztraja, da je nujno, da Združeni narodi še naprej vodijo usklajevanje vseh civilnih in vojaških operacij, tako za ponovno vzpostavitev varnosti in humanitarne pomoči kot tudi za obnovo in razvoj; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je humanitarna pomoč na Haitiju prisotna že desetletja ter da se povezava med pomočjo v izrednih razmerah, rehabilitacijo in razvojem v tej krizi kaže kot zelo pomembna in upravičena; vztraja, da je nujno, da Združeni narodi še naprej vodijo usklajevanje vseh civilnih in vojaških operacij, tako za ponovno vzpostavitev varnosti in humanitarne pomoči kot tudi za obnovo in razvoj;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku in vladi Haitija, pomočniku generalnega sekretarja Združenih narodov za humanitarne zadeve in koordinatorju za nujno pomoč ter Svetovni banki in Mednarodnemu denarnemu skladu. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, državam članicam, predsedniku in vladi Haitija, pomočniku generalnega sekretarja Združenih narodov za humanitarne zadeve in koordinatorju za nujno pomoč ter Svetovni banki in Mednarodnemu denarnemu skladu.

---

(1)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 5.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/50

---

Sreda, 19. januar 2011Kršitve svobode govora in diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti v Litvi

P7_TA(2011)0019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi

2012/C 136 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodnih instrumentov, ki zagotavljajo človekove pravice in temeljne svoboščine in prepovedujejo diskriminacijo, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih instrumentov, ki zagotavljajo človekove pravice in temeljne svoboščine in prepovedujejo diskriminacijo, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki EU in njene države članice zavezujejo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zagotavljajo evropska sredstva za boj proti diskriminaciji in kršenju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki EU in njene države članice zavezujejo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zagotavljajo evropska sredstva za boj proti diskriminaciji in kršenju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Listine temeljnih pravic Evropske unije, zlasti člena 11, ki zagotavlja pravico do svobode izražanja, ter člena 21, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine temeljnih pravic Evropske unije, zlasti člena 11, ki zagotavlja pravico do svobode izražanja, ter člena 21, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe zakona o upravnih prekrških Republike Litve (št. XIP-2595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe zakona o upravnih prekrških Republike Litve (št. XIP-2595),

| — | ob upoštevanju osnutka mnenja Ministrstva za pravosodje Republike Litve (št. 11-30-01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka mnenja Ministrstva za pravosodje Republike Litve (št. 11-30-01),

| — | ob upoštevanju dejavnosti Evropske unije za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in homofobije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti Evropske unije za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in homofobije,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o razmerah v Litvi po sprejetju zakona o zaščiti mladoletnikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o razmerah v Litvi po sprejetju zakona o zaščiti mladoletnikov (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zaščiti manjšin in protdiskriminacijskih politikah, zlasti tistih o homofobiji v Evropi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o homofobiji, zaščiti manjšin in protdiskriminacijskih politikah, zlasti tistih o homofobiji v Evropi (2),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) poslovnika,

| A. | ker je seimas 16. decembra 2010 odložil glasovanje o zakonodajnem predlogu za spremembo zakona o upravnih prekrških, na podlagi katerega bi se javna promocija homoseksualnih odnosov kaznovala z denarno kaznijo od 2 000 do 10 000 LTL (580–2 900 EUR), saj predlogov sprememb še niso pregledali ustrezni parlamentarni odbori in jih še vedno pregledujejo litovske nacionalne oblasti, |
| --- | --- |

A.

ker je seimas 16. decembra 2010 odložil glasovanje o zakonodajnem predlogu za spremembo zakona o upravnih prekrških, na podlagi katerega bi se javna promocija homoseksualnih odnosov kaznovala z denarno kaznijo od 2 000 do 10 000 LTL (580–2 900 EUR), saj predlogov sprememb še niso pregledali ustrezni parlamentarni odbori in jih še vedno pregledujejo litovske nacionalne oblasti,

| B. | ker je odbor za šolstvo, znanost in kulturo seimasa 8. decembra 2010 spolno usmerjenost umaknil s seznama razlogov za zaščito v določbah o enakih možnosti zakona o izobraževanju (člen 5(1)), |
| --- | --- |

B.

ker je odbor za šolstvo, znanost in kulturo seimasa 8. decembra 2010 spolno usmerjenost umaknil s seznama razlogov za zaščito v določbah o enakih možnosti zakona o izobraževanju (člen 5(1)),

| C. | ker so predlogi spremembe zakona o upravnih prekrških v nasprotju s členom 25 ustave Republike Litve, ki določa, da se oseb ne sme ovirati pri iskanju, prejemanju in dajanju informacij in idej, ter s členom 29, v katerem je zapisano, da so vsi ljudje enaki pred zakonom, sodiščem ter drugimi državnimi institucijami in uradniki. Človekovih pravic se ne sme omejevati, prav tako pa se ne sme podeljevati privilegijev na podlagi spola, rase, državljanstva, jezika, izvora, družbenega položaja, vere, prepričanja ali mnenja, |
| --- | --- |

C.

ker so predlogi spremembe zakona o upravnih prekrških v nasprotju s členom 25 ustave Republike Litve, ki določa, da se oseb ne sme ovirati pri iskanju, prejemanju in dajanju informacij in idej, ter s členom 29, v katerem je zapisano, da so vsi ljudje enaki pred zakonom, sodiščem ter drugimi državnimi institucijami in uradniki. Človekovih pravic se ne sme omejevati, prav tako pa se ne sme podeljevati privilegijev na podlagi spola, rase, državljanstva, jezika, izvora, družbenega položaja, vere, prepričanja ali mnenja,

| D. | ker je minister za pravosodje Republike Litve izrazil mnenje, da so predlogi spremembe zakona o upravnih prekrških v nasprotju z zavezami Litve v okviru njene ustave, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

D.

ker je minister za pravosodje Republike Litve izrazil mnenje, da so predlogi spremembe zakona o upravnih prekrških v nasprotju z zavezami Litve v okviru njene ustave, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| E. | ker zadnje poročilo Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete vsebuje sklep, da bi spremembe lahko potencialno kriminalizirale skoraj vsak javen izraz, prikaz ali informacijo o homoseksualnosti, |
| --- | --- |

E.

ker zadnje poročilo Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 o homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete vsebuje sklep, da bi spremembe lahko potencialno kriminalizirale skoraj vsak javen izraz, prikaz ali informacijo o homoseksualnosti,

| F. | ker se je junija 2009 seimas z veliko večino odločil za spremembo zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja ter s tem mladoletnikom prepovedal dostop do informacij o homoseksualnosti, |
| --- | --- |

F.

ker se je junija 2009 seimas z veliko večino odločil za spremembo zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja ter s tem mladoletnikom prepovedal dostop do informacij o homoseksualnosti,

| G. | ker ostaja nepojasnjeno, kaj v zakonu o oglaševanju pomeni izkazovanje ali promocija spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

G.

ker ostaja nepojasnjeno, kaj v zakonu o oglaševanju pomeni izkazovanje ali promocija spolne usmerjenosti,

| H. | ker je to resolucijo spodbudil niz zaskrbljujočih dogodkov, na primer sprejetje zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja, poskus lokalnih oblasti, da bi prepovedale organizacijo pohodov za enakost in gejevskih parad, ter podžigajoč, grozilen in sovražen govor vodilnih politikov in poslancev, |
| --- | --- |

H.

ker je to resolucijo spodbudil niz zaskrbljujočih dogodkov, na primer sprejetje zakona o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja, poskus lokalnih oblasti, da bi prepovedale organizacijo pohodov za enakost in gejevskih parad, ter podžigajoč, grozilen in sovražen govor vodilnih politikov in poslancev,

| I. | ker so 17. maja 2010, na mednarodni dan proti homofobiji, vse vrste homofobije in diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti soglasno obsodili podpredsednica Komisije Viviane Reding, visoka predstavnica Evropske unije Catherine Ashton, predsednik Evropskega sveta Herman van Rompuy in predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek, |
| --- | --- |

I.

ker so 17. maja 2010, na mednarodni dan proti homofobiji, vse vrste homofobije in diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti soglasno obsodili podpredsednica Komisije Viviane Reding, visoka predstavnica Evropske unije Catherine Ashton, predsednik Evropskega sveta Herman van Rompuy in predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek,

| J. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 1990 homoseksualnost umaknila s seznama duševnih bolezni; ker ni nobena verodostojna raziskava pokazala, da bi spolna vzgoja otrok in mladostnikov lahko vplivala na njihovo spolno usmerjenost, in ker vzgoja o spolni različnosti spodbuja strpnost in sprejemanje razlik, |
| --- | --- |

J.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija leta 1990 homoseksualnost umaknila s seznama duševnih bolezni; ker ni nobena verodostojna raziskava pokazala, da bi spolna vzgoja otrok in mladostnikov lahko vplivala na njihovo spolno usmerjenost, in ker vzgoja o spolni različnosti spodbuja strpnost in sprejemanje razlik,

| 1. | podpira vrednote in načela, na katerih temelji Unija, zlasti spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami vseh manjšin; |
| --- | --- |

1.

podpira vrednote in načela, na katerih temelji Unija, zlasti spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami vseh manjšin;

| 2. | ponovno potrjuje, da so institucije EU in države članice dolžne v Evropski uniji zagotavljati spoštovanje, zaščito in promocijo človekovih pravic, brez razlikovanja na podlagi spolne usmerjenosti, saj tako določajo Evropska konvencija o človekovih pravicah, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 6 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

ponovno potrjuje, da so institucije EU in države članice dolžne v Evropski uniji zagotavljati spoštovanje, zaščito in promocijo človekovih pravic, brez razlikovanja na podlagi spolne usmerjenosti, saj tako določajo Evropska konvencija o človekovih pravicah, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 6 Pogodbe o Evropski uniji;

| 3. | poziva seimas, naj zavrne predlog spremembe zakona o upravnih prekrških, vključi spolno usmerjenost na seznam razlogov za zaščito v zakonu o izobraževanju, omogoči mladoletnikom, da prosto dostopajo do informacij o spolni usmerjenosti, in pojasni pomen prepovedi v zakonu o oglaševanju; |
| --- | --- |

3.

poziva seimas, naj zavrne predlog spremembe zakona o upravnih prekrških, vključi spolno usmerjenost na seznam razlogov za zaščito v zakonu o izobraževanju, omogoči mladoletnikom, da prosto dostopajo do informacij o spolni usmerjenosti, in pojasni pomen prepovedi v zakonu o oglaševanju;

| 4. | poudarja, da na plenarnem zasedanju litovskega parlamenta še niso glasovali o predlaganih spremembah in da jih še pregledujejo litovski nacionalni organi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da na plenarnem zasedanju litovskega parlamenta še niso glasovali o predlaganih spremembah in da jih še pregledujejo litovski nacionalni organi;

| 5. | potrjuje odločno stališče, ki ga je v več priložnostih zavzela predsednica Republike Litve Dalia Grybauskaitė, ko je kritizirala homofobno zakonodajo kot škodljivo za litovske državljane in podobo Litve, ter jo poziva, naj vloži veto na predlagane spremembe zakona o upravnih prekrških, če bodo sprejete; |
| --- | --- |

5.

potrjuje odločno stališče, ki ga je v več priložnostih zavzela predsednica Republike Litve Dalia Grybauskaitė, ko je kritizirala homofobno zakonodajo kot škodljivo za litovske državljane in podobo Litve, ter jo poziva, naj vloži veto na predlagane spremembe zakona o upravnih prekrških, če bodo sprejete;

| 6. | odobrava nedavno uvrstitev homofobije med oteževalne okoliščine pri kaznivih dejanjih; |
| --- | --- |

6.

odobrava nedavno uvrstitev homofobije med oteževalne okoliščine pri kaznivih dejanjih;

| 7. | odobrava dosedanje dvostransko ukrepanje Evropske komisije; poziva Komisijo, naj opravi pravno presojo predlaganih sprememb zakona o upravnih prekrških, obenem pa naj razglasi načrt EU s konkretnimi ukrepi zoper homofobijo in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

7.

odobrava dosedanje dvostransko ukrepanje Evropske komisije; poziva Komisijo, naj opravi pravno presojo predlaganih sprememb zakona o upravnih prekrških, obenem pa naj razglasi načrt EU s konkretnimi ukrepi zoper homofobijo in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti;

| 8. | odobrava načrt litovskih oblasti, da bodo pregledale predlagane spremembe, ki so domnevno v nasprotju z evropskim pravom, zlasti glede načela nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

8.

odobrava načrt litovskih oblasti, da bodo pregledale predlagane spremembe, ki so domnevno v nasprotju z evropskim pravom, zlasti glede načela nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, predsedniku in parlamentu Republike Litve, Agenciji EU za temeljne pravice in komisarju Sveta Evrope za človekove pravice. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, predsedniku in parlamentu Republike Litve, Agenciji EU za temeljne pravice in komisarju Sveta Evrope za človekove pravice.

---

(1)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 18.

(2)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 179, UL C 300 E, 9.12.2006, str. 491, UL C 74 E, 20.3.2008, str. 776.

---

Četrtek, 20. januar 2011

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/53

---

Četrtek, 20. januar 2011Položaj kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi

P7_TA(2011)0021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o položaju kristjanov v zvezi s svobodo veroizpovedi

2012/C 136 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije s 15. novembra 2007 o resnih dogodkih, ki ogrožajo obstoj krščanskih in drugih verskih skupnosti (1), z 21. januarja 2010 o napadih na krščanske skupnosti (2), z dne 6. maja 2010 o množičnih grozodejstvih v nigerijskem mestu Jos (3), z dne 20. maja 2010 o verski svobodi v Pakistanu (4) in z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije s 15. novembra 2007 o resnih dogodkih, ki ogrožajo obstoj krščanskih in drugih verskih skupnosti (1), z 21. januarja 2010 o napadih na krščanske skupnosti (2), z dne 6. maja 2010 o množičnih grozodejstvih v nigerijskem mestu Jos (3), z dne 20. maja 2010 o verski svobodi v Pakistanu (4) in z dne 25. novembra 2010 o Iraku: smrtna kazen (zlasti primer Tarika Aziza) in napadi na krščanske skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju letnih poročil o stanju človekovih pravic po svetu, zlasti svoje resolucije s 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil o stanju človekovih pravic po svetu, zlasti svoje resolucije s 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (6),

| — | ob upoštevanju člena 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, zlasti njenih poročil z 29. decembra 2009, 16. februarja 2010 in 29. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, zlasti njenih poročil z 29. decembra 2009, 16. februarja 2010 in 29. julija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 9 evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950,

| — | ob upoštevanju člena 10 listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju izjave predstavnice Catherine Ashton, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije, po napadu na vernike pri koptski cerkvi v Aleksandriji v Egiptu 1. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnice Catherine Ashton, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije, po napadu na vernike pri koptski cerkvi v Aleksandriji v Egiptu 1. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzeka o smrtonosni eksploziji v egiptovski cerkvi 1. januarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzeka o smrtonosni eksploziji v egiptovski cerkvi 1. januarja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija večkrat izrazila zavezanost svobodi veroizpovedi, vesti in misli ter poudarila, da so jo vlade dolžne zagotoviti po vsem svetu; ker je razvoj človekovih pravic, demokracije in državljanskih svoboščin skupni temelj, na katerem Evropska unija gradi odnose s tretjimi državami in ki ga v sporazumih med EU in tretjimi državami določa klavzula o demokraciji, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija večkrat izrazila zavezanost svobodi veroizpovedi, vesti in misli ter poudarila, da so jo vlade dolžne zagotoviti po vsem svetu; ker je razvoj človekovih pravic, demokracije in državljanskih svoboščin skupni temelj, na katerem Evropska unija gradi odnose s tretjimi državami in ki ga v sporazumih med EU in tretjimi državami določa klavzula o demokraciji,

| B. | ker je v členu 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah zapisano, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi; ker ta pravica vključuje svobodo, po kateri lahko vsakdo sam izbere ali sprejme veroizpoved ali prepričanje, svobodo, po kateri lahko posameznik sam ali skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo veroizpoved ali prepričanje z bogoslužjem, obredi, običaji in poučevanjem, |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 18 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah zapisano, da ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi; ker ta pravica vključuje svobodo, po kateri lahko vsakdo sam izbere ali sprejme veroizpoved ali prepričanje, svobodo, po kateri lahko posameznik sam ali skupaj z drugimi ter javno ali zasebno izraža svojo veroizpoved ali prepričanje z bogoslužjem, obredi, običaji in poučevanjem,

| C. | ker svoboda misli, vesti in veroizpovedi velja za pripadnike vere, a tudi za ateiste, agnostike in nevernike, |
| --- | --- |

C.

ker svoboda misli, vesti in veroizpovedi velja za pripadnike vere, a tudi za ateiste, agnostike in nevernike,

| D. | ker se je število napadov na krščanske skupnosti po svetu leta 2010 povečalo, povečalo pa se je tudi število sojenj in obsodb na smrt zaradi bogoskrunstva, katerih pogoste žrtve so ženske; ker statistika o svobodi veroizpovedi zadnjih let kaže na to, da je večina dejanj verskega nasilja uperjena proti kristjanom, kakor je navedeno v poročilu o svobodi veroizpovedi v svetu za leto 2009, ki ga je pripravila organizacija Aid to the Church in Need; ker je položaj krščanskih skupnosti v nekaterih primerih tako slab, da je ogrožen njihov nadaljnji obstoj – če bodo izginile, bo to pomenilo izgubo pomembnega dela verske raznolikosti v teh državah, |
| --- | --- |

D.

ker se je število napadov na krščanske skupnosti po svetu leta 2010 povečalo, povečalo pa se je tudi število sojenj in obsodb na smrt zaradi bogoskrunstva, katerih pogoste žrtve so ženske; ker statistika o svobodi veroizpovedi zadnjih let kaže na to, da je večina dejanj verskega nasilja uperjena proti kristjanom, kakor je navedeno v poročilu o svobodi veroizpovedi v svetu za leto 2009, ki ga je pripravila organizacija Aid to the Church in Need; ker je položaj krščanskih skupnosti v nekaterih primerih tako slab, da je ogrožen njihov nadaljnji obstoj – če bodo izginile, bo to pomenilo izgubo pomembnega dela verske raznolikosti v teh državah,

| E. | ker so bila v krvavih napadih, uperjenih zoper krščansko skupnost, 11. januarja 2011 spet odvzeta nedolžna življenja; ker je bilo 24. decembra 2010 napadenih več cerkev v mestu Maiduguri, 25. decembra 2010 pa se je zgodil bombni napad na nigerijsko mesto Jos, v katerem je umrlo 38 civilistov, na ducate pa je bilo ranjenih; ker so 21. decembra 2010 v kraju Turu v Nigeriji z meči in mačetami oboroženi moški napadli skupino lokalnih vaščanov, pripadnikov krščanske skupnosti, pri čemer so tri ubili, dva pa ranili; ker je bilo 3. decembra 2010 sedem kristjanov, med katerimi so bile ženske in otroci, najdenih mrtvih, medtem ko so bili v napadu v nigerijskem mestu Jos štirje ranjeni, |
| --- | --- |

E.

ker so bila v krvavih napadih, uperjenih zoper krščansko skupnost, 11. januarja 2011 spet odvzeta nedolžna življenja; ker je bilo 24. decembra 2010 napadenih več cerkev v mestu Maiduguri, 25. decembra 2010 pa se je zgodil bombni napad na nigerijsko mesto Jos, v katerem je umrlo 38 civilistov, na ducate pa je bilo ranjenih; ker so 21. decembra 2010 v kraju Turu v Nigeriji z meči in mačetami oboroženi moški napadli skupino lokalnih vaščanov, pripadnikov krščanske skupnosti, pri čemer so tri ubili, dva pa ranili; ker je bilo 3. decembra 2010 sedem kristjanov, med katerimi so bile ženske in otroci, najdenih mrtvih, medtem ko so bili v napadu v nigerijskem mestu Jos štirje ranjeni,

| F. | ker sta umor guvernerja province Pandžab Salmana Tasirja 4. januarja 2011 in primer Asie Norin v Pakistanu izzvala proteste mednarodne skupnosti, |
| --- | --- |

F.

ker sta umor guvernerja province Pandžab Salmana Tasirja 4. januarja 2011 in primer Asie Norin v Pakistanu izzvala proteste mednarodne skupnosti,

| G. | ker so bili v terorističnem napadu na koptske kristjane 1. januarja 2011 v Aleksandriji ubiti in ranjeni nedolžni civilisti, |
| --- | --- |

G.

ker so bili v terorističnem napadu na koptske kristjane 1. januarja 2011 v Aleksandriji ubiti in ranjeni nedolžni civilisti,

| H. | ker sta bila med enajstimi ranjenci, ki jih je povzročila bomba, ki je 25. decembra 2010 eksplodirala v kapeli v mestu Sulu na Filipinih, tudi duhovnik in devetletna deklica, |
| --- | --- |

H.

ker sta bila med enajstimi ranjenci, ki jih je povzročila bomba, ki je 25. decembra 2010 eksplodirala v kapeli v mestu Sulu na Filipinih, tudi duhovnik in devetletna deklica,

| I. | ker je bila božična maša v vaseh Rizokarpaso in Aja Triada na severnem delu Cipra 25. decembra 2010 nasilno prekinjena, |
| --- | --- |

I.

ker je bila božična maša v vaseh Rizokarpaso in Aja Triada na severnem delu Cipra 25. decembra 2010 nasilno prekinjena,

| J. | ker so 30. decembra 2010 napadi džihadskih teroristov na asirske krščanske družine v obliki serije bombnih napadov na krščanske domove v Bagdadu v Iraku povzročili najmanj 2 mrtva in 14 ranjenih; ker je 27. decembra 2010 v Dudžajlu v Iraku obcestna bomba povzročila smrt asirske kristjanke in ranila njenega moža; ker sta bila 22. novembra 2010 v Mosulu ubita dva iraška kristjana; ker so bili 10. novembra 2010 v Bagdadu v vrsti napadov, katerih tarče so bila območja s krščanskimi prebivalci, ubiti nedolžni civilisti; ker je v pokolu 1. novembra 2010 v sirski katoliški cerkvi odrešitve v Bagadadu umrlo 52 ljudi, med katerimi so bile ženske in otroci, |
| --- | --- |

J.

ker so 30. decembra 2010 napadi džihadskih teroristov na asirske krščanske družine v obliki serije bombnih napadov na krščanske domove v Bagdadu v Iraku povzročili najmanj 2 mrtva in 14 ranjenih; ker je 27. decembra 2010 v Dudžajlu v Iraku obcestna bomba povzročila smrt asirske kristjanke in ranila njenega moža; ker sta bila 22. novembra 2010 v Mosulu ubita dva iraška kristjana; ker so bili 10. novembra 2010 v Bagdadu v vrsti napadov, katerih tarče so bila območja s krščanskimi prebivalci, ubiti nedolžni civilisti; ker je v pokolu 1. novembra 2010 v sirski katoliški cerkvi odrešitve v Bagadadu umrlo 52 ljudi, med katerimi so bile ženske in otroci,

| K. | ker je iranska vlada poostrila svojo kampanjo zoper kristjane v islamski republiki, saj jih je bilo v zadnjem mesecu aretiranih več kot sto, številni pa so bili prisiljeni zapustiti državo ali se soočiti z obtožbo v kazenskem postopku in morebitno obsodbo na smrt, |
| --- | --- |

K.

ker je iranska vlada poostrila svojo kampanjo zoper kristjane v islamski republiki, saj jih je bilo v zadnjem mesecu aretiranih več kot sto, številni pa so bili prisiljeni zapustiti državo ali se soočiti z obtožbo v kazenskem postopku in morebitno obsodbo na smrt,

| L. | ker se tudi v Vietnamu grobo zatirajo dejavnosti katoliške cerkve in drugih verskih skupnosti, kakor dokazujejo hude razmere, s katerimi se spopadajo vietnamske gorske skupnosti („motagnards“); ker lahko pozdravimo dejstvo, da si je vietnamski režim premislil glede očeta Ngujena Van Lija, kar je privedlo do njegove izpustitve, |
| --- | --- |

L.

ker se tudi v Vietnamu grobo zatirajo dejavnosti katoliške cerkve in drugih verskih skupnosti, kakor dokazujejo hude razmere, s katerimi se spopadajo vietnamske gorske skupnosti („motagnards“); ker lahko pozdravimo dejstvo, da si je vietnamski režim premislil glede očeta Ngujena Van Lija, kar je privedlo do njegove izpustitve,

| M. | ker so napadi nasilnih islamskih skrajnežev tudi napadi na obstoječi režim zadevnih držav s ciljem povzročiti nered in začeti državljansko vojno med različnimi verskimi skupinami, |
| --- | --- |

M.

ker so napadi nasilnih islamskih skrajnežev tudi napadi na obstoječi režim zadevnih držav s ciljem povzročiti nered in začeti državljansko vojno med različnimi verskimi skupinami,

| N. | ker se tudi v Evropi, tako kot drugod po svetu, dogajajo primeri kršitve svobode veroizpovedi, napadi na pripadnike verskih manjšin na podlagi njihovega verovanja in na veroizpovedi temelječa diskriminacija, |
| --- | --- |

N.

ker se tudi v Evropi, tako kot drugod po svetu, dogajajo primeri kršitve svobode veroizpovedi, napadi na pripadnike verskih manjšin na podlagi njihovega verovanja in na veroizpovedi temelječa diskriminacija,

| O. | ker je medskupnostni dialog ključnega pomena za spodbujanje miru in vzajemnega razumevanja med ljudmi, |
| --- | --- |

O.

ker je medskupnostni dialog ključnega pomena za spodbujanje miru in vzajemnega razumevanja med ljudmi,

| 1. | obsoja nedavne napade na krščanske skupnosti v različnih državah in izraža svojo solidarnost družinam žrtev; izraža svojo globoko zaskrbljenost zaradi širitve nestrpnosti, zatiranja in nasilnih dogodkov, uperjenih zoper krščanske skupnosti, zlasti v afriških in azijskih državah ter državah Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

1.

obsoja nedavne napade na krščanske skupnosti v različnih državah in izraža svojo solidarnost družinam žrtev; izraža svojo globoko zaskrbljenost zaradi širitve nestrpnosti, zatiranja in nasilnih dogodkov, uperjenih zoper krščanske skupnosti, zlasti v afriških in azijskih državah ter državah Bližnjega vzhoda;

| 2. | pozdravlja prizadevanja oblasti zadevnih držav, da se dožene identiteta avtorjev in materialnih izvršiteljev napadov na krščanske skupnosti; poziva vlade, naj zagotovijo, da se bodo storilci teh kaznivih dejanj in vse osebe, odgovorne za napade, pa tudi za druga nasilna dejanja zoper kristjane ali druge verske ali druge manjšine, preganjali in se jim bo pravično sodilo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja oblasti zadevnih držav, da se dožene identiteta avtorjev in materialnih izvršiteljev napadov na krščanske skupnosti; poziva vlade, naj zagotovijo, da se bodo storilci teh kaznivih dejanj in vse osebe, odgovorne za napade, pa tudi za druga nasilna dejanja zoper kristjane ali druge verske ali druge manjšine, preganjali in se jim bo pravično sodilo;

| 3. | obsoja vsako nasilje zoper kristjane in druge verske skupnosti, pa tudi vsako diskriminacijo in netolerantnost, ki temelji na veroizpovedi in prepričanju, zoper vernike, verske odpadnike in neverne osebe; ponovno poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna človekova pravica; |
| --- | --- |

3.

obsoja vsako nasilje zoper kristjane in druge verske skupnosti, pa tudi vsako diskriminacijo in netolerantnost, ki temelji na veroizpovedi in prepričanju, zoper vernike, verske odpadnike in neverne osebe; ponovno poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna človekova pravica;

| 4. | je zaskrbljen zaradi izgona kristjanov iz številnih držav, zlasti držav Bližnjega vzhoda, v zadnjih letih; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi izgona kristjanov iz številnih držav, zlasti držav Bližnjega vzhoda, v zadnjih letih;

| 5. | izraža svojo zaskrbljenost zaradi dejstva, da se pakistanski zakon o bogoskrunstvu, kateremu se je javno upiral pokojni guverner Salman Tasir, še vedno uporablja za preganjanje vernikov različnih veroizpovedi, vključno s kristjani, kot so Asia Norin, kristjanka, mati petih otrok, ki je obsojena na smrt, in zaradi dejstva, da morilec guvernerja Salmana Tasirja v velikem delu pakistanske družbe velja za junaka; |
| --- | --- |

5.

izraža svojo zaskrbljenost zaradi dejstva, da se pakistanski zakon o bogoskrunstvu, kateremu se je javno upiral pokojni guverner Salman Tasir, še vedno uporablja za preganjanje vernikov različnih veroizpovedi, vključno s kristjani, kot so Asia Norin, kristjanka, mati petih otrok, ki je obsojena na smrt, in zaradi dejstva, da morilec guvernerja Salmana Tasirja v velikem delu pakistanske družbe velja za junaka;

| 6. | pozdravlja odziv egipčanske javnosti, ki je strogo obsodila teroristično dejanje in hitro doumela, da je bil napad načrtovan tako, da bi oslabil globoke tradicionalne vezi med kristjani in muslimani v Egiptu; pozdravlja skupne demonstracije koptskih kristjanov in muslimanov zoper napade v Egiptu; pozdravlja tudi dejstvo, da so egiptovski predsednik Hosni Mubarak, veliki šejk Al Azarja in veliki egiptovski mufti javno obsodili napad; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odziv egipčanske javnosti, ki je strogo obsodila teroristično dejanje in hitro doumela, da je bil napad načrtovan tako, da bi oslabil globoke tradicionalne vezi med kristjani in muslimani v Egiptu; pozdravlja skupne demonstracije koptskih kristjanov in muslimanov zoper napade v Egiptu; pozdravlja tudi dejstvo, da so egiptovski predsednik Hosni Mubarak, veliki šejk Al Azarja in veliki egiptovski mufti javno obsodili napad;

| 7. | obsoja dejstvo, da so turške oblasti božično mašo za 300 kristjanov, ki so še na severnem delu Cipra, nasilno prekinile; |
| --- | --- |

7.

obsoja dejstvo, da so turške oblasti božično mašo za 300 kristjanov, ki so še na severnem delu Cipra, nasilno prekinile;

| 8. | izraža svojo hudo zaskrbljenost zaradi dejstva, da storilci terorističnih dejanj na različnih območjih na svetu zlorabljajo religijo; obsoja instrumentalizacijo religije v različnih političnih konfliktih; |
| --- | --- |

8.

izraža svojo hudo zaskrbljenost zaradi dejstva, da storilci terorističnih dejanj na različnih območjih na svetu zlorabljajo religijo; obsoja instrumentalizacijo religije v različnih političnih konfliktih;

| 9. | poziva oblasti v državah, ki imajo zaskrbljujoče visoko število napadov na pripadnike drugih veroizpovedi, da prevzamejo odgovornost za to, da se zagotovijo normalni in javni verski obredi za vse veroizpovedi, da povečajo prizadevanja za zanesljivo in učinkovitost zaščito veroizpovedi v njihovih državah in da zagotovijo osebno varnost in fizično celovitost pripadnikov veroizpovedi v državi ter tako izpolnijo obveznosti, ki so jih že sprejele na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

9.

poziva oblasti v državah, ki imajo zaskrbljujoče visoko število napadov na pripadnike drugih veroizpovedi, da prevzamejo odgovornost za to, da se zagotovijo normalni in javni verski obredi za vse veroizpovedi, da povečajo prizadevanja za zanesljivo in učinkovitost zaščito veroizpovedi v njihovih državah in da zagotovijo osebno varnost in fizično celovitost pripadnikov veroizpovedi v državi ter tako izpolnijo obveznosti, ki so jih že sprejele na mednarodnem prizorišču;

| 10. | ponovno poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin, vključno s svobodo veroizpovedi ali verovanja, temeljno načelo in cilj Evropske unije ter skupna osnova za njene odnose s tretjimi državami; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin, vključno s svobodo veroizpovedi ali verovanja, temeljno načelo in cilj Evropske unije ter skupna osnova za njene odnose s tretjimi državami;

| 11. | poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, naj bodo v sporazumih s tretjimi državami, pri sodelovanju z njimi in v poročilih o človekovih pravicah še posebej pozorni na vprašanje svobode veroizpovedi in položaj verskih skupnosti, vključno s kristjani; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, naj bodo v sporazumih s tretjimi državami, pri sodelovanju z njimi in v poročilih o človekovih pravicah še posebej pozorni na vprašanje svobode veroizpovedi in položaj verskih skupnosti, vključno s kristjani;

| 12. | poziva prihodnji Svet za zunanje zadeve, naj 31. januarja 2011 razpravlja o vprašanju preganjanja kristjanov ter spoštovanja svobode veroizpovedi ali verovanja, kar bi moralo spodbuditi konkretne rezultate, zlasti kar zadeva sredstva, ki bi se lahko uporabila za nudenje varnosti in zaščite ogroženim krščanskim skupnostim povsod po svetu; |
| --- | --- |

12.

poziva prihodnji Svet za zunanje zadeve, naj 31. januarja 2011 razpravlja o vprašanju preganjanja kristjanov ter spoštovanja svobode veroizpovedi ali verovanja, kar bi moralo spodbuditi konkretne rezultate, zlasti kar zadeva sredstva, ki bi se lahko uporabila za nudenje varnosti in zaščite ogroženim krščanskim skupnostim povsod po svetu;

| 13. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, da nemudoma vzpostavi strategijo EU o izvrševanju človekove pravice do svobode veroizpovedi, vključno s seznamom ukrepov zoper države, ki zavestno ne ščitijo drugih veroizpovedi; |
| --- | --- |

13.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, da nemudoma vzpostavi strategijo EU o izvrševanju človekove pravice do svobode veroizpovedi, vključno s seznamom ukrepov zoper države, ki zavestno ne ščitijo drugih veroizpovedi;

| 14. | poziva visoko predstavnico, naj ob upoštevanju nedavnih dogodkov in vse večje potrebe po analizi in razumevanju razvoja kulturnih in verskih dogodkov v mednarodnih odnosih in sodobnih družbah znotraj direktorata za človekove pravice Evropske službe za zunanje delovanje razvije stalne zmogljivosti za nadzor vladnih in družbenih omejitev svobode veroizpovedi in povezanih pravic in naj vsako leto poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

14.

poziva visoko predstavnico, naj ob upoštevanju nedavnih dogodkov in vse večje potrebe po analizi in razumevanju razvoja kulturnih in verskih dogodkov v mednarodnih odnosih in sodobnih družbah znotraj direktorata za človekove pravice Evropske službe za zunanje delovanje razvije stalne zmogljivosti za nadzor vladnih in družbenih omejitev svobode veroizpovedi in povezanih pravic in naj vsako leto poroča Parlamentu;

| 15. | poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije in Parlament, naj v svoje letno poročilo o človekovih pravicah vključijo poglavje o svobodi veroizpovedi; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije in Parlament, naj v svoje letno poročilo o človekovih pravicah vključijo poglavje o svobodi veroizpovedi;

| 16. | poziva institucije EU, naj ravnajo v skladu z obveznostjo iz člena 17 PDEU, da ohranijo odprt, pregleden in reden dialog s cerkvami ter verskimi, filozofskimi in neverskimi organizacijami, da se zagotovi, da bo vprašanje preganjanja kristjanov in drugih verskih skupnosti prednostno vprašanje, o katerem se bo sistematično razpravljalo; |
| --- | --- |

16.

poziva institucije EU, naj ravnajo v skladu z obveznostjo iz člena 17 PDEU, da ohranijo odprt, pregleden in reden dialog s cerkvami ter verskimi, filozofskimi in neverskimi organizacijami, da se zagotovi, da bo vprašanje preganjanja kristjanov in drugih verskih skupnosti prednostno vprašanje, o katerem se bo sistematično razpravljalo;

| 17. | poziva vodstva vseh verskih skupnosti v Evropi, naj na podlagi enakega spoštovanja vseh veroizpovedi obsodijo napade na krščanske skupnosti in druge verske skupine; |
| --- | --- |

17.

poziva vodstva vseh verskih skupnosti v Evropi, naj na podlagi enakega spoštovanja vseh veroizpovedi obsodijo napade na krščanske skupnosti in druge verske skupine;

| 18. | ponovno izraža podporo vsem pobudam, katerih cilj je spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med verskimi in drugimi skupnostmi; poziva vse verske oblasti, naj spodbujajo strpnost ter ukrepajo proti sovraštvu ter nasilni in ekstremistični radikalizaciji; |
| --- | --- |

18.

ponovno izraža podporo vsem pobudam, katerih cilj je spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med verskimi in drugimi skupnostmi; poziva vse verske oblasti, naj spodbujajo strpnost ter ukrepajo proti sovraštvu ter nasilni in ekstremistični radikalizaciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednii Evropske komisije, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Egipta, parlamentu in vladi Irana, parlamentu in vladi Iraka, parlamentu in vladi Nigerije, parlamentu in vladi Pakistana, parlamentu in vladi Filipinov, parlamentu in vladi Vietnama in Organizaciji islamske konference. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednii Evropske komisije, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Egipta, parlamentu in vladi Irana, parlamentu in vladi Iraka, parlamentu in vladi Nigerije, parlamentu in vladi Pakistana, parlamentu in vladi Filipinov, parlamentu in vladi Vietnama in Organizaciji islamske konference.

---

(1)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 474.

(2)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 7.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0157.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0194.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0448.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/57

---

Četrtek, 20. januar 2011Razmere v Belorusiji

P7_TA(2011)0022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji

2012/C 136 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 17. decembra 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 17. decembra 2009 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta št. 2010/639/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (2), s katerim so bili omejevalni ukrepi podaljšani, nekateri ukrepi pa odloženi do 31. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta št. 2010/639/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (2), s katerim so bili omejevalni ukrepi podaljšani, nekateri ukrepi pa odloženi do 31. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 25. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 25. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta jo podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE 20. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta jo podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE 20. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju člena 110 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110 svojega poslovnika,

| A. | ker praška deklaracija, sprejeta na vrhu vzhodnega partnerstva, ponavlja zaveze do načel mednarodnega prava in temeljnih pravic, ki jih je sprejela tudi Belorusija, vključno z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

A.

ker praška deklaracija, sprejeta na vrhu vzhodnega partnerstva, ponavlja zaveze do načel mednarodnega prava in temeljnih pravic, ki jih je sprejela tudi Belorusija, vključno z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| B. | ker je Svet 25. oktobra 2010 pozval beloruske oblasti, naj zagotovijo, da bodo (predsedniške) volitve potekale skladno z mednarodnimi normami in standardi za demokratične volitve in z zavezami Belorusije v svetu OVSE in ZN, |
| --- | --- |

B.

ker je Svet 25. oktobra 2010 pozval beloruske oblasti, naj zagotovijo, da bodo (predsedniške) volitve potekale skladno z mednarodnimi normami in standardi za demokratične volitve in z zavezami Belorusije v svetu OVSE in ZN,

| C. | ker se je Belorusija zavezala, da bo upoštevala priporočila OVSE in urada OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR) glede izboljšanja njene volilne zakonodaje, da bi bila usklajena z mednarodnimi standardi za demokratične volitve, ter da se bo glede predlaganih sprememb posvetovala z OVSE; ker je beloruski državni zbor sprejel reformo volilnega zakonika, ne da bi se poprej posvetoval z OVSE, |
| --- | --- |

C.

ker se je Belorusija zavezala, da bo upoštevala priporočila OVSE in urada OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR) glede izboljšanja njene volilne zakonodaje, da bi bila usklajena z mednarodnimi standardi za demokratične volitve, ter da se bo glede predlaganih sprememb posvetovala z OVSE; ker je beloruski državni zbor sprejel reformo volilnega zakonika, ne da bi se poprej posvetoval z OVSE,

| D. | ker je Svet znova izkazal pripravljenost za poglobitev odnosov z Belorusijo, če bo dosegla dodaten napredek na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države, in ji ponudil pomoč pri doseganju teh ciljev; če bi Belorusija pokazala napredek na teh področjih, bi bil Svet pripravljen sprejeti ukrepe za nadgradnjo pogodbenih odnosov z Belorusijo, |
| --- | --- |

D.

ker je Svet znova izkazal pripravljenost za poglobitev odnosov z Belorusijo, če bo dosegla dodaten napredek na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države, in ji ponudil pomoč pri doseganju teh ciljev; če bi Belorusija pokazala napredek na teh področjih, bi bil Svet pripravljen sprejeti ukrepe za nadgradnjo pogodbenih odnosov z Belorusijo,

| E. | ker se je Svet po oceni razvoja dogodkov v Belorusiji odločil, da podaljša omejitvene ukrepe proti nekaterim beloruskim uradnikom, hkrati pa začasno opusti izvajanje omejevanja potovanj v EU, in sicer oboje do 31. oktobra 2011, |
| --- | --- |

E.

ker se je Svet po oceni razvoja dogodkov v Belorusiji odločil, da podaljša omejitvene ukrepe proti nekaterim beloruskim uradnikom, hkrati pa začasno opusti izvajanje omejevanja potovanj v EU, in sicer oboje do 31. oktobra 2011,

| F. | ker je glede na izjavo o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta jo podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE, v predvolilnem času prišlo do nekaterih izboljšav, ki pa so jih kmalu zasenčile hude nepravilnosti na dan volitev in nasilje, ki je izbruhnilo v noči 19. decembra 2010, |
| --- | --- |

F.

ker je glede na izjavo o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o predsedniških volitvah v Belorusiji, ki sta jo podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE, v predvolilnem času prišlo do nekaterih izboljšav, ki pa so jih kmalu zasenčile hude nepravilnosti na dan volitev in nasilje, ki je izbruhnilo v noči 19. decembra 2010,

| G. | ker je bilo zaradi sodelovanja na demonstracijah 19. decembra 2010 v Minsku pridržanih 700 oseb, od katerih je bila večina izpuščena po tem, ko je prestala kratko upravno kazen, 24 aktivistov in novinarjev, vključno s šestimi predsedniškimi kandidati, pa je bilo obtoženih organiziranja množičnih neredov, ki so jih spremljali siloviti napadi in oborožen odpor, zaradi česar bi bili lahko obsojeni tudi na 15 let zapora; ker bo morebiti kmalu obtoženih še 14 oseb, |
| --- | --- |

G.

ker je bilo zaradi sodelovanja na demonstracijah 19. decembra 2010 v Minsku pridržanih 700 oseb, od katerih je bila večina izpuščena po tem, ko je prestala kratko upravno kazen, 24 aktivistov in novinarjev, vključno s šestimi predsedniškimi kandidati, pa je bilo obtoženih organiziranja množičnih neredov, ki so jih spremljali siloviti napadi in oborožen odpor, zaradi česar bi bili lahko obsojeni tudi na 15 let zapora; ker bo morebiti kmalu obtoženih še 14 oseb,

| H. | ker je policija zatrla demonstracije 19. decembra 2010, organi pregona pa so sprejeli dodatne ukrepe zoper demokratično opozicijo, svobodne medije in aktiviste civilne družbe, vse to pa so obsodili predsednik Evropskega parlamenta, visoka predstavnica Unije in generalni sekretar ZN, |
| --- | --- |

H.

ker je policija zatrla demonstracije 19. decembra 2010, organi pregona pa so sprejeli dodatne ukrepe zoper demokratično opozicijo, svobodne medije in aktiviste civilne družbe, vse to pa so obsodili predsednik Evropskega parlamenta, visoka predstavnica Unije in generalni sekretar ZN,

| I. | ker so odvetniki, ki zastopajo demonstrante, politično opozicijo ali njihove družine, izpostavljeni grožnji, da bodo izgubili licenco ali da bodo izključeni iz odvetniške zbornice, |
| --- | --- |

I.

ker so odvetniki, ki zastopajo demonstrante, politično opozicijo ali njihove družine, izpostavljeni grožnji, da bodo izgubili licenco ali da bodo izključeni iz odvetniške zbornice,

| 1. | meni, da skladno s prvimi ugotovitvami generalne skupščine OVSE in urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE, volitve z 19. decembra 2010 niso izpolnile mednarodnih standardov, ki veljajo za svobodne, poštene in pregledne volitve; je prepričan, da pomenijo te volitve še eno neizkoriščeno priložnost za prehod Belorusije v demokracijo, ter glede na številne in hude nepravilnosti, o katerih poroča urad za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE, poziva k izvedbi novih volitev v svobodnih in demokratičnih razmerah, skladnih s standardi OVSE; |
| --- | --- |

1.

meni, da skladno s prvimi ugotovitvami generalne skupščine OVSE in urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE, volitve z 19. decembra 2010 niso izpolnile mednarodnih standardov, ki veljajo za svobodne, poštene in pregledne volitve; je prepričan, da pomenijo te volitve še eno neizkoriščeno priložnost za prehod Belorusije v demokracijo, ter glede na številne in hude nepravilnosti, o katerih poroča urad za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE, poziva k izvedbi novih volitev v svobodnih in demokratičnih razmerah, skladnih s standardi OVSE;

| 2. | obsoja brutalno silo, ki so jo pripadniki policije in služb KGB uporabili proti protestnikom na dan volitev, in izraža ogorčenje zlasti nad nasilnim napadom na g. Nakljajeva, saj gre v obeh primerih za hudo kršenje temeljnih demokratičnih načel, kot sta pravica do zbiranja in svoboda izražanja, ter človekovih pravic; izraža zaskrbljenost zaradi poskusov beloruskih oblasti, da bi dali v državni pripor Danila Sanikova, triletnega sina predsedniškega kandidata Andreja Sanikova in raziskovalne novinarke Irine Halip, ki sta v zaporu od dneva volitev 19. decembra 2010; je posebej zaskrbljen glede zdravstvenega stanja Nikolaja Statkeviča, ki že 31 dni gladovno stavka; |
| --- | --- |

2.

obsoja brutalno silo, ki so jo pripadniki policije in služb KGB uporabili proti protestnikom na dan volitev, in izraža ogorčenje zlasti nad nasilnim napadom na g. Nakljajeva, saj gre v obeh primerih za hudo kršenje temeljnih demokratičnih načel, kot sta pravica do zbiranja in svoboda izražanja, ter človekovih pravic; izraža zaskrbljenost zaradi poskusov beloruskih oblasti, da bi dali v državni pripor Danila Sanikova, triletnega sina predsedniškega kandidata Andreja Sanikova in raziskovalne novinarke Irine Halip, ki sta v zaporu od dneva volitev 19. decembra 2010; je posebej zaskrbljen glede zdravstvenega stanja Nikolaja Statkeviča, ki že 31 dni gladovno stavka;

| 3. | močno obsoja aretacijo in pridržanje miroljubnih protestnikov, večine predsedniških kandidatov (npr. Vladimirja Nekljajeva, Andreja Sanikova, Nikolaja Statkeviča in Alekseja Mihaleviča), voditeljev demokratične opozicije (npr. Pavla Sevjarinca, Anatolija Lebedka) in velikega števila aktivistov civilne družbe, novinarjev, učiteljev in študentov, ki jim grozi do 15 let zaporne kazni; poziva, naj se pod okriljem OVSE opravi neodvisna in nepristranska mednarodna raziskava teh dogodkov; poziva, naj se nemudoma umaknejo politično motivirane obtožbe; |
| --- | --- |

3.

močno obsoja aretacijo in pridržanje miroljubnih protestnikov, večine predsedniških kandidatov (npr. Vladimirja Nekljajeva, Andreja Sanikova, Nikolaja Statkeviča in Alekseja Mihaleviča), voditeljev demokratične opozicije (npr. Pavla Sevjarinca, Anatolija Lebedka) in velikega števila aktivistov civilne družbe, novinarjev, učiteljev in študentov, ki jim grozi do 15 let zaporne kazni; poziva, naj se pod okriljem OVSE opravi neodvisna in nepristranska mednarodna raziskava teh dogodkov; poziva, naj se nemudoma umaknejo politično motivirane obtožbe;

| 4. | obsoja zatiranje in poziva beloruske oblasti, naj nemudoma prenehajo vse oblike nadlegovanja, ustrahovanja ali groženj aktivistom civilne družbe, vključno z racijami, preiskavami in zaplembami materiala v zasebnih bivališčih, sedežih neodvisnih medijev ter uradih organizacij civilne družbe, pa izključitve z univerz in odpuščanje z delovnih mest; |
| --- | --- |

4.

obsoja zatiranje in poziva beloruske oblasti, naj nemudoma prenehajo vse oblike nadlegovanja, ustrahovanja ali groženj aktivistom civilne družbe, vključno z racijami, preiskavami in zaplembami materiala v zasebnih bivališčih, sedežih neodvisnih medijev ter uradih organizacij civilne družbe, pa izključitve z univerz in odpuščanje z delovnih mest;

| 5. | zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh, ki so bili priprti na volilni dan in po njem, vključno z zaporniki iz vesti, ki jih priznava Amnesty International; poziva beloruske oblasti, naj priprtim omogočijo neoviran stik z družinskimi člani, pravno pomoč in zdravniško oskrbo; |
| --- | --- |

5.

zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh, ki so bili priprti na volilni dan in po njem, vključno z zaporniki iz vesti, ki jih priznava Amnesty International; poziva beloruske oblasti, naj priprtim omogočijo neoviran stik z družinskimi člani, pravno pomoč in zdravniško oskrbo;

| 6. | obžaluje odločitev beloruskih oblasti, da odpovedo misijo urada OVSE v Belorusiji, ter jih poziva, naj to odločitev prekličejo; |
| --- | --- |

6.

obžaluje odločitev beloruskih oblasti, da odpovedo misijo urada OVSE v Belorusiji, ter jih poziva, naj to odločitev prekličejo;

| 7. | obsoja blokado številnih zelo obiskanih spletnih strani, med drugimi družabnih omrežij in spletnih strani opozicije na dan volitev v Belorusiji; poudarja, da veljavna beloruska zakonodaja o medijih ni v skladu z mednarodnimi standardi, zato beloruske oblasti poziva, naj jo revidirajo in dopolnijo; |
| --- | --- |

7.

obsoja blokado številnih zelo obiskanih spletnih strani, med drugimi družabnih omrežij in spletnih strani opozicije na dan volitev v Belorusiji; poudarja, da veljavna beloruska zakonodaja o medijih ni v skladu z mednarodnimi standardi, zato beloruske oblasti poziva, naj jo revidirajo in dopolnijo;

| 8. | poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico EU, naj preučijo politiko EU do Belorusije ter razmislijo tudi o usmerjenih ekonomskih sankcijah in zamrznitvi vse makrofinančne pomoči, ki jo zagotavljajo posojila Mednarodnega denarnega sklada ter posojila v okviru programov Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj; poudarja, da je treba spremeniti smernice evropske sosedske politike in preusmeriti nacionalno pomoč, namenjeno Belorusiji, da bi zagotovili ustrezno podporo civilni družbi; poudarja pomen učinkovite uporabe evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico EU, naj preučijo politiko EU do Belorusije ter razmislijo tudi o usmerjenih ekonomskih sankcijah in zamrznitvi vse makrofinančne pomoči, ki jo zagotavljajo posojila Mednarodnega denarnega sklada ter posojila v okviru programov Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj; poudarja, da je treba spremeniti smernice evropske sosedske politike in preusmeriti nacionalno pomoč, namenjeno Belorusiji, da bi zagotovili ustrezno podporo civilni družbi; poudarja pomen učinkovite uporabe evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 9. | poziva Komisijo, naj z vsemi finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev (vključno s TV Belsat, Evropskim radiom za Belorusijo, Radiom Racija in drugimi) in nevladnih organizacij v Belorusiji, za spodbujanje demokracije in nasprotovanje režimu; meni, da je nujno pospešiti in olajšati odnose beloruskih nevladnih organizacij z mednarodno skupnostjo nevladnih organizacij; Komisijo tudi poziva, naj prekine sedanje sodelovanje in ukine pomoč beloruskim medijem v državni lasti; istočasno bi morala Komisija financirati ponatis in distribucijo poezij Vladimirja Nekljajeva, ki so jih beloruske oblasti pred nedavnim zasegle in zažgale; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj z vsemi finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev (vključno s TV Belsat, Evropskim radiom za Belorusijo, Radiom Racija in drugimi) in nevladnih organizacij v Belorusiji, za spodbujanje demokracije in nasprotovanje režimu; meni, da je nujno pospešiti in olajšati odnose beloruskih nevladnih organizacij z mednarodno skupnostjo nevladnih organizacij; Komisijo tudi poziva, naj prekine sedanje sodelovanje in ukine pomoč beloruskim medijem v državni lasti; istočasno bi morala Komisija financirati ponatis in distribucijo poezij Vladimirja Nekljajeva, ki so jih beloruske oblasti pred nedavnim zasegle in zažgale;

| 10. | poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za registracijo nevladnih organizacij, ki se v Belorusiji ne morejo registrirati iz političnih razlogov, da bodo lahko imele koristi od programov EU; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za registracijo nevladnih organizacij, ki se v Belorusiji ne morejo registrirati iz političnih razlogov, da bodo lahko imele koristi od programov EU;

| 11. | nujno poziva Komisijo, naj še naprej dodeljuje finančno pomoč Evropski univerzi za humanistične študije v Vilni (Litva) ter jo še poveča, poveča pa naj tudi število štipendij za beloruske študente, ki so zaradi svojih državljanskih dejavnosti zatirani in izključeni z univerz, ter naj prispeva k donatorski konferenci, ki bo pod naslovom Solidarnost z Belorusijo potekala 2. februarja 2011 v Varšavi, ter naslednji konferenci v Vilni (3. in 4. februarja 2011); |
| --- | --- |

11.

nujno poziva Komisijo, naj še naprej dodeljuje finančno pomoč Evropski univerzi za humanistične študije v Vilni (Litva) ter jo še poveča, poveča pa naj tudi število štipendij za beloruske študente, ki so zaradi svojih državljanskih dejavnosti zatirani in izključeni z univerz, ter naj prispeva k donatorski konferenci, ki bo pod naslovom Solidarnost z Belorusijo potekala 2. februarja 2011 v Varšavi, ter naslednji konferenci v Vilni (3. in 4. februarja 2011);

| 12. | poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico EU, naj nemudoma ponovno uvedejo prepoved izdaje vizumov in zamrznitev premoženja za vodilne predstavnike beloruskih oblasti in naj ta ukrepa razširijo na državne uradnike, člane sodstva in varnostne uradnike, ki bi utegnili biti odgovorni za ponarejanje glasov, brutalno nasilje po volitvah in aretacije članov opozicije; poudarja, da morajo ostati sankcije v veljavi vsaj do takrat, ko bodo izpuščeni in kazni oproščeni vsi politični zaporniki in pridržane osebe; pozdravlja dober zgled poljske vlade, ki je uvedla omejitve za potovanja predstavnikov režima iz Minska, hkrati pa poenostavila dostop v EU za beloruske državljane; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, Komisijo in visoko predstavnico EU, naj nemudoma ponovno uvedejo prepoved izdaje vizumov in zamrznitev premoženja za vodilne predstavnike beloruskih oblasti in naj ta ukrepa razširijo na državne uradnike, člane sodstva in varnostne uradnike, ki bi utegnili biti odgovorni za ponarejanje glasov, brutalno nasilje po volitvah in aretacije članov opozicije; poudarja, da morajo ostati sankcije v veljavi vsaj do takrat, ko bodo izpuščeni in kazni oproščeni vsi politični zaporniki in pridržane osebe; pozdravlja dober zgled poljske vlade, ki je uvedla omejitve za potovanja predstavnikov režima iz Minska, hkrati pa poenostavila dostop v EU za beloruske državljane;

| 13. | poziva Svet, naj preuči možnost, da bi začasno preklicali sodelovanje Belorusije pri dejavnosti vzhodnega partnerstva najpozneje na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Budimpešti, če ne bo sprejemljivega pojasnila in opaznih izboljšav glede razmer v Belorusiji; ta preklic ne bo veljal za nevladne organizacije in civilno družbo; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj preuči možnost, da bi začasno preklicali sodelovanje Belorusije pri dejavnosti vzhodnega partnerstva najpozneje na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Budimpešti, če ne bo sprejemljivega pojasnila in opaznih izboljšav glede razmer v Belorusiji; ta preklic ne bo veljal za nevladne organizacije in civilno družbo;

| 14. | poziva Komisijo in Svet, naj pospešita delo v zvezi s smernicami pogajanj o sporazumih o ponovnem sprejemu in poenostavitvi vizumskega režima, kamor sodijo tudi cenovno sprejemljive vizumske takse, da bi spodbudili stike med ljudmi; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Svet, naj pospešita delo v zvezi s smernicami pogajanj o sporazumih o ponovnem sprejemu in poenostavitvi vizumskega režima, kamor sodijo tudi cenovno sprejemljive vizumske takse, da bi spodbudili stike med ljudmi;

| 15. | pričakuje, da države članice EU ne bodo oslabile ukrepov EU z dvostranskimi pobudami z beloruskim režimom, saj bi to spodkopalo verodostojnost in učinkovitost evropske zunanje politike; |
| --- | --- |

15.

pričakuje, da države članice EU ne bodo oslabile ukrepov EU z dvostranskimi pobudami z beloruskim režimom, saj bi to spodkopalo verodostojnost in učinkovitost evropske zunanje politike;

| 16. | meni, da v Belorusiji ne bi smeli organizirati športnih dogodkov, kot je svetovno prvenstvo v hokeju na ledu, predvideno za leto 2014, dokler so v državi politični zaporniki; |
| --- | --- |

16.

meni, da v Belorusiji ne bi smeli organizirati športnih dogodkov, kot je svetovno prvenstvo v hokeju na ledu, predvideno za leto 2014, dokler so v državi politični zaporniki;

| 17. | obžaluje odločitev Ruske federacije, da prizna volitve in pojasnilo, da so bili protesti notranja zadeva; priporoča, naj Evropska komisija začne dialog, posvetovanja in politično usklajevanje s sosedskimi državami Belorusije, ki niso članice EU in so tradicionalno v posebnih odnosih s to državo ter so tudi partnerice EU, namreč Rusija in Ukrajina, da bi čim bolj izboljšala učinkovitost politike EU do Belorusije in sodelovala z ustrezno uravnoteženim odzivom na demokratični primanjkljaj in kršitve človekovih pravic v Belorusiji, pri čemer bi bilo treba preprečiti njeno mednarodno osamitev; |
| --- | --- |

17.

obžaluje odločitev Ruske federacije, da prizna volitve in pojasnilo, da so bili protesti notranja zadeva; priporoča, naj Evropska komisija začne dialog, posvetovanja in politično usklajevanje s sosedskimi državami Belorusije, ki niso članice EU in so tradicionalno v posebnih odnosih s to državo ter so tudi partnerice EU, namreč Rusija in Ukrajina, da bi čim bolj izboljšala učinkovitost politike EU do Belorusije in sodelovala z ustrezno uravnoteženim odzivom na demokratični primanjkljaj in kršitve človekovih pravic v Belorusiji, pri čemer bi bilo treba preprečiti njeno mednarodno osamitev;

| 18. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU, državam članicam EU, predsedniku, vladi in parlamentu Belorusije ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in OVSE. |
| --- | --- |

18.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU, državam članicam EU, predsedniku, vladi in parlamentu Belorusije ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope in OVSE.

---

(1)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

(2)  UL L 280, 26.10.2010, str. 18.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/60

---

Četrtek, 20. januar 2011Poročilo o politiki konkurence za leto 2009

P7_TA(2011)0023

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (2010/2137(INI))

2012/C 136 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2009 (KOM(2010)0282) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo Komisije o politiki konkurence za leto 2009 (SEC(2010)0666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2009 (KOM(2010)0282) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja poročilo Komisije o politiki konkurence za leto 2009 (SEC(2010)0666),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) (sporočilo o bančništvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) (sporočilo o bančništvu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 o dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (sporočilo o dokapitalizaciji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 o dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (sporočilo o dokapitalizaciji),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (5) (sporočilo o oslabljenih sredstvih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (5) (sporočilo o oslabljenih sredstvih),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (6) (sporočilo o prestrukturiranju); ta zadnja štiri sporočila bodo v nadaljevanju navedena skupaj kot „štiri sporočila za finančni sektor“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (6) (sporočilo o prestrukturiranju); ta zadnja štiri sporočila bodo v nadaljevanju navedena skupaj kot „štiri sporočila za finančni sektor“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopa do sredstev v trenutni finančni in gospodarski krizi (7) (začasni okvir), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopa do sredstev v trenutni finančni in gospodarski krizi (7) (začasni okvir),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z 9. februarja 2009„Navodila glede prednostnih nalog izvrševanja Komisije pri uporabi člena 82 Pogodbe ES za izključevalna ravnanja, s katerimi prevladujoča podjetja zlorabljajo svoj položaj (8)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z 9. februarja 2009„Navodila glede prednostnih nalog izvrševanja Komisije pri uporabi člena 82 Pogodbe ES za izključevalna ravnanja, s katerimi prevladujoča podjetja zlorabljajo svoj položaj (8)“,

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije o kodeksu najboljše prakse pri izvajanju nadzornih postopkov glede državne pomoči (9), obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (10) in obvestila Komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (11) (sveženj za poenostavitev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije o kodeksu najboljše prakse pri izvajanju nadzornih postopkov glede državne pomoči (9), obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (10) in obvestila Komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (11) (sveženj za poenostavitev),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o državni pomoči za varstvo okolja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o državni pomoči za varstvo okolja (12),

| — | ob upoštevanju statističnega pregleda državnih pomoči za pomlad 2009 (KOM(2009)0164), jesen 2009 (KOM(2009)0661) in pomlad 2010 (KOM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnega pregleda državnih pomoči za pomlad 2009 (KOM(2009)0164), jesen 2009 (KOM(2009)0661) in pomlad 2010 (KOM(2010)0255),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (13) ter z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (13) ter z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o cenah hrane v Evropi (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o cenah hrane v Evropi (15),

| — | ob upoštevanju izjave Parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujočih v Evropski uniji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujočih v Evropski uniji (16),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0374/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0374/2010),

| A. | ker so izredne okoliščine finančne in gospodarske krize v zadnjih dveh letih zahtevale izredne ukrepe; ker prizadevanja Komisije pomagajo stabilizirati finančne trge, hkrati pa varujejo celovitost enotnega trga, |
| --- | --- |

A.

ker so izredne okoliščine finančne in gospodarske krize v zadnjih dveh letih zahtevale izredne ukrepe; ker prizadevanja Komisije pomagajo stabilizirati finančne trge, hkrati pa varujejo celovitost enotnega trga,

| B. | ker je v kriznem času za pravilno delovanje trgov bistveno zagotoviti finančno stabilnost, obnoviti pretok posojil in prenoviti finančni sistem, ker pa bi se morala pravila o konkurenci uporabljati prožno, a strogo, |
| --- | --- |

B.

ker je v kriznem času za pravilno delovanje trgov bistveno zagotoviti finančno stabilnost, obnoviti pretok posojil in prenoviti finančni sistem, ker pa bi se morala pravila o konkurenci uporabljati prožno, a strogo,

| C. | ker bi protekcionizem in neizvrševanje pravil o konkurenci krizo samo poglobila in podaljšala, |
| --- | --- |

C.

ker bi protekcionizem in neizvrševanje pravil o konkurenci krizo samo poglobila in podaljšala,

| D. | ker je politika konkurence ključno orodje za zagotavljanje dinamičnega, učinkovitega in inovativnega notranjega trga EU in njene konkurenčnosti na globalni ravni, pa tudi za premagovanje finančne krize, |
| --- | --- |

D.

ker je politika konkurence ključno orodje za zagotavljanje dinamičnega, učinkovitega in inovativnega notranjega trga EU in njene konkurenčnosti na globalni ravni, pa tudi za premagovanje finančne krize,

| E. | ker lahko vse večji proračunski primanjkljaj in povečan javni dolg v številnih državah članicah za celo leta upočasnita oživljanje gospodarstva in gospodarsko rast, |
| --- | --- |

E.

ker lahko vse večji proračunski primanjkljaj in povečan javni dolg v številnih državah članicah za celo leta upočasnita oživljanje gospodarstva in gospodarsko rast,

| F. | ker so vlade držav članic kot odziv na finančno krizo podelile zajeten znesek državne pomoči, na primer v obliki jamstvenih shem in shem dokapitalizacije ter dopolnilnih oblik likvidnostne podpore o financiranju bank, ker so ti ukrepi bankam zagotovili precejšen vir financiranja in jih zavarovali pred tveganji, s katerimi se finančni sektor običajno sooča, |
| --- | --- |

F.

ker so vlade držav članic kot odziv na finančno krizo podelile zajeten znesek državne pomoči, na primer v obliki jamstvenih shem in shem dokapitalizacije ter dopolnilnih oblik likvidnostne podpore o financiranju bank, ker so ti ukrepi bankam zagotovili precejšen vir financiranja in jih zavarovali pred tveganji, s katerimi se finančni sektor običajno sooča,

| G. | ker empirične analize kažejo, da je sprožila državna pomoč številne učinke in izkrivljenja, kot je na primer zmanjšanje obsega zasebnih obveznic, kar pa je treba upoštevati pri tehtanju možnosti, ali naj se podaljša pomoč ali ta hip veljavna izjemna pravila, |
| --- | --- |

G.

ker empirične analize kažejo, da je sprožila državna pomoč številne učinke in izkrivljenja, kot je na primer zmanjšanje obsega zasebnih obveznic, kar pa je treba upoštevati pri tehtanju možnosti, ali naj se podaljša pomoč ali ta hip veljavna izjemna pravila,

| H. | ker je davčno upravljanje pomemben dejavnik za ohranjanje ugodnih konkurenčnih pogojev in za spodbujanje delovanja notranjega trga, |
| --- | --- |

H.

ker je davčno upravljanje pomemben dejavnik za ohranjanje ugodnih konkurenčnih pogojev in za spodbujanje delovanja notranjega trga,

| I. | ker je konkurenca v energetskem sektorju, kmetijski proizvodnji in drugih sektorjih še vedno nepopolna, |
| --- | --- |

I.

ker je konkurenca v energetskem sektorju, kmetijski proizvodnji in drugih sektorjih še vedno nepopolna,

| J. | ker je uspešen razvoj malih in srednjih podjetij v pogojih svobodne konkurence eden od najnujnejših pogojev za učinkovito premagovanje finančne krize, |
| --- | --- |

J.

ker je uspešen razvoj malih in srednjih podjetij v pogojih svobodne konkurence eden od najnujnejših pogojev za učinkovito premagovanje finančne krize,

Splošne opombe

| 1. | pozdravlja poročilo o politiki konkurence za leto 2009; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poročilo o politiki konkurence za leto 2009;

| 2. | z veseljem ugotavlja, da se je Komisija hitro odzvala na krizo; čestita ji za učinkovito uporabo ukrepov politike konkurence v teh izrednih okoliščinah; |
| --- | --- |

2.

z veseljem ugotavlja, da se je Komisija hitro odzvala na krizo; čestita ji za učinkovito uporabo ukrepov politike konkurence v teh izrednih okoliščinah;

| 3. | še naprej podpira dejavnejšo vlogo Parlamenta pri oblikovanju politike konkurence z uvedbo sozakonodajne vloge; želi biti redno obveščen o vseh pobudah s tega področja; |
| --- | --- |

3.

še naprej podpira dejavnejšo vlogo Parlamenta pri oblikovanju politike konkurence z uvedbo sozakonodajne vloge; želi biti redno obveščen o vseh pobudah s tega področja;

| 4. | ponovno poziva Komisijo, naj kot edini pristojni organ za konkurenco za EU Parlamentu podrobno in vsako leto poroča, kako je ukrepala po njegovih priporočilih, ter pojasni razloge za vsako odstopanje od njih; ugotavlja, da je odziv Komisije na poročilo Parlamenta o konkurenci za leto 2008 zgolj povzetek sprejetih ukrepov in ne omogoča vpogleda v učinkovitost ukrepov; |
| --- | --- |

4.

ponovno poziva Komisijo, naj kot edini pristojni organ za konkurenco za EU Parlamentu podrobno in vsako leto poroča, kako je ukrepala po njegovih priporočilih, ter pojasni razloge za vsako odstopanje od njih; ugotavlja, da je odziv Komisije na poročilo Parlamenta o konkurenci za leto 2008 zgolj povzetek sprejetih ukrepov in ne omogoča vpogleda v učinkovitost ukrepov;

| 5. | poudarja, da je evropska politika konkurence, ki temelji na načelih odprtih trgov in enakih konkurenčnih pogojih v vseh sektorjih, temelj za uspešen notranji trg in osnovni pogoj za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest, temelječih na znanju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je evropska politika konkurence, ki temelji na načelih odprtih trgov in enakih konkurenčnih pogojih v vseh sektorjih, temelj za uspešen notranji trg in osnovni pogoj za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest, temelječih na znanju;

| 6. | poudarja, da je pozival k skladnosti med vsemi politikami EU in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v strategiji EU 2020 za rast in delovna mesta; opozarja, da je to še posebej pomembno za politiko konkurence; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pozival k skladnosti med vsemi politikami EU in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v strategiji EU 2020 za rast in delovna mesta; opozarja, da je to še posebej pomembno za politiko konkurence;

| 7. | poudarja pomen storitev splošnega interesa za zadovoljevanje temeljnih potreb javnosti; poziva Komisijo, naj pri dokončanju svojega dela o uporabi pravil o konkurenci za storitve splošnega gospodarskega interesa upošteva okvir, ki ga zagotavlja lizbonska pogodba, ter naj tesno sodeluje pri nadaljnjem spremljanju odprtega posvetovanja Evropske komisije o pravilih državne pomoči za storitve splošnega gospodarskega interesa; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen storitev splošnega interesa za zadovoljevanje temeljnih potreb javnosti; poziva Komisijo, naj pri dokončanju svojega dela o uporabi pravil o konkurenci za storitve splošnega gospodarskega interesa upošteva okvir, ki ga zagotavlja lizbonska pogodba, ter naj tesno sodeluje pri nadaljnjem spremljanju odprtega posvetovanja Evropske komisije o pravilih državne pomoči za storitve splošnega gospodarskega interesa;

| 8. | poudarja, da je treba oblikovati jasna pravila o konkurenci, ki bodo v pomoč in korist malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba oblikovati jasna pravila o konkurenci, ki bodo v pomoč in korist malim in srednjim podjetjem;

| 9. | poudarja, da so mala in srednja podjetja za evropsko gospodarstvo še posebej pomembna; poleg tega želi tudi izpostaviti, da imajo ta podjetja velik inovacijski potencial, in ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje posebno poglavje o poštenih in nediskriminatornih konkurenčnih pogojih za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so mala in srednja podjetja za evropsko gospodarstvo še posebej pomembna; poleg tega želi tudi izpostaviti, da imajo ta podjetja velik inovacijski potencial, in ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje posebno poglavje o poštenih in nediskriminatornih konkurenčnih pogojih za mala in srednja podjetja;

| 10. | poziva Komisijo, naj za ocene in študije, potrebne za razvoj politike konkurence, uporabi neodvisne in zanesljive strokovnjake; poziva jo, naj rezultate objavi; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj za ocene in študije, potrebne za razvoj politike konkurence, uporabi neodvisne in zanesljive strokovnjake; poziva jo, naj rezultate objavi;

| 11. | poziva Komisijo, naj za prihodnjo zakonodajo o notranjem trgu zagotovi upoštevanje člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj za prihodnjo zakonodajo o notranjem trgu zagotovi upoštevanje člena 12 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da se „pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevajo zahteve varstva potrošnikov“;

| 12. | poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o politiki konkurence bolj poudari prednosti konkurence za potrošnike; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o politiki konkurence bolj poudari prednosti konkurence za potrošnike;

| 13. | z zanimanjem pozdravlja poročilo o delovanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, ki ga je Komisija predstavila pet let po začetku njene veljavnosti in poudarja, da je treba za bolj učinkovito izvajanje uredbe preseči razhajanja pri določanju prednostnih nalog, pri pomembnih vidikih oblikovanja politike konkurence in pri delovanju mehanizmov sodelovanja, čeprav se strinja, da uredba predstavlja temelj postopka modernizacije pravil o konkurenci ter usklajuje delovanje Skupnosti in državnih organov; |
| --- | --- |

13.

z zanimanjem pozdravlja poročilo o delovanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, ki ga je Komisija predstavila pet let po začetku njene veljavnosti in poudarja, da je treba za bolj učinkovito izvajanje uredbe preseči razhajanja pri določanju prednostnih nalog, pri pomembnih vidikih oblikovanja politike konkurence in pri delovanju mehanizmov sodelovanja, čeprav se strinja, da uredba predstavlja temelj postopka modernizacije pravil o konkurenci ter usklajuje delovanje Skupnosti in državnih organov;

| 14. | poudarja, da je treba vzpostaviti sinergijo med politiko konkurence in politiko varstva potrošnikov, med drugim z vzpostavitvijo evropskega foruma za kolektivna pravna sredstva za posameznike, ki so žrtve kršitev konkurenčnega prava, na podlagi načela opt-in in ob upoštevanju meril, določenih v resoluciji Parlamenta z dne 26. marca 2009, v skladu s katerimi se samo dejanska izguba nadomesti identificiranemu krogu posameznikov ali njihovemu zastopniku; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko takšen mehanizem vključili v obstoječi nacionalni pravni sistem; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba vzpostaviti sinergijo med politiko konkurence in politiko varstva potrošnikov, med drugim z vzpostavitvijo evropskega foruma za kolektivna pravna sredstva za posameznike, ki so žrtve kršitev konkurenčnega prava, na podlagi načela opt-in in ob upoštevanju meril, določenih v resoluciji Parlamenta z dne 26. marca 2009, v skladu s katerimi se samo dejanska izguba nadomesti identificiranemu krogu posameznikov ali njihovemu zastopniku; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko takšen mehanizem vključili v obstoječi nacionalni pravni sistem;

| 15. | opozarja na svojo resolucijo z dne 25. aprila 2007 o zeleni knjigi o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES (17) in vztraja, da mora sedanji zakonodajni predlog v zvezi s tem zajeti vsebino resolucije Parlamenta z dne 26. marca 2009 o beli knjigi o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES (18); ponovno poudarja, da mora Komisija brez nepotrebnih zamud oblikovati zakonodajno pobudo, da bi omogočila lažje izvajanje posamičnih in skupinskih odškodninskih tožb zaradi kršitev konkurenčnega prava Skupnosti, in zagotoviti, da bo ustrezala horizontalnemu pristopu, preprečevala prekoračenja iz severnoameriškega sistema in bo sprejeta s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

15.

opozarja na svojo resolucijo z dne 25. aprila 2007 o zeleni knjigi o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES (17) in vztraja, da mora sedanji zakonodajni predlog v zvezi s tem zajeti vsebino resolucije Parlamenta z dne 26. marca 2009 o beli knjigi o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES (18); ponovno poudarja, da mora Komisija brez nepotrebnih zamud oblikovati zakonodajno pobudo, da bi omogočila lažje izvajanje posamičnih in skupinskih odškodninskih tožb zaradi kršitev konkurenčnega prava Skupnosti, in zagotoviti, da bo ustrezala horizontalnemu pristopu, preprečevala prekoračenja iz severnoameriškega sistema in bo sprejeta s postopkom soodločanja;

| 16. | poudarja, da podpira zahtevo Komisije, naj se v proračunu 2011 dodeli več sredstev njenemu osebju na področju konkurence; poziva, da se ga obvesti o tem, kako se porabljajo dodatna sredstva; ponovno poziva, naj se sedanje osebje Komisije ponovno prerazporedi na glavna področja pristojnosti Komisije; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da podpira zahtevo Komisije, naj se v proračunu 2011 dodeli več sredstev njenemu osebju na področju konkurence; poziva, da se ga obvesti o tem, kako se porabljajo dodatna sredstva; ponovno poziva, naj se sedanje osebje Komisije ponovno prerazporedi na glavna področja pristojnosti Komisije;

| 17. | poudarja, da sta izvajanje uspešne politike konkurence in delovanje brez omejitev notranjega trga bistvena pogoja za trajnostno gospodarsko rast v Evropski uniji; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da sta izvajanje uspešne politike konkurence in delovanje brez omejitev notranjega trga bistvena pogoja za trajnostno gospodarsko rast v Evropski uniji;

| 18. | poudarja, da bi države članice morale sedanja prizadevanja za davčno konsolidacijo in trajnostno obnovo uporabiti za napredek k bolj enakim konkurenčnim pogojem na davčnem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi države članice morale sedanja prizadevanja za davčno konsolidacijo in trajnostno obnovo uporabiti za napredek k bolj enakim konkurenčnim pogojem na davčnem področju;

| 19. | meni, da bi politika konkurence morala prispevati k spodbujanju in krepitvi odprtih standardov ter interoperabilnosti, s čimer bi preprečili, da bi manjšina akterjev na trgu tehnološko blokirala potrošnike in stranke; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi politika konkurence morala prispevati k spodbujanju in krepitvi odprtih standardov ter interoperabilnosti, s čimer bi preprečili, da bi manjšina akterjev na trgu tehnološko blokirala potrošnike in stranke;

Izbrana tema: politika konkurence ter finančna in gospodarska kriza

| 20. | pozdravlja začasna pravila države pomoči, vzpostavljena kot odziv na finančno in gospodarsko krizo, in sicer vsa štiri sporočila za finančni sektor in začasni okvir, namenjen drugim sektorjem; je seznanjen s podaljšanjem uporabe začasnih ukrepov o državni pomoči za dodatno leto; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja začasna pravila države pomoči, vzpostavljena kot odziv na finančno in gospodarsko krizo, in sicer vsa štiri sporočila za finančni sektor in začasni okvir, namenjen drugim sektorjem; je seznanjen s podaljšanjem uporabe začasnih ukrepov o državni pomoči za dodatno leto;

| 21. | je zaskrbljen, da se bodo ti ukrepi, ki so začasni, naposled izkazali za stalne; poudarja, da je treba čim prej prekiniti začasne ukrepe in izjeme, zlasti v avtomobilskem sektorju; poziva Komisijo, naj pojasni merila glede postopnega opuščanja državne podpore, ki se bodo uporabila pri odločanju o morebitnem podaljšanju; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen, da se bodo ti ukrepi, ki so začasni, naposled izkazali za stalne; poudarja, da je treba čim prej prekiniti začasne ukrepe in izjeme, zlasti v avtomobilskem sektorju; poziva Komisijo, naj pojasni merila glede postopnega opuščanja državne podpore, ki se bodo uporabila pri odločanju o morebitnem podaljšanju;

| 22. | poziva Komisijo, naj ponovno premisli, če sedanji začasni okvir učinkovito prispeva k enakim konkurenčnim pogojem po vsej Uniji, poleg tega pa, ali diskrecijska uporaba okvira v tem primeru vodi do optimalnega izida; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj ponovno premisli, če sedanji začasni okvir učinkovito prispeva k enakim konkurenčnim pogojem po vsej Uniji, poleg tega pa, ali diskrecijska uporaba okvira v tem primeru vodi do optimalnega izida;

| 23. | poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno sklepov, sprejetih v okviru uporabe začasnih ukrepov o državni pomoči kot odziv na gospodarsko in finančno krizo, ob tem pa upošteva obseg, raven preglednosti in skladnosti različnih ukrepov, ki temeljijo na okviru ter to oceno priloži naslednjemu letnemu poročilu o konkurenci; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno sklepov, sprejetih v okviru uporabe začasnih ukrepov o državni pomoči kot odziv na gospodarsko in finančno krizo, ob tem pa upošteva obseg, raven preglednosti in skladnosti različnih ukrepov, ki temeljijo na okviru ter to oceno priloži naslednjemu letnemu poročilu o konkurenci;

| 24. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj med letom 2010 objavi izčrpno poročilo o učinkovitosti državne pomoči, dodeljene za „zeleno oživitev“, in državne pomoči za varstvo okolja; |
| --- | --- |

24.

ponavlja svoj poziv Komisiji, naj med letom 2010 objavi izčrpno poročilo o učinkovitosti državne pomoči, dodeljene za „zeleno oživitev“, in državne pomoči za varstvo okolja;

| 25. | poudarja potrebo po ponovni zagotovitvi konkurenčnosti finančnih institucij, za katere niso veljala začasna pravila finančne pomoči; |
| --- | --- |

25.

poudarja potrebo po ponovni zagotovitvi konkurenčnosti finančnih institucij, za katere niso veljala začasna pravila finančne pomoči;

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo banke poplačale državno pomoč takoj, ko si finančni sektor opomore, s čimer bi zagotovili pošteno konkurenco na notranjem trgu in enake konkurenčne pogoje glede pogojev izstopa; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo banke poplačale državno pomoč takoj, ko si finančni sektor opomore, s čimer bi zagotovili pošteno konkurenco na notranjem trgu in enake konkurenčne pogoje glede pogojev izstopa;

| 27. | poziva Komisijo, naj pojasni obvezne ukrepe za prestrukturiranje v zvezi z morebitnim izkrivljanjem, ki bi povzročilo razlike v plačilnih pogojih med državami članicami; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj pojasni obvezne ukrepe za prestrukturiranje v zvezi z morebitnim izkrivljanjem, ki bi povzročilo razlike v plačilnih pogojih med državami članicami;

| 28. | poudarja pa, da je sedanja konsolidacija v bančnem sektorju dejansko povečala tržni delež več pomembnejših finančnih institucij, in zato poziva Komisijo, naj še naprej dobro nadzira ta sektor, da bi povečala konkurenco na evropskih bančnih trgih, tudi z načrti za prestrukturiranje, za katere je potrebna ločitev bančnih dejavnosti v primerih, ko so bile vloge fizičnih oseb uporabljene za navzkrižno subvencioniranje bolj tveganih dejavnosti investicijskega bančništva; |
| --- | --- |

28.

poudarja pa, da je sedanja konsolidacija v bančnem sektorju dejansko povečala tržni delež več pomembnejših finančnih institucij, in zato poziva Komisijo, naj še naprej dobro nadzira ta sektor, da bi povečala konkurenco na evropskih bančnih trgih, tudi z načrti za prestrukturiranje, za katere je potrebna ločitev bančnih dejavnosti v primerih, ko so bile vloge fizičnih oseb uporabljene za navzkrižno subvencioniranje bolj tveganih dejavnosti investicijskega bančništva;

Revizija začasnih pravil o državni pomoči, sprejetih kot odziv na krizo

| 29. | poziva Komisijo, naj izdela študijo, ki bo pokazala vpliv ukrepov državne pomoči na gospodarstvo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj izdela študijo, ki bo pokazala vpliv ukrepov državne pomoči na gospodarstvo;

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi Parlamentu temeljito analizo vplivov državne pomoči na konkurenco med krizo; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zagotovi Parlamentu temeljito analizo vplivov državne pomoči na konkurenco med krizo;

| 31. | poziva Komisijo, naj po taki obsežni presoji vplivov izvede korektivne ukrepe, kadarkoli je potrebno, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj po taki obsežni presoji vplivov izvede korektivne ukrepe, kadarkoli je potrebno, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu;

| 32. | poziva Komisijo, naj izvede temeljito analizo posledic prenovljenih mehanizmov državne pomoči, sprejetih kot odziv na krizo, in ob upoštevanju konkurence ter vzdrževanja enakih konkurenčnih pogojev v EU, finančne reforme in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj izvede temeljito analizo posledic prenovljenih mehanizmov državne pomoči, sprejetih kot odziv na krizo, in ob upoštevanju konkurence ter vzdrževanja enakih konkurenčnih pogojev v EU, finančne reforme in ustvarjanja delovnih mest;

| 33. | poziva države članice, naj dejavno sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju in vrednotenju začasnih pravil v odgovor na finančno in gospodarsko krizo, tako da natančno in podrobno poročajo o stopnji njihove uporabe in učinkovitosti; poziva Komisijo, naj izvede oceno o njihovem delovanju in preuči, kako ukrepi, ki so jih sprejele tretje države, vplivajo na EU; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj dejavno sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju in vrednotenju začasnih pravil v odgovor na finančno in gospodarsko krizo, tako da natančno in podrobno poročajo o stopnji njihove uporabe in učinkovitosti; poziva Komisijo, naj izvede oceno o njihovem delovanju in preuči, kako ukrepi, ki so jih sprejele tretje države, vplivajo na EU;

| 34. | poziva Komisijo, naj zagotovi kar največjo preglednosti in se strogo drži načela nediskriminacije pri odobritvi državne pomoči in predpisovanju ukrepov odprodaje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj zagotovi kar največjo preglednosti in se strogo drži načela nediskriminacije pri odobritvi državne pomoči in predpisovanju ukrepov odprodaje;

| 35. | poziva Komisijo, naj izdela študijo, ki bo raziskala morebitni vpliv likvidnostne podpore ECB, kar zadeva izkrivljenje konkurence; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj izdela študijo, ki bo raziskala morebitni vpliv likvidnostne podpore ECB, kar zadeva izkrivljenje konkurence;

| 36. | poziva Komisijo, naj tesno spremlja denarno maso M3 glede na državno pomoč, ki je bila odobrena, da bi preprečila nenamerno prekapitalizacijo podjetij, ki bi posledično izkrivila konkurenco; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj tesno spremlja denarno maso M3 glede na državno pomoč, ki je bila odobrena, da bi preprečila nenamerno prekapitalizacijo podjetij, ki bi posledično izkrivila konkurenco;

Nadzor državnih pomoči

| 37. | ugotavlja, da je politika državnih pomoči sestavni del politike konkurence in da nadzor državnih pomoči odraža potrebo po ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je politika državnih pomoči sestavni del politike konkurence in da nadzor državnih pomoči odraža potrebo po ohranitvi enakih konkurenčnih pogojev za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu;

| 38. | poudarja, da mora Komisija pozorno nadzorovati uporabo državne pomoči in s tem zagotoviti, da se takšna ureditev podpore ne bi uporabila za zaščito državne industrije na škodo notranjega trga in evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora Komisija pozorno nadzorovati uporabo državne pomoči in s tem zagotoviti, da se takšna ureditev podpore ne bi uporabila za zaščito državne industrije na škodo notranjega trga in evropskih potrošnikov;

| 39. | zato meni, da je pri ugotavljanju združljivosti državne pomoči s Pogodbo bistveno, da se poišče ustrezno ravnotežje med negativnimi učinki državne pomoči na konkurenco in javne finance ter njenimi pozitivnimi učinki v smislu skupnega interesa; |
| --- | --- |

39.

zato meni, da je pri ugotavljanju združljivosti državne pomoči s Pogodbo bistveno, da se poišče ustrezno ravnotežje med negativnimi učinki državne pomoči na konkurenco in javne finance ter njenimi pozitivnimi učinki v smislu skupnega interesa;

| 40. | poziva, naj se določijo jasna merila odprodaje ob upoštevanju njihovega srednjeročnega učinka na zadevna podjetja, predvsem na področju rasti, inovacij in zaposlovanja ter upadanja vloge teh podjetij na globalnem trgu; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se določijo jasna merila odprodaje ob upoštevanju njihovega srednjeročnega učinka na zadevna podjetja, predvsem na področju rasti, inovacij in zaposlovanja ter upadanja vloge teh podjetij na globalnem trgu;

| 41. | poziva Komisijo, naj podrobno spremlja veljavne sisteme državne pomoči v nekaterih državah članicah, da bo preverila, ali so nediskriminatorni in pregledni; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj podrobno spremlja veljavne sisteme državne pomoči v nekaterih državah članicah, da bo preverila, ali so nediskriminatorni in pregledni;

| 42. | poziva Komisijo, naj obnovi in okrepi svojo enoto za davčno državno pomoč; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj obnovi in okrepi svojo enoto za davčno državno pomoč;

| 43. | meni, da je za to, da bi Komisiji omogočili lažjo opredelitev škodljivih režimov davčne konkurence, nujno, da države članice v celoti izvajajo odločitev o avtomatičnem obveščanju o davčnih sodnih odločbah, ki jo je sprejela delovna skupina EU za kodeks ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka leta 2002 (dokument Sveta 11077/02); |
| --- | --- |

43.

meni, da je za to, da bi Komisiji omogočili lažjo opredelitev škodljivih režimov davčne konkurence, nujno, da države članice v celoti izvajajo odločitev o avtomatičnem obveščanju o davčnih sodnih odločbah, ki jo je sprejela delovna skupina EU za kodeks ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka leta 2002 (dokument Sveta 11077/02);

| 44. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je vračanje nezakonite državne pomoči dolgotrajen in zapleten proces; spodbuja Komisijo, naj postopke še bolj poostri in vztrajno izvaja pritisk na države članice, zlasti na večkratne kršiteljice; |
| --- | --- |

44.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je vračanje nezakonite državne pomoči dolgotrajen in zapleten proces; spodbuja Komisijo, naj postopke še bolj poostri in vztrajno izvaja pritisk na države članice, zlasti na večkratne kršiteljice;

| 45. | poziva Komisijo, naj pregleda, v kakšni meri prevelikodušno dodeljevanje brezplačnih dovoljenj EUA (European Union Allowances) v nekaterih sektorjih lahko povzroči izkrivljenje konkurence, saj so ta dovoljenja, katerih učinkovitost se je zmanjšala z upočasnitvijo gospodarske dejavnosti, ustvarila nepričakovane dobičke za nekatera podjetja, hkrati pa zmanjšala njihove pobude, da bi odigrali svojo vlogo v prehodu na okoljsko učinkovito gospodarstvo; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj pregleda, v kakšni meri prevelikodušno dodeljevanje brezplačnih dovoljenj EUA (European Union Allowances) v nekaterih sektorjih lahko povzroči izkrivljenje konkurence, saj so ta dovoljenja, katerih učinkovitost se je zmanjšala z upočasnitvijo gospodarske dejavnosti, ustvarila nepričakovane dobičke za nekatera podjetja, hkrati pa zmanjšala njihove pobude, da bi odigrali svojo vlogo v prehodu na okoljsko učinkovito gospodarstvo;

| 46. | poudarja, da bi bilo treba državno pomoč usmeriti tako, da bi spodbujala projekte skupnega interesa v Uniji, na primer postavitve širokopasovnih omrežij in energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi bilo treba državno pomoč usmeriti tako, da bi spodbujala projekte skupnega interesa v Uniji, na primer postavitve širokopasovnih omrežij in energetske infrastrukture;

| 47. | pozdravlja sprejetje smernic za osnovna širokopasovna omrežja, ki pokrivajo državno pomoč za osnovna širokopasovna omrežja (ADSL, kabelske, mobilne, brezžične in satelitske širokopasovne storitve) in podporo zelo hitrim dostopovnim omrežjem nove generacije (NGA; v sedanji fazi gre za omrežja optičnih vlaken ali napredna kabelska omrežja), Komisijo in države članice pa poziva, naj razširjajo in spodbujajo najboljše prakse ter povečujejo konkurenco; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja sprejetje smernic za osnovna širokopasovna omrežja, ki pokrivajo državno pomoč za osnovna širokopasovna omrežja (ADSL, kabelske, mobilne, brezžične in satelitske širokopasovne storitve) in podporo zelo hitrim dostopovnim omrežjem nove generacije (NGA; v sedanji fazi gre za omrežja optičnih vlaken ali napredna kabelska omrežja), Komisijo in države članice pa poziva, naj razširjajo in spodbujajo najboljše prakse ter povečujejo konkurenco;

| 48. | ob upoštevanju, da je potrebno dokončanje notranjega trga za vse vrste prometa, poziva Komisijo, naj objavi poročilo s splošnim pregledom vseh državnih pomoči, ponujenih sektorju javnega prometa; |
| --- | --- |

48.

ob upoštevanju, da je potrebno dokončanje notranjega trga za vse vrste prometa, poziva Komisijo, naj objavi poročilo s splošnim pregledom vseh državnih pomoči, ponujenih sektorju javnega prometa;

| 49. | ponovno izraža svojo podporo smernicam Komisije na področju državne pomoči za varovanje okolja v prometnem sektorju, da bi povečali trajnost evropskega prometnega sektorja; spodbuja Komisijo, naj poveča spodbujevalno naravo državne pomoči, dodeljene sektorju prometa; |
| --- | --- |

49.

ponovno izraža svojo podporo smernicam Komisije na področju državne pomoči za varovanje okolja v prometnem sektorju, da bi povečali trajnost evropskega prometnega sektorja; spodbuja Komisijo, naj poveča spodbujevalno naravo državne pomoči, dodeljene sektorju prometa;

Protimonopolna zakonodaja

| 50. | pozdravlja trdno stališče, ki ga je Komisija zavzela glede nekonkurenčnega ravnanja v zadnjih letih; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja trdno stališče, ki ga je Komisija zavzela glede nekonkurenčnega ravnanja v zadnjih letih;

| 51. | pozdravlja podaljšanje vertikalne uredbe o skupinskih izjemah, saj vzpostavlja ravnotežje med proizvajalci in distributerji; vendar opozarja, da Komisija ni dovolj upoštevala posebnih okoliščin prodaje na spletu, zlasti glede na digitalno agendo in ob upoštevanju svojih sedanjih prizadevanj za dokončanje notranjega trga na področju e-trgovine; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja podaljšanje vertikalne uredbe o skupinskih izjemah, saj vzpostavlja ravnotežje med proizvajalci in distributerji; vendar opozarja, da Komisija ni dovolj upoštevala posebnih okoliščin prodaje na spletu, zlasti glede na digitalno agendo in ob upoštevanju svojih sedanjih prizadevanj za dokončanje notranjega trga na področju e-trgovine;

| 52. | glede na to, da Komisija sedaj izvaja spremljanje trga, opozarja zlasti na spornost glede dopustnosti skupnih nakupov velikih distributerjev, ki delujejo na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

52.

glede na to, da Komisija sedaj izvaja spremljanje trga, opozarja zlasti na spornost glede dopustnosti skupnih nakupov velikih distributerjev, ki delujejo na mednarodni ravni;

| 53. | vendar opozarja, da v praksi nespoštovanje časovnih omejitev ni neobičajno, ter poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na tako nedopustno ravnanje; |
| --- | --- |

53.

vendar opozarja, da v praksi nespoštovanje časovnih omejitev ni neobičajno, ter poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na tako nedopustno ravnanje;

| 54. | poziva Komisijo, naj v okviru integriranega regulativnega okvira o varstvu pravic intelektualne lastnine preuči konkurenčno zakonodajo kot orodje, s katerim bi preprečil zlorabo teh pravic; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj v okviru integriranega regulativnega okvira o varstvu pravic intelektualne lastnine preuči konkurenčno zakonodajo kot orodje, s katerim bi preprečil zlorabo teh pravic;

| 55. | poziva Komisijo, naj, da bi zagotovila pravilno delovanje notranjega trga in enotno uporabo pravil o konkurenci v EU, ustrezno upošteva sodne odločbe nacionalnih sodišč pri uporabi konkurenčnega prava ter v ta namen sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj, da bi zagotovila pravilno delovanje notranjega trga in enotno uporabo pravil o konkurenci v EU, ustrezno upošteva sodne odločbe nacionalnih sodišč pri uporabi konkurenčnega prava ter v ta namen sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za dosego tega cilja;

| 56. | opozarja, da so karteli ena najhujših kršitev konkurenčnega prava; meni, da so takšne kršitve v nasprotju z interesi državljanov Unije, saj potrošnikom ne omogočajo, da bi jim nizke cene koristile; |
| --- | --- |

56.

opozarja, da so karteli ena najhujših kršitev konkurenčnega prava; meni, da so takšne kršitve v nasprotju z interesi državljanov Unije, saj potrošnikom ne omogočajo, da bi jim nizke cene koristile;

| 57. | ponovno poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo usklajenost med pobudami, ki jih pripravlja na področju konkurenčnega prava, na eni strani in zakonodajo o varstvu potrošnikov na drugi; |
| --- | --- |

57.

ponovno poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo usklajenost med pobudami, ki jih pripravlja na področju konkurenčnega prava, na eni strani in zakonodajo o varstvu potrošnikov na drugi;

| 58. | poziva Komisijo, naj oceni učinek ukrepov glede ravnanja na konkurenco in njihove posledice ukrepov za stranke in potrošnike; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj oceni učinek ukrepov glede ravnanja na konkurenco in njihove posledice ukrepov za stranke in potrošnike;

| 59. | poziva Komisijo, naj natančneje pregleda „ekonomijo kapljanja“ (trickle-down economics) pri analiziranju morebitnih zlorab vodilnih položajev, če ugotovi, da niso bili zlorabljeni; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj natančneje pregleda „ekonomijo kapljanja“ (trickle-down economics) pri analiziranju morebitnih zlorab vodilnih položajev, če ugotovi, da niso bili zlorabljeni;

| 60. | meni, da je uporaba vse višjih glob kot edini protimonopolni instrument morda neučinkovita glede na izgube delovnih mest, ki bi jih utegnila povzročiti nezmožnost izplačil, in poziva k razvoju širšega obsega bolj razvitih instrumentov, ki bodo obsegali vprašanja, kot so individualna odgovornost, preglednost in odgovornost podjetij, krajši postopki, pravica do zagovora in predpisanega postopka, mehanizmi za zagotovitev učinkovite obravnave prošenj za prizanesljivost (zlasti, da bi odpravili motnje, ki so jih povzročili postopki odkrivanja v ZDA), podjetniški programi za zagotavljanje skladnosti ter razvoj evropskih standardov; podpira pristop nagrajevanja in kaznovanja, ki bi učinkovito odvračal zlasti večkratne kršitelje, hkrati pa bi spodbujal delovanje po predpisih; |
| --- | --- |

60.

meni, da je uporaba vse višjih glob kot edini protimonopolni instrument morda neučinkovita glede na izgube delovnih mest, ki bi jih utegnila povzročiti nezmožnost izplačil, in poziva k razvoju širšega obsega bolj razvitih instrumentov, ki bodo obsegali vprašanja, kot so individualna odgovornost, preglednost in odgovornost podjetij, krajši postopki, pravica do zagovora in predpisanega postopka, mehanizmi za zagotovitev učinkovite obravnave prošenj za prizanesljivost (zlasti, da bi odpravili motnje, ki so jih povzročili postopki odkrivanja v ZDA), podjetniški programi za zagotavljanje skladnosti ter razvoj evropskih standardov; podpira pristop nagrajevanja in kaznovanja, ki bi učinkovito odvračal zlasti večkratne kršitelje, hkrati pa bi spodbujal delovanje po predpisih;

| 61. | ponovno poziva Komisijo, naj podlago za izračunavanje glob in nova finančna načela po potrebi vključi v Uredbo (ES) št. 1/2003; |
| --- | --- |

61.

ponovno poziva Komisijo, naj podlago za izračunavanje glob in nova finančna načela po potrebi vključi v Uredbo (ES) št. 1/2003;

| 62. | poziva Komisijo, naj začne splošno preiskavo o oblikovanju cen železove rude; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj začne splošno preiskavo o oblikovanju cen železove rude;

Nadzor združitev

| 63. | po več kot petih letih uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij opozarja na potrebo po opredelitvi področij, kjer je mogoče doseči poenostavitev upravnih postopkov in večjo uskladitev veljavnih nacionalnih pravil s pravili EU; |
| --- | --- |

63.

po več kot petih letih uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij opozarja na potrebo po opredelitvi področij, kjer je mogoče doseči poenostavitev upravnih postopkov in večjo uskladitev veljavnih nacionalnih pravil s pravili EU;

| 64. | poudarja, da sedanja gospodarska kriza ni razlog za rahljanje politik EU o nadzoru združitev; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da sedanja gospodarska kriza ni razlog za rahljanje politik EU o nadzoru združitev;

| 65. | poudarja, da je treba uporabo pravil o konkurenci o združitvah oceniti z vidika celotnega notranjega trga; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba uporabo pravil o konkurenci o združitvah oceniti z vidika celotnega notranjega trga;

Razvoj dogodkov po sektorjih

| 66. | poziva Komisijo, naj spremlja razvoj dogodkov na trgih osnovnih proizvodov po sklepih Evropskega sveta iz junija 2008 (odstavek 40), in se po potrebi spoprime s špekulacijami; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj spremlja razvoj dogodkov na trgih osnovnih proizvodov po sklepih Evropskega sveta iz junija 2008 (odstavek 40), in se po potrebi spoprime s špekulacijami;

| 67. | priznava, da lahko velika tržna koncentracija in premajhna preglednost na trgu osnovnih dobrin močno ovirata konkurenco in škodujeta evropski industriji; torej poziva Komisijo, naj analizira blagovne trge, na primer za železovo rudo, zlasti pa za 14 surovin, ki jih je Komisija opredelila kot kritične, zato da bi ugotovila, koliko več preglednosti in konkurence je potrebne na teh trgih, saj so nekateri od njih bistveni za uvajanje okoljsko učinkovitih tehnologij (npr. fotovoltaični kolektorji, litij-ionske baterije); |
| --- | --- |

67.

priznava, da lahko velika tržna koncentracija in premajhna preglednost na trgu osnovnih dobrin močno ovirata konkurenco in škodujeta evropski industriji; torej poziva Komisijo, naj analizira blagovne trge, na primer za železovo rudo, zlasti pa za 14 surovin, ki jih je Komisija opredelila kot kritične, zato da bi ugotovila, koliko več preglednosti in konkurence je potrebne na teh trgih, saj so nekateri od njih bistveni za uvajanje okoljsko učinkovitih tehnologij (npr. fotovoltaični kolektorji, litij-ionske baterije);

| 68. | potrjuje, da je preglednost bistvenega pomena za pravilno delovanje finančnih trgov; poziva Komisijo, naj si zelo prizadeva, da bodo pri širjenju podatkov o finančnih trgih strogo spoštovane določbe zakonodaje EU o konkurenci, in v zvezi s tem pozitivno ocenjuje pobude za preprečevanje zlorab pri uporabi identifikacijskih kod za vrednostne papirje ISIN in RIC; |
| --- | --- |

68.

potrjuje, da je preglednost bistvenega pomena za pravilno delovanje finančnih trgov; poziva Komisijo, naj si zelo prizadeva, da bodo pri širjenju podatkov o finančnih trgih strogo spoštovane določbe zakonodaje EU o konkurenci, in v zvezi s tem pozitivno ocenjuje pobude za preprečevanje zlorab pri uporabi identifikacijskih kod za vrednostne papirje ISIN in RIC;

| 69. | poziva Komisijo, naj spremlja delovanje enotnega območja plačil v evrih, da zagotovi, da bo sistem plačil dostopen, nediskriminatoren, pregleden, učinkovit in brez drugih ovir konkurenčnosti; poziva, naj pozorno spremlja vidike delovanja, ki so pomembni za politiko konkurence v Skupnosti; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj spremlja delovanje enotnega območja plačil v evrih, da zagotovi, da bo sistem plačil dostopen, nediskriminatoren, pregleden, učinkovit in brez drugih ovir konkurenčnosti; poziva, naj pozorno spremlja vidike delovanja, ki so pomembni za politiko konkurence v Skupnosti;

| 70. | od Komisije zahteva, naj si še naprej prizadeva za učinkovito konkurenčnost trgov za plačilne kartice v skladu z načeli enotnega območja plačil v evrih, da bi olajšali čezmejna plačila in izkoristili vse možnosti na notranjem trgu; poziva k sistematičnemu spremljanju razvoja teh trgov in naj v naslednja letna poročila o konkurenci vključi kazalce napredka na tem področju; |
| --- | --- |

70.

od Komisije zahteva, naj si še naprej prizadeva za učinkovito konkurenčnost trgov za plačilne kartice v skladu z načeli enotnega območja plačil v evrih, da bi olajšali čezmejna plačila in izkoristili vse možnosti na notranjem trgu; poziva k sistematičnemu spremljanju razvoja teh trgov in naj v naslednja letna poročila o konkurenci vključi kazalce napredka na tem področju;

| 71. | meni, da kršenje konkurenčnega prava na trgu za plačilne kartice negativno vpliva na potrošnike; podpira Komisijo v boju proti nenavadno visokim čezmejnim večstranskim pristojbinam za izmenjavo, ki so posledica visokih cen proizvodov za potrošnike; |
| --- | --- |

71.

meni, da kršenje konkurenčnega prava na trgu za plačilne kartice negativno vpliva na potrošnike; podpira Komisijo v boju proti nenavadno visokim čezmejnim večstranskim pristojbinam za izmenjavo, ki so posledica visokih cen proizvodov za potrošnike;

| 72. | obžaluje, da so odjemalci energije v EU zaradi izkrivljene konkurence na energetskem trgu še vedno prikrajšani; poudarja, da se učinkovita konkurenca na energetskih trgih odraža kot večja inovativnost, varnejša in cenovno dostopnejša oskrba z energijo in manjši vpliv na okolje; opaža, da v se v energetskem sektorju še ohranjajo ovire, kot so nezadostne medsebojne povezave, pomanjkanje preglednosti prenosnih omrežij, prek katerih upravljavci razporejajo energijo proizvajalcem, in različne opredelitve kategorij prejemnikov storitev državah članicah; |
| --- | --- |

72.

obžaluje, da so odjemalci energije v EU zaradi izkrivljene konkurence na energetskem trgu še vedno prikrajšani; poudarja, da se učinkovita konkurenca na energetskih trgih odraža kot večja inovativnost, varnejša in cenovno dostopnejša oskrba z energijo in manjši vpliv na okolje; opaža, da v se v energetskem sektorju še ohranjajo ovire, kot so nezadostne medsebojne povezave, pomanjkanje preglednosti prenosnih omrežij, prek katerih upravljavci razporejajo energijo proizvajalcem, in različne opredelitve kategorij prejemnikov storitev državah članicah;

| 73. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako države članice izvajajo tretji sveženj liberalizacije na področju energetike, ter naj oceni učinkovitost tega svežnja pri vzpostavljanju delujočega notranjega trga; spodbuja Komisijo, naj nadalje preuči energetski sektor, če bi pri oceni prišla do negativnih ugotovitev; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako države članice izvajajo tretji sveženj liberalizacije na področju energetike, ter naj oceni učinkovitost tega svežnja pri vzpostavljanju delujočega notranjega trga; spodbuja Komisijo, naj nadalje preuči energetski sektor, če bi pri oceni prišla do negativnih ugotovitev;

| 74. | poudarja poseben pomen informacijske in komunikacijske tehnologije za inovacij,e čim boljše izkoriščanje zmogljivosti digitalnega gospodarstva in razvoj družbe znanja; meni, da je najpomembneje zagotoviti medopravilnost, olajšati razvoj omrežij in ohraniti odprtost trgov, kjer bi gospodarski subjekti lahko tekmovali glede na odlike svojih proizvodov; |
| --- | --- |

74.

poudarja poseben pomen informacijske in komunikacijske tehnologije za inovacij,e čim boljše izkoriščanje zmogljivosti digitalnega gospodarstva in razvoj družbe znanja; meni, da je najpomembneje zagotoviti medopravilnost, olajšati razvoj omrežij in ohraniti odprtost trgov, kjer bi gospodarski subjekti lahko tekmovali glede na odlike svojih proizvodov;

| 75. | opozarja, da so digitalna konvergenca, vse pomembnejši medopravilnost in standardi osrednja vprašanja informacijske in komunikacijske tehnologije ter vse bolj medsebojno povezanega globalnega okolja; poleg tega poudarja, da je pomembno trajno zagotavljati prosto konkurenco na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, saj na trg ves čas prihajajo novi proizvodi in nove storitve; zato poziva Komisijo, naj obravnava ta vprašanja v prihodnjih smernicah za sporazume o horizontalnem sodelovanju; |
| --- | --- |

75.

opozarja, da so digitalna konvergenca, vse pomembnejši medopravilnost in standardi osrednja vprašanja informacijske in komunikacijske tehnologije ter vse bolj medsebojno povezanega globalnega okolja; poleg tega poudarja, da je pomembno trajno zagotavljati prosto konkurenco na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, saj na trg ves čas prihajajo novi proizvodi in nove storitve; zato poziva Komisijo, naj obravnava ta vprašanja v prihodnjih smernicah za sporazume o horizontalnem sodelovanju;

| 76. | podpira ukrepe Komisije v prid zagotavljanja ustrezne širokopasovne pokritosti po sprejemljivih cenah za vse evropske državljane in jo poziva, naj podvoji prizadevanja za nadzor nad razvojem cen gostovanja pri čezmejni elektronski komunikaciji, v naslednjih letnih poročilih pa naj poroča o napredku na tem področju; |
| --- | --- |

76.

podpira ukrepe Komisije v prid zagotavljanja ustrezne širokopasovne pokritosti po sprejemljivih cenah za vse evropske državljane in jo poziva, naj podvoji prizadevanja za nadzor nad razvojem cen gostovanja pri čezmejni elektronski komunikaciji, v naslednjih letnih poročilih pa naj poroča o napredku na tem področju;

| 77. | poudarja, da ima politika konkurence v digitalnem gospodarstvu pomembno novo vlogo; poziva Komisijo, naj tesno spremlja tehnološki razvoj na digitalnem trgu in po potrebi nemudoma ukrepa s strogo uporabo pravil o konkurenci, zato da bi digitalne platforme ostale kolikor mogoče odprte; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da ima politika konkurence v digitalnem gospodarstvu pomembno novo vlogo; poziva Komisijo, naj tesno spremlja tehnološki razvoj na digitalnem trgu in po potrebi nemudoma ukrepa s strogo uporabo pravil o konkurenci, zato da bi digitalne platforme ostale kolikor mogoče odprte;

| 78. | poudarja, da je pomembno spodbujati notranji digitalni trg; ob tem poudarja, da je pomembno povečevati zaupanje potrošnikov in dostop do spletnih storitev, zlasti z izboljšanjem potrošniških pravic in varstva osebnih podatkov ter odpravo preostalih ovir za čezmejno trgovino in transakcije; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je pomembno spodbujati notranji digitalni trg; ob tem poudarja, da je pomembno povečevati zaupanje potrošnikov in dostop do spletnih storitev, zlasti z izboljšanjem potrošniških pravic in varstva osebnih podatkov ter odpravo preostalih ovir za čezmejno trgovino in transakcije;

| 79. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nacionalni regulativni organi v telekomunikacijskem sektorju upoštevali njeno priporočilo o cenah zaključevanja govornih klicev, zato da bi odpravili izkrivljanje konkurence; odločno poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnjih ukrepov, če ne bodo kmalu doseženi rezultati, namreč nižje cene za potrošnike; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nacionalni regulativni organi v telekomunikacijskem sektorju upoštevali njeno priporočilo o cenah zaključevanja govornih klicev, zato da bi odpravili izkrivljanje konkurence; odločno poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnjih ukrepov, če ne bodo kmalu doseženi rezultati, namreč nižje cene za potrošnike;

| 80. | opominja na Uredbo (ES) št. 544/2009 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti, ki je začela veljati 1. julija 2010 in potrošnikom prinesla koristi zaradi nižjih cen gostovanja za glasovne storitve in sporočila SMS; poudarja pa, da se konkurenca na tem trgu še ni dovolj razvila in da še vedno ostajajo strukturne težave; poziva Komisijo, naj v svojem pregledu leta 2011 predvidi možnost popolne opustitve tarif za gostovanje znotraj EU; |
| --- | --- |

80.

opominja na Uredbo (ES) št. 544/2009 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti, ki je začela veljati 1. julija 2010 in potrošnikom prinesla koristi zaradi nižjih cen gostovanja za glasovne storitve in sporočila SMS; poudarja pa, da se konkurenca na tem trgu še ni dovolj razvila in da še vedno ostajajo strukturne težave; poziva Komisijo, naj v svojem pregledu leta 2011 predvidi možnost popolne opustitve tarif za gostovanje znotraj EU;

| 81. | obžaluje primere nepreglednih dražb za nove mobilne frekvence četrte generacije v nekaterih državah članicah; spodbuja Komisijo, naj še naprej zelo skrbno spremlja dejavnosti držav članic na tem področju in naj od njih zahteva izvedbo poglobljene analize, kako odločitve o spektru vplivajo na konkurenco, ter sprejetje ustreznih ukrepov za preprečitev nekonkurenčnih dogodkov, kar bo v skladu s spremenjeno direktivo o GSM, tako da bodo starim in novim udeležencem na trgu zagotovile enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

81.

obžaluje primere nepreglednih dražb za nove mobilne frekvence četrte generacije v nekaterih državah članicah; spodbuja Komisijo, naj še naprej zelo skrbno spremlja dejavnosti držav članic na tem področju in naj od njih zahteva izvedbo poglobljene analize, kako odločitve o spektru vplivajo na konkurenco, ter sprejetje ustreznih ukrepov za preprečitev nekonkurenčnih dogodkov, kar bo v skladu s spremenjeno direktivo o GSM, tako da bodo starim in novim udeležencem na trgu zagotovile enake konkurenčne pogoje;

| 82. | priznava pomen revidiranega sporočila o radiodifuziji iz julija 2009, v katerem je bila potrjena pristojnost držav članic za opredeljevanje področja delovanja, financiranja in organizacije javnih radiodifuzijskih storitev, obenem se tudi zaveda, da je Komisija odgovorna za nadzor nad očitnimi napakami, države članice pa poziva, naj obdržijo ravnovesje med ponujenimi digitalnimi medijskimi storitvami in zagotovijo pošteno konkurenco in na ta način v spletnem okolju ohranijo živahno medijsko prizorišče; |
| --- | --- |

82.

priznava pomen revidiranega sporočila o radiodifuziji iz julija 2009, v katerem je bila potrjena pristojnost držav članic za opredeljevanje področja delovanja, financiranja in organizacije javnih radiodifuzijskih storitev, obenem se tudi zaveda, da je Komisija odgovorna za nadzor nad očitnimi napakami, države članice pa poziva, naj obdržijo ravnovesje med ponujenimi digitalnimi medijskimi storitvami in zagotovijo pošteno konkurenco in na ta način v spletnem okolju ohranijo živahno medijsko prizorišče;

| 83. | poziva Komisijo, naj poroča o napredku pri svojih raziskavah glede uporabe pravil državnih pomoči v sektorju poštnih storitev ter jih pospeši; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj poroča o napredku pri svojih raziskavah glede uporabe pravil državnih pomoči v sektorju poštnih storitev ter jih pospeši;

| 84. | poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, da bi razvili skupen koncept za konkurenco na trgu živil na podlagi stalne izmenjave informacij, zgodnjega prepoznavanja problematičnih področij ter učinkovite porazdelitve pristojnosti med člani evropske mreže za konkurenco, saj so trgi živil precej nacionalno omejeni in imajo različne pravne, gospodarske in kulturne posebnosti; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, da bi razvili skupen koncept za konkurenco na trgu živil na podlagi stalne izmenjave informacij, zgodnjega prepoznavanja problematičnih področij ter učinkovite porazdelitve pristojnosti med člani evropske mreže za konkurenco, saj so trgi živil precej nacionalno omejeni in imajo različne pravne, gospodarske in kulturne posebnosti;

| 85. | poudarja, da bi moral biti cilj tega tesnejšega sodelovanja razvoj skladnega pristopa glede varstva, nadzora in uveljavljanja pravil o konkurenci, da bi zagotovili pošteno konkurenco na trgih živil in najboljše delovanje verige preskrbe z živili v korist potrošnikov; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da bi moral biti cilj tega tesnejšega sodelovanja razvoj skladnega pristopa glede varstva, nadzora in uveljavljanja pravil o konkurenci, da bi zagotovili pošteno konkurenco na trgih živil in najboljše delovanje verige preskrbe z živili v korist potrošnikov;

| 86. | meni, da bi morala Komisija glede na sedanje preverjanje trga kritično preučiti dejavnosti mednarodnih trgovskih verig, saj očitno ugodnejše cene, ki jih oblikujejo s tako pridobljeno kupno močjo, do potrošnikov ne pridejo v obliki nižjih maloprodajnih cen; |
| --- | --- |

86.

meni, da bi morala Komisija glede na sedanje preverjanje trga kritično preučiti dejavnosti mednarodnih trgovskih verig, saj očitno ugodnejše cene, ki jih oblikujejo s tako pridobljeno kupno močjo, do potrošnikov ne pridejo v obliki nižjih maloprodajnih cen;

| 87. | opozarja, da je skupina na visoki ravni, ki je bila oblikovana oktobra 2009 v času krize na trgu mleka, ki je močno prizadela proizvajalce, predstavila svoje predloge, ki med drugim obravnavajo pogodbene odnose in pogajalsko moč proizvajalcev; poziva Komisijo, naj podpre njihovo takojšnje izvajanje v skladu s pravili konkurenčnega prava EU; |
| --- | --- |

87.

opozarja, da je skupina na visoki ravni, ki je bila oblikovana oktobra 2009 v času krize na trgu mleka, ki je močno prizadela proizvajalce, predstavila svoje predloge, ki med drugim obravnavajo pogodbene odnose in pogajalsko moč proizvajalcev; poziva Komisijo, naj podpre njihovo takojšnje izvajanje v skladu s pravili konkurenčnega prava EU;

| 88. | poziva Komisijo, naj se v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, podrobneje osredotoči na konkurenco v kmetijskopredelovalnem sektorju glede preglednosti in razvoja potrošniških cen; zahteva, da Komisija izdela študijo, ki bo usmerjena zlasti na učinke tržne moči, ki jo imajo pomembnejši dobavitelji hrane in distributerji na debelo in ki jim omogoča vplivati na delovanje trga živil; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj se v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, podrobneje osredotoči na konkurenco v kmetijskopredelovalnem sektorju glede preglednosti in razvoja potrošniških cen; zahteva, da Komisija izdela študijo, ki bo usmerjena zlasti na učinke tržne moči, ki jo imajo pomembnejši dobavitelji hrane in distributerji na debelo in ki jim omogoča vplivati na delovanje trga živil;

| 89. | ob tem ponavlja svoje pretekle pozive k preiskavi spletnega oglaševanja, spletnih iskalnikov in živilske panoge; poziva, naj se preišče koncentracija medijev, tudi vsi kanali za prenos vsebine, na primer tisk, televizija, radio in internet; poziva Komisijo, naj predstavi analizo konkurence na področju telekomunikacij in v avtomobilskem sektorju; |
| --- | --- |

89.

ob tem ponavlja svoje pretekle pozive k preiskavi spletnega oglaševanja, spletnih iskalnikov in živilske panoge; poziva, naj se preišče koncentracija medijev, tudi vsi kanali za prenos vsebine, na primer tisk, televizija, radio in internet; poziva Komisijo, naj predstavi analizo konkurence na področju telekomunikacij in v avtomobilskem sektorju;

| 90. | meni, da je konkurenca v kmetijski proizvodnji osnovni pogoj za nižje cene za potrošnike v evropskih državah, in poziva Komisijo, naj se podrobneje osredotoči na konkurenco v kmetijskopredelovalnem sektorju glede preglednosti in razvoja potrošniških cen; |
| --- | --- |

90.

meni, da je konkurenca v kmetijski proizvodnji osnovni pogoj za nižje cene za potrošnike v evropskih državah, in poziva Komisijo, naj se podrobneje osredotoči na konkurenco v kmetijskopredelovalnem sektorju glede preglednosti in razvoja potrošniških cen;

| 91. | obžaluje, da ni večjega napredka pri izboljšanju konkurenčnosti v farmacevtskem sektorju, in poziva Komisijo, naj spodbudi dokončno oblikovanje notranjega trga za farmacevtske izdelke, pri čemer bi na primer Evropska agencija za zdravila dobila večjo vlogo pri centralno odobrenih zdravilih; poziva Komisijo, naj se bojuje proti zlorabam, ki lahko nastanejo pri sistemski praksi skupkov patentov, ki zavlačujejo vstop generičnih zdravil na trg in pacientom omejujejo dostop do cenovno dostopnih zdravil; odločno poziva Komisijo, naj sprejme kazenske ukrepe kot odziv na zavajajoče informacijske kampanje proti generičnim zdravilom; |
| --- | --- |

91.

obžaluje, da ni večjega napredka pri izboljšanju konkurenčnosti v farmacevtskem sektorju, in poziva Komisijo, naj spodbudi dokončno oblikovanje notranjega trga za farmacevtske izdelke, pri čemer bi na primer Evropska agencija za zdravila dobila večjo vlogo pri centralno odobrenih zdravilih; poziva Komisijo, naj se bojuje proti zlorabam, ki lahko nastanejo pri sistemski praksi skupkov patentov, ki zavlačujejo vstop generičnih zdravil na trg in pacientom omejujejo dostop do cenovno dostopnih zdravil; odločno poziva Komisijo, naj sprejme kazenske ukrepe kot odziv na zavajajoče informacijske kampanje proti generičnim zdravilom;

| 92. | meni, da bi lahko konkurenca v zdravstvenem sektorju izboljšala kakovost zdravstvenih storitev v korist evropskih pacientov; poziva Komisijo, naj spremlja zdravstveni sektor, zlasti konkurenco med zasebnimi in javnimi bolnišnicami; poziva Komisijo, naj natančneje preuči primere, ko se zasebne bolnišnice pritožujejo zaradi navzkrižnega subvencioniranja za javne bolnišnice v državah, ki so liberalizirale ta sektor; |
| --- | --- |

92.

meni, da bi lahko konkurenca v zdravstvenem sektorju izboljšala kakovost zdravstvenih storitev v korist evropskih pacientov; poziva Komisijo, naj spremlja zdravstveni sektor, zlasti konkurenco med zasebnimi in javnimi bolnišnicami; poziva Komisijo, naj natančneje preuči primere, ko se zasebne bolnišnice pritožujejo zaradi navzkrižnega subvencioniranja za javne bolnišnice v državah, ki so liberalizirale ta sektor;

| 93. | poudarja, da je treba ustvariti in nadzorovati pošteno konkurenco znotraj posameznih vrst prometa in med njimi, da se vzpostavi pregledno in jasno oblikovanje cen in cenovnih politik; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba ustvariti in nadzorovati pošteno konkurenco znotraj posameznih vrst prometa in med njimi, da se vzpostavi pregledno in jasno oblikovanje cen in cenovnih politik;

| 94. | poziva Komisijo, naj preuči, kako so znatne pomoči, med drugimi tudi sektorju avtomobilske industrije, v zadnjih letih učinkovale na konkurenco med različnimi vrstami prometa; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj preuči, kako so znatne pomoči, med drugimi tudi sektorju avtomobilske industrije, v zadnjih letih učinkovale na konkurenco med različnimi vrstami prometa;

| 95. | poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri dodelitvi in učinkoviti uporabi časovnih blokov, da zagotovi obstoj dejanske konkurence v letalskem sektorju; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri dodelitvi in učinkoviti uporabi časovnih blokov, da zagotovi obstoj dejanske konkurence v letalskem sektorju;

| 96. | poziva Komisijo, naj pripravi pregled primerov, ko so nizkocenovni prevozniki imeli ali še imajo koristi od državne pomoči v primerjavi z drugimi zaradi posebnih pogojev, ki so jim bili priznani pri uporabi nekaterih letališč, in sicer za obdobje, daljše od treh let, ki je bilo predpisano za začetno pomoč letalskim družbam; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj pripravi pregled primerov, ko so nizkocenovni prevozniki imeli ali še imajo koristi od državne pomoči v primerjavi z drugimi zaradi posebnih pogojev, ki so jim bili priznani pri uporabi nekaterih letališč, in sicer za obdobje, daljše od treh let, ki je bilo predpisano za začetno pomoč letalskim družbam;

| 97. | poudarja, da je treba ustrezno omejiti tržni delež pomorskih konzorcijev kontejnerskih linij in porazdeliti operativne prednosti – za pomorske storitve in storitve zaledja – v skladu s splošnimi pravili EU o pošteni konkurenci in pod pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 906/2009, v zvezi z uporabo člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja tudi, da je treba zagotoviti operativno sodelovanje ladjarskih družb z namenom skupnega opravljanja linijskih prevozov po morju, da se zagotovi učinkovitost in kakovost takšnih prevoznih storitev; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da je treba ustrezno omejiti tržni delež pomorskih konzorcijev kontejnerskih linij in porazdeliti operativne prednosti – za pomorske storitve in storitve zaledja – v skladu s splošnimi pravili EU o pošteni konkurenci in pod pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 906/2009, v zvezi z uporabo člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja tudi, da je treba zagotoviti operativno sodelovanje ladjarskih družb z namenom skupnega opravljanja linijskih prevozov po morju, da se zagotovi učinkovitost in kakovost takšnih prevoznih storitev;

| 98. | poziva Komisijo in države članice, naj na področju prometa zagotovijo dokončno vzpostavitev notranjega trga in pravično konkurenco na področju prometa, obenem pa ustrezno upoštevajo druge cilje politike Evropske unije, na primer pravilno delovanje prometnih storitev in storitev mobilnosti, cilje politike na področju javnih storitev, varnosti in varstva okolja ter cilje EU 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 in odvisnosti od nafte; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo in države članice, naj na področju prometa zagotovijo dokončno vzpostavitev notranjega trga in pravično konkurenco na področju prometa, obenem pa ustrezno upoštevajo druge cilje politike Evropske unije, na primer pravilno delovanje prometnih storitev in storitev mobilnosti, cilje politike na področju javnih storitev, varnosti in varstva okolja ter cilje EU 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 in odvisnosti od nafte;

| 99. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje za vse vrste prometa, znotraj posameznih vrst pa za podjetja v javni in zasebni lasti; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje za vse vrste prometa, znotraj posameznih vrst pa za podjetja v javni in zasebni lasti;

| 100. | poziva Komisijo, naj zagotovi več preglednosti v odnosih med železniškimi podjetji v državni in javni lasti, vključno z njihovimi podružnicami za cestni promet, ter pri prenosu sredstev; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj zagotovi več preglednosti v odnosih med železniškimi podjetji v državni in javni lasti, vključno z njihovimi podružnicami za cestni promet, ter pri prenosu sredstev;

| 101. | poziva Komisijo, naj pripravi pregled obdavčitve, dajatev, financiranja in zaračunavanja infrastrukture ter sistemov DDV za različne vrste prometa in za posamezne države članice ter njihovih učinkov na konkurenco znotraj posameznih vrst prometa in med njimi ter naj pri tem pregledu določi tudi učinek obveznih in neomejenih dajatev, zaračunanih za uporabo železnice v primerjavi z neobveznimi in omejenimi dajatvami, zaračunanimi za uporabo cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo, naj pripravi pregled obdavčitve, dajatev, financiranja in zaračunavanja infrastrukture ter sistemov DDV za različne vrste prometa in za posamezne države članice ter njihovih učinkov na konkurenco znotraj posameznih vrst prometa in med njimi ter naj pri tem pregledu določi tudi učinek obveznih in neomejenih dajatev, zaračunanih za uporabo železnice v primerjavi z neobveznimi in omejenimi dajatvami, zaračunanimi za uporabo cestne infrastrukture;

| 102. | poziva Komisijo, naj med pregledovanjem zakonodaje o pravicah potnikov in nadomestilih za zamude zagotovi pravične in enakovredne sisteme za nadomestila za zamude v vseh vrstah prometa ter naj vzpostavi neodvisne organe za reševanje sporov med prevozniki in strankami; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj med pregledovanjem zakonodaje o pravicah potnikov in nadomestilih za zamude zagotovi pravične in enakovredne sisteme za nadomestila za zamude v vseh vrstah prometa ter naj vzpostavi neodvisne organe za reševanje sporov med prevozniki in strankami;

| 103. | poudarja, da je treba v liberaliziranem sektorju cestnega prevoza preprečiti nepošteno konkurenco tako, da se zagotovi pravilna uporaba socialnih, varnostnih in okoljskih predpisov, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost odpiranju tega trga za kabotažo in dampingu; |
| --- | --- |

103.

poudarja, da je treba v liberaliziranem sektorju cestnega prevoza preprečiti nepošteno konkurenco tako, da se zagotovi pravilna uporaba socialnih, varnostnih in okoljskih predpisov, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost odpiranju tega trga za kabotažo in dampingu;

| 104. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za dokončno vzpostavitev enotnega železniškega trga prek odprtja nacionalnih trgov potniškega prevoza; poziva države članice in Komisijo, naj v prehodnem obdobju predlagajo določbe o vzajemnosti za države članice, ki se odločijo za zgodnejše odprtje svojih trgov; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za dokončno vzpostavitev enotnega železniškega trga prek odprtja nacionalnih trgov potniškega prevoza; poziva države članice in Komisijo, naj v prehodnem obdobju predlagajo določbe o vzajemnosti za države članice, ki se odločijo za zgodnejše odprtje svojih trgov;

| 105. | opozarja Komisijo na posredne ovire za konkurenco, ki jih povzročajo razlike v predpisih o varnosti, medopravilnosti in homologaciji v sektorju prometa; |
| --- | --- |

105.

opozarja Komisijo na posredne ovire za konkurenco, ki jih povzročajo razlike v predpisih o varnosti, medopravilnosti in homologaciji v sektorju prometa;

| 106. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da s sklepi, sprejetimi na ravni EU in nacionalni ravni, zagotovijo povezano in usklajeno izvajanje pravil o konkurenci v železniškem sektorju; zlasti poudarja potrebo po povezanosti med železniškimi nadzornimi organi (regulatorji) ter nacionalnimi in evropskimi organi, pristojnimi za konkurenco; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da s sklepi, sprejetimi na ravni EU in nacionalni ravni, zagotovijo povezano in usklajeno izvajanje pravil o konkurenci v železniškem sektorju; zlasti poudarja potrebo po povezanosti med železniškimi nadzornimi organi (regulatorji) ter nacionalnimi in evropskimi organi, pristojnimi za konkurenco;

| 107. | odločno podpira vzpostavitev patenta na ravni EU in mehanizma za reševanje sporov na ravni EU, s čimer bi odpravili izkrivljanje konkurence, ki je posledica sedanjih predpisov o patentih; |
| --- | --- |

107.

odločno podpira vzpostavitev patenta na ravni EU in mehanizma za reševanje sporov na ravni EU, s čimer bi odpravili izkrivljanje konkurence, ki je posledica sedanjih predpisov o patentih;

| 108. | poudarja, da znanstvene in tehnološke inovacije, patenti in kulturne dejavnosti izredno veliko prispevajo h konkurenčnosti evropskega gospodarstva; zato poziva države članice, naj hitro poiščejo rešitev nerešenih vprašanj v zvezi s sistemom enotnega patenta EU; iz tega razloga pozdravlja cilj, da bi bili prvi evropski patenti oblikovani leta 2014, kakor je zapisano v dokumentu Vodilna pobuda Evropa 2020 za Unijo inovacij; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da znanstvene in tehnološke inovacije, patenti in kulturne dejavnosti izredno veliko prispevajo h konkurenčnosti evropskega gospodarstva; zato poziva države članice, naj hitro poiščejo rešitev nerešenih vprašanj v zvezi s sistemom enotnega patenta EU; iz tega razloga pozdravlja cilj, da bi bili prvi evropski patenti oblikovani leta 2014, kakor je zapisano v dokumentu Vodilna pobuda Evropa 2020 za Unijo inovacij;

| 109. | ponavlja, da je konkurenčnost EU močno odvisna od inovacijske zmožnosti, zmogljivosti za raziskave in razvoj ter od povezave med inovacijami in proizvodnim procesom; |
| --- | --- |

109.

ponavlja, da je konkurenčnost EU močno odvisna od inovacijske zmožnosti, zmogljivosti za raziskave in razvoj ter od povezave med inovacijami in proizvodnim procesom;

| 110. | poudarja, da imajo raziskave ključno vlogo pri povečevanju evropske konkurenčnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dosežen cilj o 3 % naložb v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da imajo raziskave ključno vlogo pri povečevanju evropske konkurenčnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dosežen cilj o 3 % naložb v raziskave in razvoj;

*

* *

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

111.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(3)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

(4)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

(5)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

(6)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

(7)  UL C 16, 22.1.2009, str. 1.

(8)  UL C 45, 24.2.2009, str. 7.

(9)  UL C 136, 16.6.2009, str. 13.

(10)  UL C 136, 16.6.2009, str. 3.

(11)  UL C 85, 9.4.2009, str. 1.

(12)  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

(13)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 43.

(14)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 16.

(15)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 180.

(16)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 23.

(17)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 653.

(18)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 161.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/71

---

Četrtek, 20. januar 2011Trajnostna politika EU za skrajni sever

P7_TA(2011)0024

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (2009/2214(INI))

2012/C 136 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je bila sklenjena 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je bila sklenjena 10. decembra 1982 in je začela veljati 16. novembra 1994,

| — | ob upoštevanju Komisije Združenih narodov za meje epikontinentalnega pasu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Komisije Združenih narodov za meje epikontinentalnega pasu,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih prebivalcev z dne 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih prebivalcev z dne 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanje Deklaracije o vzpostavitvi Arktičnega sveta, podpisane 19. septembra 1996, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje Deklaracije o vzpostavitvi Arktičnega sveta, podpisane 19. septembra 1996,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega četrtega dela, ter Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega četrtega dela, ter Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o sodelovanju v Barentsovi evro-arktični regiji, ki je bila podpisana 11. januarja 1993 v Kirkenesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o sodelovanju v Barentsovi evro-arktični regiji, ki je bila podpisana 11. januarja 1993 v Kirkenesu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o Evropski uniji in arktični regiji (KOM(2008)0763) z dne 20. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o Evropski uniji in arktični regiji (KOM(2008)0763) z dne 20. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o vprašanjih Arktike z dne 8. decembra 2009 (2) ter o Evropski uniji in arktični regiji z dne 8. decembra 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o vprašanjih Arktike z dne 8. decembra 2009 (2) ter o Evropski uniji in arktični regiji z dne 8. decembra 2008 (3),

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, sprejete na Konferenci držav Arktičnega oceana 28. maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, sprejete na Konferenci držav Arktičnega oceana 28. maja 2008,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Norveško, Združenimi državami Amerike, Dansko, Francijo, Italijo, Japonsko, Nizozemsko, Veliko Britanijo, Irsko, britanskimi čezmorskimi dominioni in Švedsko glede Spitsbergov/Svalbarda z dne 9. februarja 1920, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Norveško, Združenimi državami Amerike, Dansko, Francijo, Italijo, Japonsko, Nizozemsko, Veliko Britanijo, Irsko, britanskimi čezmorskimi dominioni in Švedsko glede Spitsbergov/Svalbarda z dne 9. februarja 1920,

| — | ob upoštevanju politike severne dimenzije in njenih partnerstev ter skupnih območij EU in Rusije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike severne dimenzije in njenih partnerstev ter skupnih območij EU in Rusije,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med EU in Grenlandijo za obdobje 2007–2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med EU in Grenlandijo za obdobje 2007–2012,

| — | ob upoštevanju petega, šestega in sedmega okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega, šestega in sedmega okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj,

| — | ob upoštevanju 169. konvencije Mednarodne organizacije dela, sprejete 27. junija 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 169. konvencije Mednarodne organizacije dela, sprejete 27. junija 1989,

| — | ob upoštevanju Nordijske konvencije za Samije iz novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Nordijske konvencije za Samije iz novembra 2005,

| — | ob upoštevanju deklaracije generalne skupščine Združenih narodov št. 61/295 z dne 13. septembra 2007 o pravicah avtohtonih ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije generalne skupščine Združenih narodov št. 61/295 z dne 13. septembra 2007 o pravicah avtohtonih ljudstev,

| — | ob upoštevanju resolucij Sveta Združenih narodov za človekove pravice 6/12 z dne 28. septembra 2007, 6/36 z dne 14. decembra 2007, 9/7 z dne 24. septembra 2008, 12/13 z dne 1. oktobra 2009 in 15/7 z dne 5. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Sveta Združenih narodov za človekove pravice 6/12 z dne 28. septembra 2007, 6/36 z dne 14. decembra 2007, 9/7 z dne 24. septembra 2008, 12/13 z dne 1. oktobra 2009 in 15/7 z dne 5. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju finske strategije za arktično regijo, sprejete 4. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju finske strategije za arktično regijo, sprejete 4. junija 2010,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve v švedskem parlamentu o sporočilu Komisije KOM(2008)0763 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve v švedskem parlamentu o sporočilu Komisije KOM(2008)0763 (4),

| — | ob upoštevanju skupne danske in grenlandske strategije za Arktiko v prehodnem obdobju iz maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne danske in grenlandske strategije za Arktiko v prehodnem obdobju iz maja 2008,

| — | ob upoštevanju strategije norveške vlade za skrajni sever iz leta 2007 in nadaljnjega spremljanja njenega izvajanja marca 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije norveške vlade za skrajni sever iz leta 2007 in nadaljnjega spremljanja njenega izvajanja marca 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Nordregio 2009:2 Močni, posebni in obetavni – oblikovanje vizije za redko poseljena severna območja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Nordregio 2009:2 Močni, posebni in obetavni – oblikovanje vizije za redko poseljena severna območja 2020,

| — | ob upoštevanju programa za sodelovanje na Arktiki 2009–2011, ki ga je pripravil Nordijski svet ministrov, programa Sveta Barentsove evro-arktične regije in programa predsedstva Arktičnega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa za sodelovanje na Arktiki 2009–2011, ki ga je pripravil Nordijski svet ministrov, programa Sveta Barentsove evro-arktične regije in programa predsedstva Arktičnega sveta,

| — | ob upoštevanju kanadske severne strategije iz avgusta 2009 in nadaljnje izjave o kanadski zunanji politiki glede Arktike z dne 20. avgusta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kanadske severne strategije iz avgusta 2009 in nadaljnje izjave o kanadski zunanji politiki glede Arktike z dne 20. avgusta 2010,

| — | ob upoštevanju kanadskega zakona o spremembi zakona za preprečevanje onesnaževanja arktičnih voda iz avgusta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kanadskega zakona o spremembi zakona za preprečevanje onesnaževanja arktičnih voda iz avgusta 2009,

| — | ob upoštevanju dokumenta „Osnove državne politike Ruske federacije na arktičnem območju do leta 2020 in nadaljnji obeti“, sprejetega 18. septembra 2008, in ruske strategije za nacionalno varnost do leta 2020 iz maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta „Osnove državne politike Ruske federacije na arktičnem območju do leta 2020 in nadaljnji obeti“, sprejetega 18. septembra 2008, in ruske strategije za nacionalno varnost do leta 2020 iz maja 2009,

| — | ob upoštevanju predsedniškega odloka o ameriški nacionalni varnosti in predsedniškega odloka o domovinski varnosti z dne 9. januarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniškega odloka o ameriški nacionalni varnosti in predsedniškega odloka o domovinski varnosti z dne 9. januarja 2009,

| — | ob upoštevanju ameriškega zakona o odgovornem energetskem razvoju na Arktiki iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriškega zakona o odgovornem energetskem razvoju na Arktiki iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju ameriškega zakona o raziskavah in preprečevanju razlitja nafte iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriškega zakona o raziskavah in preprečevanju razlitja nafte iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju ameriškega zakona o izvajanju ocenjevanja arktičnega pomorskega ladijskega prometa iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriškega zakona o izvajanju ocenjevanja arktičnega pomorskega ladijskega prometa iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju monaške deklaracije iz novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju monaške deklaracije iz novembra 2008,

| — | ob upoštevanju sklepne izjave, sprejete na prvem parlamentarnem forumu severne dimenzije 26. septembra 2009 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne izjave, sprejete na prvem parlamentarnem forumu severne dimenzije 26. septembra 2009 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju izjave z devete konference poslancev arktične regije dne 15. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z devete konference poslancev arktične regije dne 15. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju novega strateškega koncepta Nata, ki
  so
  ga predsedniki držav in vlad potrdili na vrhu v Lizboni novembra 2010, in njegovih posledic za varnost v arktičnem območju, zlasti za vojaške vidike skrajnega severa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega strateškega koncepta Nata, ki
  so
  ga predsedniki držav in vlad potrdili na vrhu v Lizboni novembra 2010, in njegovih posledic za varnost v arktičnem območju, zlasti za vojaške vidike skrajnega severa,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0377/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0377/2010),

| A. | ker je sporočilo Komisije uradni prvi korak k odzivu na poziv Evropskega parlamenta za oblikovanje politike EU za Arktiko; ker bi bilo treba sklepe Sveta o arktičnih vprašanjih priznati kot nadaljnji korak pri opredeljevanju politike EU za Arktiko, |
| --- | --- |

A.

ker je sporočilo Komisije uradni prvi korak k odzivu na poziv Evropskega parlamenta za oblikovanje politike EU za Arktiko; ker bi bilo treba sklepe Sveta o arktičnih vprašanjih priznati kot nadaljnji korak pri opredeljevanju politike EU za Arktiko,

| B. | ker Evropski parlament dejavno sodeluje v stalnem odboru poslancev arktične regije prek delegacije za odnose s Švico, Islandijo in Norveško že približno dve desetletji, vrhunec tega delovanja pa predstavlja konferenca poslancev arktične regije, ki jo je organiziral septembra 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

B.

ker Evropski parlament dejavno sodeluje v stalnem odboru poslancev arktične regije prek delegacije za odnose s Švico, Islandijo in Norveško že približno dve desetletji, vrhunec tega delovanja pa predstavlja konferenca poslancev arktične regije, ki jo je organiziral septembra 2010 v Bruslju,

| C. | ker so Danska, Finska in Švedska arktične države ter ker sta Finska in Švedska delno znotraj polarnega kroga; ker edino avtohtono ljudstvo EU, Samiji, živijo v arktični regiji na Finskem in Švedskem, pa tudi na Norveškem in v Rusiji, |
| --- | --- |

C.

ker so Danska, Finska in Švedska arktične države ter ker sta Finska in Švedska delno znotraj polarnega kroga; ker edino avtohtono ljudstvo EU, Samiji, živijo v arktični regiji na Finskem in Švedskem, pa tudi na Norveškem in v Rusiji,

| D. | ker bo morala EU zaradi vloge Islandije za članstvo v EU v svoji geopolitični perspektivi bolj upoštevati arktično regijo, |
| --- | --- |

D.

ker bo morala EU zaradi vloge Islandije za članstvo v EU v svoji geopolitični perspektivi bolj upoštevati arktično regijo,

| E. | ker je Norveška zanesljiv partner in je z EU povezana prek sporazuma EGP, |
| --- | --- |

E.

ker je Norveška zanesljiv partner in je z EU povezana prek sporazuma EGP,

| F. | ker je EU na Arktiki prisotna že dlje časa zaradi sodelovanja v skupni politiki severne dimenzije z Rusijo, Norveško in Islandijo, vključno z njenim arktičnim oknom, sodelovanja v Barentsovem svetu in zlasti v Svetu Barentsove evro-arktične regije, posledic strateških partnerstev s Kanado, Združenimi državami Amerike in Rusijo ter njenega sodelovanja kot aktivna ad hoc opazovalka v Arktičnem svetu, |
| --- | --- |

F.

ker je EU na Arktiki prisotna že dlje časa zaradi sodelovanja v skupni politiki severne dimenzije z Rusijo, Norveško in Islandijo, vključno z njenim arktičnim oknom, sodelovanja v Barentsovem svetu in zlasti v Svetu Barentsove evro-arktične regije, posledic strateških partnerstev s Kanado, Združenimi državami Amerike in Rusijo ter njenega sodelovanja kot aktivna ad hoc opazovalka v Arktičnem svetu,

| G. | ker mora postopno oblikovanje politike EU za Arktiko temeljiti na priznavanju veljavnih mednarodnih, večstranskih in dvostranskih pravnih okvirov, na primer izčrpnega niza predpisov iz Konvencije ZN o pomorskem pravu, in več sektorskih, dvostranskih in večstranskih sporazumov, ki že urejajo določena vprašanja, pomembna za Arktiko, |
| --- | --- |

G.

ker mora postopno oblikovanje politike EU za Arktiko temeljiti na priznavanju veljavnih mednarodnih, večstranskih in dvostranskih pravnih okvirov, na primer izčrpnega niza predpisov iz Konvencije ZN o pomorskem pravu, in več sektorskih, dvostranskih in večstranskih sporazumov, ki že urejajo določena vprašanja, pomembna za Arktiko,

| H. | ker EU in njene države članice veliko prispevajo k raziskavam na Arktiki in ker programi EU, vključno s sedanjim sedmim okvirnim programom, podpirajo glavne raziskovalne projekte v regiji, |
| --- | --- |

H.

ker EU in njene države članice veliko prispevajo k raziskavam na Arktiki in ker programi EU, vključno s sedanjim sedmim okvirnim programom, podpirajo glavne raziskovalne projekte v regiji,

| I. | ker ocenjujejo, da je približno petina neodkrite svetovne zaloge ogljikovodikov v arktični regiji, čeprav bi bilo treba z bolj poglobljenimi raziskavami natančneje opredeliti, koliko plina in nafte je v regiji in ali bi bilo izkoriščanje teh rezerv ekonomsko upravičeno, |
| --- | --- |

I.

ker ocenjujejo, da je približno petina neodkrite svetovne zaloge ogljikovodikov v arktični regiji, čeprav bi bilo treba z bolj poglobljenimi raziskavami natančneje opredeliti, koliko plina in nafte je v regiji in ali bi bilo izkoriščanje teh rezerv ekonomsko upravičeno,

| J. | ker po svetu vlada veliko zanimanje tudi za druge obnovljive in neobnovljive arktične vire, kot so minerali, gozdovi, ribe in neokrnjena narava za turizem, |
| --- | --- |

J.

ker po svetu vlada veliko zanimanje tudi za druge obnovljive in neobnovljive arktične vire, kot so minerali, gozdovi, ribe in neokrnjena narava za turizem,

| K. | ker se tudi akterji, ki ne prihajajo z Arktike, vedno bolj zanimajo za to regijo, na primer Kitajska, ki je naročila prvi ledolomilec in dodelila sredstva za raziskave v polarnem območju, nenazadnje pa se Južna Koreja, Kitajska, Italija, EU, Japonska in Singapur prav tako potegujejo za status stalnih opazovalk v Arktičnem svetu, kar nakazuje, da se geopolitično dojemanje Arktike v svetovnem merilu spreminja, |
| --- | --- |

K.

ker se tudi akterji, ki ne prihajajo z Arktike, vedno bolj zanimajo za to regijo, na primer Kitajska, ki je naročila prvi ledolomilec in dodelila sredstva za raziskave v polarnem območju, nenazadnje pa se Južna Koreja, Kitajska, Italija, EU, Japonska in Singapur prav tako potegujejo za status stalnih opazovalk v Arktičnem svetu, kar nakazuje, da se geopolitično dojemanje Arktike v svetovnem merilu spreminja,

| L. | ker je nedavno oblikovana samouprava Grenlandije na področju zadevnih politik, kot so okoljska zakonodaja in viri, ter nedavna posodobitev sporazuma o partnerstvu med EU in Grenlandijo prispevala k večjemu zanimanju za raziskovanje in izkoriščanje virov na Grenlandiji in v njenem epikontinentalnem pasu, |
| --- | --- |

L.

ker je nedavno oblikovana samouprava Grenlandije na področju zadevnih politik, kot so okoljska zakonodaja in viri, ter nedavna posodobitev sporazuma o partnerstvu med EU in Grenlandijo prispevala k večjemu zanimanju za raziskovanje in izkoriščanje virov na Grenlandiji in v njenem epikontinentalnem pasu,

| M. | ker bodo regijo prizadele posledice podnebnih sprememb, katerih izvor je povečini zunaj Arktike ter globalizacija svetovnega gospodarstva; ker bodo predvsem umikanje morskega ledu ter možnosti glede virov in morebitna uporaba novih tehnologij najverjetneje imeli nepredvidene okoljske posledice in učinke na drugih delih planeta ter povečali ladijski promet, zlasti med Evropo, Azijo in Severno Ameriko, preučevanje in izkoriščanje naravnih virov, predvsem plina, nafte in drugih mineralov, pa tudi naravnih virov, kot so ribe, izkoriščanje morskih genetskih virov, povzročili povečanje rudarske in gozdarske dejavnosti ter porast turizma in raziskovalnih dejavnosti; ker bodo te posledice Arktiko in preostali svet postavile pred nove izzive, a jima bodo ponudile tudi nove priložnosti, |
| --- | --- |

M.

ker bodo regijo prizadele posledice podnebnih sprememb, katerih izvor je povečini zunaj Arktike ter globalizacija svetovnega gospodarstva; ker bodo predvsem umikanje morskega ledu ter možnosti glede virov in morebitna uporaba novih tehnologij najverjetneje imeli nepredvidene okoljske posledice in učinke na drugih delih planeta ter povečali ladijski promet, zlasti med Evropo, Azijo in Severno Ameriko, preučevanje in izkoriščanje naravnih virov, predvsem plina, nafte in drugih mineralov, pa tudi naravnih virov, kot so ribe, izkoriščanje morskih genetskih virov, povzročili povečanje rudarske in gozdarske dejavnosti ter porast turizma in raziskovalnih dejavnosti; ker bodo te posledice Arktiko in preostali svet postavile pred nove izzive, a jima bodo ponudile tudi nove priložnosti,

| N. | ker se podnebne spremembe upravljajo z metodami za spremljanje, blaženje in prilagajanja; ker se spodbujanje trajnostnega razvoja pri uporabi naravnih virov in gradnji nove infrastrukture upravlja v okviru procesov strateškega načrtovanja, |
| --- | --- |

N.

ker se podnebne spremembe upravljajo z metodami za spremljanje, blaženje in prilagajanja; ker se spodbujanje trajnostnega razvoja pri uporabi naravnih virov in gradnji nove infrastrukture upravlja v okviru procesov strateškega načrtovanja,

EU in Arktika

| 1. | opozarja, da so tri države članice EU, in sicer Danska, Finska in Švedska, arktične države; priznava, da EU zaenkrat še nima obale ob Arktičnem oceanu; ponovno poudarja, da je interes EU in drugih tretjih držav upravičen zaradi pravic in obveznosti v okviru mednarodnega prava, njene zavezanosti okoljskim, podnebnim in drugim politikam, financiranja in raziskovalnih dejavnosti ter gospodarskih interesov, vključno s pomorskim prometom in izkoriščanjem naravnih virov; prav tako poudarja, da ima EU obsežno arktično ozemlje na Finskem in Švedskem, kjer živi edino avtohtono ljudstvo v Evropi, Samiji; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so tri države članice EU, in sicer Danska, Finska in Švedska, arktične države; priznava, da EU zaenkrat še nima obale ob Arktičnem oceanu; ponovno poudarja, da je interes EU in drugih tretjih držav upravičen zaradi pravic in obveznosti v okviru mednarodnega prava, njene zavezanosti okoljskim, podnebnim in drugim politikam, financiranja in raziskovalnih dejavnosti ter gospodarskih interesov, vključno s pomorskim prometom in izkoriščanjem naravnih virov; prav tako poudarja, da ima EU obsežno arktično ozemlje na Finskem in Švedskem, kjer živi edino avtohtono ljudstvo v Evropi, Samiji;

| 2. | upošteva dejstvo, da arktične politike prek severnih držav članic in kandidatk vplivajo na EU, po drugi strani pa tudi sama vpliva nanje, ter se zaveda dela, ki poteka v okviru različnih partnerstev severne dimenzije, skupne politike EU in Rusije, Norveške in Islandije; |
| --- | --- |

2.

upošteva dejstvo, da arktične politike prek severnih držav članic in kandidatk vplivajo na EU, po drugi strani pa tudi sama vpliva nanje, ter se zaveda dela, ki poteka v okviru različnih partnerstev severne dimenzije, skupne politike EU in Rusije, Norveške in Islandije;

| 3. | poudarja, da nekatere za Arktiko pomembne politike, na primer ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike, sodijo v izključno pristojnost Unije, za druge pa so delno pristojne države članice; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da nekatere za Arktiko pomembne politike, na primer ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike, sodijo v izključno pristojnost Unije, za druge pa so delno pristojne države članice;

| 4. | poudarja, da je EU zavezana k oblikovanju rešitev politike za Arktiko na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj in razumevanja procesov, ki vplivajo na Arktiko, ter v skladu s tem že posveča znatne raziskovalne napore pridobivanju zanesljivih znanstvenih dokazov v podporo oblikovanju politike; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je EU zavezana k oblikovanju rešitev politike za Arktiko na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj in razumevanja procesov, ki vplivajo na Arktiko, ter v skladu s tem že posveča znatne raziskovalne napore pridobivanju zanesljivih znanstvenih dokazov v podporo oblikovanju politike;

| 5. | zavedajoč se potrebe po zaščiti krhkega arktičnega okolja poudarja pomembnost splošne stabilnosti in miru v regiji; poudarja, da se mora EU zavzemati za politike, ki zagotavljajo, da ukrepi za obravnavo okoljskih vprašanj upoštevajo interese prebivalcev arktične regije, vključno z avtohtonimi ljudstvi, pri zaščiti in razvoju regije; izpostavlja podobnosti v pristopu, analizi in prednostnih nalogah v sporočilu Komisije in političnih dokumentih arktičnih držav; poudarja, da je treba ubrati politiko, ki bo upoštevala interes po trajnostnem upravljanju in izkoriščanju kopenskih in morskih, neobnovljivih in obnovljivih naravnih virov v arktični regiji, v zameno Evropi zagotovila pomembne vire, prebivalcem regije pa pomemben vir dohodkov; |
| --- | --- |

5.

zavedajoč se potrebe po zaščiti krhkega arktičnega okolja poudarja pomembnost splošne stabilnosti in miru v regiji; poudarja, da se mora EU zavzemati za politike, ki zagotavljajo, da ukrepi za obravnavo okoljskih vprašanj upoštevajo interese prebivalcev arktične regije, vključno z avtohtonimi ljudstvi, pri zaščiti in razvoju regije; izpostavlja podobnosti v pristopu, analizi in prednostnih nalogah v sporočilu Komisije in političnih dokumentih arktičnih držav; poudarja, da je treba ubrati politiko, ki bo upoštevala interes po trajnostnem upravljanju in izkoriščanju kopenskih in morskih, neobnovljivih in obnovljivih naravnih virov v arktični regiji, v zameno Evropi zagotovila pomembne vire, prebivalcem regije pa pomemben vir dohodkov;

| 6. | poudarja, da bo EU ob prihodnjem pristopu Islandije postala obalna entiteta Arktike, pri čemer opozarja, da je že zaradi statusa Islandije kot države kandidatke za pristop k EU treba na ravni EU oblikovati usklajeno politiko za Arktiko, kar predstavlja strateško priložnost, da EU prevzame dejavnejšo vlogo in prispeva k večstranskemu upravljanju arktične regije; meni, da bi pristop Islandije k EU dodatno utrdil prisotnost EU v Arktičnem svetu; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo EU ob prihodnjem pristopu Islandije postala obalna entiteta Arktike, pri čemer opozarja, da je že zaradi statusa Islandije kot države kandidatke za pristop k EU treba na ravni EU oblikovati usklajeno politiko za Arktiko, kar predstavlja strateško priložnost, da EU prevzame dejavnejšo vlogo in prispeva k večstranskemu upravljanju arktične regije; meni, da bi pristop Islandije k EU dodatno utrdil prisotnost EU v Arktičnem svetu;

| 7. | poudarja pomen sodelovanja z arktičnimi skupnostmi in podpiranja programov za vzpostavitev zmogljivosti, da se poveča kakovost življenja avtohtonih in lokalnih skupnosti v regiji ter izboljša razumevanje življenjskih pogojev in kulture teh skupnosti; poziva EU, naj spodbuja intenzivnejši dialog z avtohtonimi ljudstvi in lokalnimi prebivalci Arktike; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen sodelovanja z arktičnimi skupnostmi in podpiranja programov za vzpostavitev zmogljivosti, da se poveča kakovost življenja avtohtonih in lokalnih skupnosti v regiji ter izboljša razumevanje življenjskih pogojev in kulture teh skupnosti; poziva EU, naj spodbuja intenzivnejši dialog z avtohtonimi ljudstvi in lokalnimi prebivalci Arktike;

| 8 | poudarja, da EU potrebuje enotno in usklajeno politiko za arktično regijo, ki bi jasno opredelila tako prednostne naloge EU ter morebitne izzive kot tudi strategijo; |
| --- | --- |

8

poudarja, da EU potrebuje enotno in usklajeno politiko za arktično regijo, ki bi jasno opredelila tako prednostne naloge EU ter morebitne izzive kot tudi strategijo;

Nove svetovne prometne poti

| 9. | poudarja, da sta varnost in zaščita novih svetovnih trgovinskih poti po Arktičnem morju izjemno pomembni, zlasti za gospodarstva EU in njenih držav članic, saj te države nadzirajo 40 % svetovnega komercialnega ladijskega prometa; je zadovoljen z delom Mednarodne pomorske organizacije na področju obveznega polarnega zakonika v ladijskem prometu in dejavnostjo delovnih skupin Arktičnega sveta, zlasti projektne skupine za iskanje in reševanje; poudarja, da morajo EU in njene države članice dejavno podpirati svobodo morij in pravico do prostega prehoda po mednarodnih plovnih poteh; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da sta varnost in zaščita novih svetovnih trgovinskih poti po Arktičnem morju izjemno pomembni, zlasti za gospodarstva EU in njenih držav članic, saj te države nadzirajo 40 % svetovnega komercialnega ladijskega prometa; je zadovoljen z delom Mednarodne pomorske organizacije na področju obveznega polarnega zakonika v ladijskem prometu in dejavnostjo delovnih skupin Arktičnega sveta, zlasti projektne skupine za iskanje in reševanje; poudarja, da morajo EU in njene države članice dejavno podpirati svobodo morij in pravico do prostega prehoda po mednarodnih plovnih poteh;

| 10. | poudarja, da je pomembno razviti nove železniške in prometne koridorje na Barentsovem evro-arktičnem prometnem območju (Beata), da se ugodi čedalje večjim potrebam mednarodne trgovine, rudarstva in drugega gospodarskega razvoja, razviti pa je treba tudi letalske povezave s skrajnim severom; v zvezi s tem opozarja na novo partnerstvo severne dimenzije za promet in logistiko; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je pomembno razviti nove železniške in prometne koridorje na Barentsovem evro-arktičnem prometnem območju (Beata), da se ugodi čedalje večjim potrebam mednarodne trgovine, rudarstva in drugega gospodarskega razvoja, razviti pa je treba tudi letalske povezave s skrajnim severom; v zvezi s tem opozarja na novo partnerstvo severne dimenzije za promet in logistiko;

| 11. | predlaga, da se v rezultate delovne pobude Arktičnega sveta za iskanje in reševanje vključi tudi nearktične pomorske države, ki uporabljajo Arktični ocean; zato priporoča Komisiji in Svetu, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost uskladita politike EU in držav članic na tem področju v okviru ILO, Arktičnega sveta in drugih organizacij; |
| --- | --- |

11.

predlaga, da se v rezultate delovne pobude Arktičnega sveta za iskanje in reševanje vključi tudi nearktične pomorske države, ki uporabljajo Arktični ocean; zato priporoča Komisiji in Svetu, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost uskladita politike EU in držav članic na tem področju v okviru ILO, Arktičnega sveta in drugih organizacij;

| 12. | poudarja, da bi lahko vprašanja varnosti v arktičnem pomorskem prometu kljub prizadevanjem za obvezni pomorski zakonik hitreje rešili s prilagajanjem in usklajevanjem nacionalnih zakonodaj, in poziva Evropsko agencijo za pomorsko varnost, naj se v celoti vključi v razpravo o arktičnem pomorskem prometu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi lahko vprašanja varnosti v arktičnem pomorskem prometu kljub prizadevanjem za obvezni pomorski zakonik hitreje rešili s prilagajanjem in usklajevanjem nacionalnih zakonodaj, in poziva Evropsko agencijo za pomorsko varnost, naj se v celoti vključi v razpravo o arktičnem pomorskem prometu;

| 13. | pozdravlja druge pobude za sodelovanje pri zaščitenem in varnem ladijskem prometu v arktičnem območju in za boljši dostop do različnih severnomorskih poti; poudarja, da pri tem ne gre le za komercialni promet, pač pa tudi za visok in naraščajoč obseg turističnega ladijskega prometa, ki ga uporabljajo državljani EU; poziva k podrobnejši raziskavi posledic, ki jih imajo podnebne spremembe na arktične navigacijske in plovne poti; prav tako zahteva, da se presodijo vplivi povečanja navigacijskih in komercialnih dejavnosti, tudi priobalnih, na arktično okolje in njegove prebivalce; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja druge pobude za sodelovanje pri zaščitenem in varnem ladijskem prometu v arktičnem območju in za boljši dostop do različnih severnomorskih poti; poudarja, da pri tem ne gre le za komercialni promet, pač pa tudi za visok in naraščajoč obseg turističnega ladijskega prometa, ki ga uporabljajo državljani EU; poziva k podrobnejši raziskavi posledic, ki jih imajo podnebne spremembe na arktične navigacijske in plovne poti; prav tako zahteva, da se presodijo vplivi povečanja navigacijskih in komercialnih dejavnosti, tudi priobalnih, na arktično okolje in njegove prebivalce;

| 14. | poziva države te regije, naj zagotovijo, da bodo vse sedanje in morebitne prihodnje prometne poti na voljo za mednarodni ladijski promet, in naj ne uvajajo nikakršnih enostranskih in samovoljnih bremen, ne finančnih ne upravnih, ki bi otežila pomorski promet v arktični regiji, razen mednarodno dogovorjenih ukrepov, namenjenih večji varnosti ali zaščiti okolja; |
| --- | --- |

14.

poziva države te regije, naj zagotovijo, da bodo vse sedanje in morebitne prihodnje prometne poti na voljo za mednarodni ladijski promet, in naj ne uvajajo nikakršnih enostranskih in samovoljnih bremen, ne finančnih ne upravnih, ki bi otežila pomorski promet v arktični regiji, razen mednarodno dogovorjenih ukrepov, namenjenih večji varnosti ali zaščiti okolja;

Naravni viri

| 15. | se zaveda, da rastoče svetovno prebivalstvo potrebuje vire, in priznava povečano zanimanje zanje, pa tudi suverene pravice arktičnih držav v skladu z mednarodnim pravom; vsem vpletenim stranem svetuje, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi pri raziskovanju in izkoriščanju naravnih virov zagotovili najvišje mogoče varnostne, socialne in okoljske standarde; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, da rastoče svetovno prebivalstvo potrebuje vire, in priznava povečano zanimanje zanje, pa tudi suverene pravice arktičnih držav v skladu z mednarodnim pravom; vsem vpletenim stranem svetuje, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bi pri raziskovanju in izkoriščanju naravnih virov zagotovili najvišje mogoče varnostne, socialne in okoljske standarde;

| 16. | poudarja, da bodo presoja vplivov na okolje ter postopki presoje strateških in družbenih vplivov glavna orodja pri upravljanju konkretnih projektov in programov na Arktiki; opozarja na Direktivo 2001/42/ES (5) o strateški presoji vplivov na okolje in na dejstvo, da so Finska, Švedska in Norveška ratificirale Konvencijo UN/ECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencijo iz Espooja), kar bo omogočilo dobro podlago za dejavno spodbujanje postopkov presoje vplivov na Arktiki; v zvezi s tem se sklicuje na izjavo iz Bergna, ki je bila podana na sestanku ministrov Komisije OSPAR 23. in 24. septembra 2010; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bodo presoja vplivov na okolje ter postopki presoje strateških in družbenih vplivov glavna orodja pri upravljanju konkretnih projektov in programov na Arktiki; opozarja na Direktivo 2001/42/ES (5) o strateški presoji vplivov na okolje in na dejstvo, da so Finska, Švedska in Norveška ratificirale Konvencijo UN/ECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencijo iz Espooja), kar bo omogočilo dobro podlago za dejavno spodbujanje postopkov presoje vplivov na Arktiki; v zvezi s tem se sklicuje na izjavo iz Bergna, ki je bila podana na sestanku ministrov Komisije OSPAR 23. in 24. septembra 2010;

| 17. | poziva države v regiji, naj morebitne trenutne ali prihodnje spore glede dostopa do naravnih virov na Arktiki razrešijo s konstruktivnim dialogom, po možnosti v okviru Arktičnega sveta, ki je odlično mesto za takšne razprave; poudarja vlogo Komisije Združenih narodov za razmejitve epikontinentalnih pasov pri iskanju rešitev za spore med arktičnimi državami glede meja njihovih izključnih ekonomskih con; |
| --- | --- |

17.

poziva države v regiji, naj morebitne trenutne ali prihodnje spore glede dostopa do naravnih virov na Arktiki razrešijo s konstruktivnim dialogom, po možnosti v okviru Arktičnega sveta, ki je odlično mesto za takšne razprave; poudarja vlogo Komisije Združenih narodov za razmejitve epikontinentalnih pasov pri iskanju rešitev za spore med arktičnimi državami glede meja njihovih izključnih ekonomskih con;

| 18. | poudarja, da so zlasti arktične države odgovorne za zagotavljanje, da naftne družbe, ki znotraj njihovih pomorskih meja načrtujejo vrtanje nafte na morskem dnu, uporabljajo potrebno varnostno tehnologijo in znanja ter da so finančno pripravljene na preprečevanje in odzivanje v primeru nesreč na naftnih ploščadih in razlitja nafte; opozarja, da morajo zadevne naftne družbe zaradi ekstremnih vremenskih pogojev in velike ekološke krhkosti arktične regije razviti posebno strokovno znanje za preprečevanje in obvladovanje razlitja nafte v regiji; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so zlasti arktične države odgovorne za zagotavljanje, da naftne družbe, ki znotraj njihovih pomorskih meja načrtujejo vrtanje nafte na morskem dnu, uporabljajo potrebno varnostno tehnologijo in znanja ter da so finančno pripravljene na preprečevanje in odzivanje v primeru nesreč na naftnih ploščadih in razlitja nafte; opozarja, da morajo zadevne naftne družbe zaradi ekstremnih vremenskih pogojev in velike ekološke krhkosti arktične regije razviti posebno strokovno znanje za preprečevanje in obvladovanje razlitja nafte v regiji;

| 19. | pozdravlja novi razmejitveni sporazum (6) med Norveško in Rusijo, zlasti izraženo voljo po tesnejšem sodelovanju pri predvidenem skupnem upravljanju virov in nadaljnje skupno upravljanje staleža rib v Barentsovem morju, tudi z vidika trajnosti; meni, da je zlasti dvostransko sodelovanje med Norveško in Rusijo pri iskanju nafte in plina v Barentsovem morju vzoren primer skupne uporabe najvišjih razpoložljivih tehničnih standardov na področju okoljske zaščite; poudarja zlasti pomen spornega razvoja novih tehnologij, razvitih posebej za arktično okolje, kot je tehnologija instalacij pod morskim dnom; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja novi razmejitveni sporazum (6) med Norveško in Rusijo, zlasti izraženo voljo po tesnejšem sodelovanju pri predvidenem skupnem upravljanju virov in nadaljnje skupno upravljanje staleža rib v Barentsovem morju, tudi z vidika trajnosti; meni, da je zlasti dvostransko sodelovanje med Norveško in Rusijo pri iskanju nafte in plina v Barentsovem morju vzoren primer skupne uporabe najvišjih razpoložljivih tehničnih standardov na področju okoljske zaščite; poudarja zlasti pomen spornega razvoja novih tehnologij, razvitih posebej za arktično okolje, kot je tehnologija instalacij pod morskim dnom;

| 20. | se zaveda različnih razlag glede uporabnosti pogodbe s Svalbarda/Spitsbergov v epikontinentalnih pasovih in pomorskih conah v okolici Svalbarda/Spitsbergov ter bi z ozirom na sorazmerno dobro dostopnost virov v epikontinentalnem pasu pozdravil sporazum o pravnem statusu epikontinentalnega pasu, s katerim bi opredelili pravice in obveznosti pomorskih držav v tem pasu; je prepričan, da se bodo morebitni spori reševali na konstruktiven način; |
| --- | --- |

20.

se zaveda različnih razlag glede uporabnosti pogodbe s Svalbarda/Spitsbergov v epikontinentalnih pasovih in pomorskih conah v okolici Svalbarda/Spitsbergov ter bi z ozirom na sorazmerno dobro dostopnost virov v epikontinentalnem pasu pozdravil sporazum o pravnem statusu epikontinentalnega pasu, s katerim bi opredelili pravice in obveznosti pomorskih držav v tem pasu; je prepričan, da se bodo morebitni spori reševali na konstruktiven način;

| 21. | opozarja na položaj EU kot glavne potrošnice arktičnih naravnih virov ter na sodelovanje evropskih gospodarskih akterjev; poziva Komisijo, naj se dodatno posveti spodbujanju sodelovanja in prenosa tehnologije, da bi zagotovila najvišje standarde in ustrezne upravne postopke, naj vzpostavi trdno znanstveno podlago prihodnjih trendov in potreb za upravljanje arktičnih virov, na primer ribolovnih, rudarskih, gozdarskih in turističnih, ter naj v zvezi s tem uporabi vse regulativne pristojnosti EU; ker se bodo gospodarske dejavnosti na Arktiki okrepile, poziva EU, naj pri teh dejavnostih spodbuja načela trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

21.

opozarja na položaj EU kot glavne potrošnice arktičnih naravnih virov ter na sodelovanje evropskih gospodarskih akterjev; poziva Komisijo, naj se dodatno posveti spodbujanju sodelovanja in prenosa tehnologije, da bi zagotovila najvišje standarde in ustrezne upravne postopke, naj vzpostavi trdno znanstveno podlago prihodnjih trendov in potreb za upravljanje arktičnih virov, na primer ribolovnih, rudarskih, gozdarskih in turističnih, ter naj v zvezi s tem uporabi vse regulativne pristojnosti EU; ker se bodo gospodarske dejavnosti na Arktiki okrepile, poziva EU, naj pri teh dejavnostih spodbuja načela trajnostnega razvoja;

| 22. | vztraja pri tem, da je treba pred odprtjem novih ribolovnih območij v arktični regiji poskrbeti za zanesljivo in preventivno znanstveno oceno staleža rib, da se določi obseg ribolova, ki bo ohranil staleže rib in preprečil izkoreninjenje drugih vrst ter hudo škodo morskega okolja, in da mora kakršno koli ribištvo na odprtem morju regulirati regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ki bo upoštevala nasvete strokovnjakov in vzpostavila stroge nadzorne programe za zagotovitev skladnosti z ukrepi upravljanja, iste standarde pa mora izpolnjevati tudi ribištvo v izključnih ekonomskih conah; |
| --- | --- |

22.

vztraja pri tem, da je treba pred odprtjem novih ribolovnih območij v arktični regiji poskrbeti za zanesljivo in preventivno znanstveno oceno staleža rib, da se določi obseg ribolova, ki bo ohranil staleže rib in preprečil izkoreninjenje drugih vrst ter hudo škodo morskega okolja, in da mora kakršno koli ribištvo na odprtem morju regulirati regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ki bo upoštevala nasvete strokovnjakov in vzpostavila stroge nadzorne programe za zagotovitev skladnosti z ukrepi upravljanja, iste standarde pa mora izpolnjevati tudi ribištvo v izključnih ekonomskih conah;

| 23. | meni, da je oblikovanje in uveljavljanje dovolj velikih in raznovrstnih zaščitenih morskih območij pomembno orodje za ohranjanje morskega okolja; |
| --- | --- |

23.

meni, da je oblikovanje in uveljavljanje dovolj velikih in raznovrstnih zaščitenih morskih območij pomembno orodje za ohranjanje morskega okolja;

Učinki podnebnih sprememb in onesnaženosti na Arktiki

| 24. | priznava, da EU – enako kot druga razvita svetovna območja – znatno prispeva k podnebnim spremembam, zaradi česar nosi posebno odgovornost in mora imeti vodilno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

24.

priznava, da EU – enako kot druga razvita svetovna območja – znatno prispeva k podnebnim spremembam, zaradi česar nosi posebno odgovornost in mora imeti vodilno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam;

| 25. | priznava, da bi najboljšo zaščito za Arktiko pomenil dolgoročen in ambiciozen splošni sporazum o podnebnih spremembah, vendar se zaveda, da si je treba zaradi hitrega segrevanja Arktike prizadevati tudi za druge kratkoročne ukrepe za omejitev tega segrevanja; |
| --- | --- |

25.

priznava, da bi najboljšo zaščito za Arktiko pomenil dolgoročen in ambiciozen splošni sporazum o podnebnih spremembah, vendar se zaveda, da si je treba zaradi hitrega segrevanja Arktike prizadevati tudi za druge kratkoročne ukrepe za omejitev tega segrevanja;

| 26. | meni, da je Arktika občutljiva regija, kjer so učinki podnebnih sprememb še posebej vidni ter močno vplivajo na druge regije po svetu; zato podpira sklepe Sveta o okrepljenem sodelovanju z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in s stalnimi arktičnimi opazovalnimi mrežami ter prizadevanja za uresničitev celostnega opazovalnega sistema na Svalbardu in arktičnih komponent evropskega večdisciplinarnega observatorija morskega dna, saj te pobude zagotavljajo edinstven evropski prispevek k razumevanju podnebnih in okoljskih sprememb v arktični regiji; |
| --- | --- |

26.

meni, da je Arktika občutljiva regija, kjer so učinki podnebnih sprememb še posebej vidni ter močno vplivajo na druge regije po svetu; zato podpira sklepe Sveta o okrepljenem sodelovanju z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in s stalnimi arktičnimi opazovalnimi mrežami ter prizadevanja za uresničitev celostnega opazovalnega sistema na Svalbardu in arktičnih komponent evropskega večdisciplinarnega observatorija morskega dna, saj te pobude zagotavljajo edinstven evropski prispevek k razumevanju podnebnih in okoljskih sprememb v arktični regiji;

| 27. | je seznanjen z nesorazmerno velikim vplivom segrevanja Arktike, ki ga povzročajo emisije oglenih saj iz EU in drugih regij na severni polobli, in poudarja, da je treba emisije oglenih saj vključiti v ustrezne regulativne okvire ZN/ECE in EU, kot sta Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja in direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z nesorazmerno velikim vplivom segrevanja Arktike, ki ga povzročajo emisije oglenih saj iz EU in drugih regij na severni polobli, in poudarja, da je treba emisije oglenih saj vključiti v ustrezne regulativne okvire ZN/ECE in EU, kot sta Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja in direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij;

| 28. | pozdravlja prepoved uporabe in prevoza težkega kurilnega olja na plovilih, ki plujejo v Antarktičnem morju, ki jo je potrdil Odbor za varstvo morskega okolja (MEPC) Mednarodne pomorske organizacije in bo začela veljati 1. avgusta 2011; poudarja, da bi bila podobna prepoved lahko ustrezna tudi za arktične vode, da bi zmanjšali okoljsko tveganje v primeru nesreč; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja prepoved uporabe in prevoza težkega kurilnega olja na plovilih, ki plujejo v Antarktičnem morju, ki jo je potrdil Odbor za varstvo morskega okolja (MEPC) Mednarodne pomorske organizacije in bo začela veljati 1. avgusta 2011; poudarja, da bi bila podobna prepoved lahko ustrezna tudi za arktične vode, da bi zmanjšali okoljsko tveganje v primeru nesreč;

| 29. | podpira okrepljeno sodelovanje z arktičnimi in nearktičnimi državami pri razvoju Omrežja za trajno opazovanje Arktike (SAON) in spodbuja Evropsko agencijo za okolje, naj nadaljuje z dragocenim delom in spodbuja sodelovanje prek Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (Eionet) po vodilnih načelih Skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS); |
| --- | --- |

29.

podpira okrepljeno sodelovanje z arktičnimi in nearktičnimi državami pri razvoju Omrežja za trajno opazovanje Arktike (SAON) in spodbuja Evropsko agencijo za okolje, naj nadaljuje z dragocenim delom in spodbuja sodelovanje prek Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (Eionet) po vodilnih načelih Skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS);

| 30. | poudarja pomembno vlogo, ki jo morajo odigrati EU in polarna ljudstva pri zmanjševanju onesnaževal, ki vstopajo v arktično regijo prek prevoza na dolge razdalje; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno izvajati evropsko zakonodajo, na primer uredbo (ES) št. 1907/2006 (7); poudarja, da bodo podnebne spremembe na Arktiki močno vplivale na obalne regije v Evropi in drugod ter na panoge v Evropi, ki so odvisne od podnebja, kot so na primer kmetijstvo in ribištvo, obnovljivi viri energije, reja severnih jelenov, lov, turizem in promet; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomembno vlogo, ki jo morajo odigrati EU in polarna ljudstva pri zmanjševanju onesnaževal, ki vstopajo v arktično regijo prek prevoza na dolge razdalje; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno izvajati evropsko zakonodajo, na primer uredbo (ES) št. 1907/2006 (7); poudarja, da bodo podnebne spremembe na Arktiki močno vplivale na obalne regije v Evropi in drugod ter na panoge v Evropi, ki so odvisne od podnebja, kot so na primer kmetijstvo in ribištvo, obnovljivi viri energije, reja severnih jelenov, lov, turizem in promet;

Trajnostni socialno-ekonomski razvoj

| 31. | priznava, da učinki talečega se ledu in blažjih temperatur ne pomenijo samo izrivanje avtohtonega prebivalstva ter s tem ogrožanje avtohtonega načina življenja, pač pa ustvarjajo tudi priložnosti za gospodarski razvoj arktičnega območja; priznava željo prebivalcev in vlad arktičnega območja s suverenimi pravicami in odgovornostmi, ki bi radi nadaljevali trajnostni gospodarski razvoj, obenem pa zaščitili tradicionalne vire za preživetje avtohtonih ljudstev in zelo občutljivo naravo arktičnih ekosistemov, pri tem pa upošteva njihove izkušnje pri trajnostni uporabi različnih virov tega območja in njihovem trajnostnem razvoju; priporoča, da se uvedejo načela upravljanja na osnovi ekosistemov za združitev ekološkega znanstvenega znanja z družbenimi vrednotami in potrebami; |
| --- | --- |

31.

priznava, da učinki talečega se ledu in blažjih temperatur ne pomenijo samo izrivanje avtohtonega prebivalstva ter s tem ogrožanje avtohtonega načina življenja, pač pa ustvarjajo tudi priložnosti za gospodarski razvoj arktičnega območja; priznava željo prebivalcev in vlad arktičnega območja s suverenimi pravicami in odgovornostmi, ki bi radi nadaljevali trajnostni gospodarski razvoj, obenem pa zaščitili tradicionalne vire za preživetje avtohtonih ljudstev in zelo občutljivo naravo arktičnih ekosistemov, pri tem pa upošteva njihove izkušnje pri trajnostni uporabi različnih virov tega območja in njihovem trajnostnem razvoju; priporoča, da se uvedejo načela upravljanja na osnovi ekosistemov za združitev ekološkega znanstvenega znanja z družbenimi vrednotami in potrebami;

| 32. | poudarja, da je pomembno, da EU skupaj s predstavniki regij na tem območju razpravlja o pomembnosti strukturnih skladov za razvoj in sodelovanje, da bi se lahko soočili s prihodnjimi svetovnimi izzivi glede napredka in izkoristili razvojni potencial tega območja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je pomembno, da EU skupaj s predstavniki regij na tem območju razpravlja o pomembnosti strukturnih skladov za razvoj in sodelovanje, da bi se lahko soočili s prihodnjimi svetovnimi izzivi glede napredka in izkoristili razvojni potencial tega območja;

| 33. | meni, da je treba za prepoznavanje posebnega potenciala posameznih območij in razvoj ustreznih strategij reševanja skladno z regionalnimi razlikami začeti vključujoč proces ob pomoči na nacionalni in evropski ravni; meni, da partnerstvo in dialog med zadevnimi ravnmi oblasti zagotavljata kar najbolj učinkovito izvajanje politik; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba za prepoznavanje posebnega potenciala posameznih območij in razvoj ustreznih strategij reševanja skladno z regionalnimi razlikami začeti vključujoč proces ob pomoči na nacionalni in evropski ravni; meni, da partnerstvo in dialog med zadevnimi ravnmi oblasti zagotavljata kar najbolj učinkovito izvajanje politik;

| 34. | je seznanjen s posebnim položajem avtohtonih arktičnih prebivalcev in priznava njihove pravice, zlasti pa izpostavlja pravni in politični položaj avtohtonih prebivalcev v arktičnih državah in njihovi zastopanosti v Arktičnem svetu; poziva k večji vključitvi avtohtonih prebivalcev v oblikovanje politik; poudarja potrebo po sprejetju posebnih ukrepov za zaščito kulture, jezika in ozemeljskih pravic avtohtonih prebivalcev na način, opredeljen v konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169; poziva k rednemu dialogu med predstavniki avtohtonih prebivalcev in institucijami EU ter poziva EU, naj upošteva posebne potrebe redko poseljenih obrobnih območij glede regionalnega razvoja, preživljanja in izobraževanja; poudarja pomen podpornih dejavnosti, ki podpirajo kulturo, jezik in običaje avtohtonih prebivalcev; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen s posebnim položajem avtohtonih arktičnih prebivalcev in priznava njihove pravice, zlasti pa izpostavlja pravni in politični položaj avtohtonih prebivalcev v arktičnih državah in njihovi zastopanosti v Arktičnem svetu; poziva k večji vključitvi avtohtonih prebivalcev v oblikovanje politik; poudarja potrebo po sprejetju posebnih ukrepov za zaščito kulture, jezika in ozemeljskih pravic avtohtonih prebivalcev na način, opredeljen v konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169; poziva k rednemu dialogu med predstavniki avtohtonih prebivalcev in institucijami EU ter poziva EU, naj upošteva posebne potrebe redko poseljenih obrobnih območij glede regionalnega razvoja, preživljanja in izobraževanja; poudarja pomen podpornih dejavnosti, ki podpirajo kulturo, jezik in običaje avtohtonih prebivalcev;

| 35. | ugotavlja, da so gospodarstva avtohtonih prebivalcev v veliki meri odvisna od trajnostne uporabe naravnih virov in da sta posledično zmanjšanje podnebnih sprememb in njihovih posledic ter pravica avtohtonih prebivalcev do čistega naravnega okolja tudi vprašanji človekovih pravic; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so gospodarstva avtohtonih prebivalcev v veliki meri odvisna od trajnostne uporabe naravnih virov in da sta posledično zmanjšanje podnebnih sprememb in njihovih posledic ter pravica avtohtonih prebivalcev do čistega naravnega okolja tudi vprašanji človekovih pravic;

| 36. | pozdravlja delo posebnega poročevalca ZN o stanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin avtohtonih ljudstev ter delo strokovnega telesa ZN o pravicah avtohtonih ljudstev; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja delo posebnega poročevalca ZN o stanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin avtohtonih ljudstev ter delo strokovnega telesa ZN o pravicah avtohtonih ljudstev;

| 37. | pozdravlja uspešno dokončanje poročila o napredku raziskave avtohtonih ljudstev ter njihove pravice do sodelovanja pri sprejemanju odločitev, ki ga je pripravilo strokovno telo; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja uspešno dokončanje poročila o napredku raziskave avtohtonih ljudstev ter njihove pravice do sodelovanja pri sprejemanju odločitev, ki ga je pripravilo strokovno telo;

| 38. | spodbuja arktične države članic, naj začnejo s pogajanji, ki bodo vodila k sprejetju nove ratificirane nordijske konvencije za Samije; |
| --- | --- |

38.

spodbuja arktične države članic, naj začnejo s pogajanji, ki bodo vodila k sprejetju nove ratificirane nordijske konvencije za Samije;

| 39. | poziva EU, naj dejavno spodbuja kulturne in jezikovne pravice ugrofinskega prebivalstva v severni Rusiji; |
| --- | --- |

39.

poziva EU, naj dejavno spodbuja kulturne in jezikovne pravice ugrofinskega prebivalstva v severni Rusiji;

| 40. | je seznanjen z nedavnim pravnim razvojem dogodkov v zvezi s prepovedjo izdelkov iz tjulenjev, ki jo je razglasila EU, in še posebej s tožbo za razveljavitev uredbe (ES) št. 1007/2009 (8) (zadeva T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami proti Parlamentu in Svetu), ki je v obravnavi na Splošnem sodišču; je seznanjen s postopkom posvetovanja pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije, ki sta ga zahtevali Kanada in Norveška; izraža upanje, da bo mogoče odpraviti nesoglasja med stranmi po odločitvah Sodišča Evropske unije in izidu postopkov STO; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen z nedavnim pravnim razvojem dogodkov v zvezi s prepovedjo izdelkov iz tjulenjev, ki jo je razglasila EU, in še posebej s tožbo za razveljavitev uredbe (ES) št. 1007/2009 (8) (zadeva T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami proti Parlamentu in Svetu), ki je v obravnavi na Splošnem sodišču; je seznanjen s postopkom posvetovanja pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije, ki sta ga zahtevali Kanada in Norveška; izraža upanje, da bo mogoče odpraviti nesoglasja med stranmi po odločitvah Sodišča Evropske unije in izidu postopkov STO;

| 41. | se zaveda vedno večjega zanimanja za izkoriščanje virov; v zvezi s tem poudarja potrebo po širokem, vseobsegajočem pristopu na osnovi ekosistemov, ki bi bil najverjetneje primeren za obravnavo številnih izzivov, s katerimi se sooča Arktika in ki se nanašajo na podnebne spremembe, ladijski promet, okoljska tveganja in onesnaževala, ribištvo in druge človeške dejavnosti, v skladu s celostno pomorsko politiko EU ali norveškim načrtom za celostno upravljanje za Barentsovo morje in za morska območja ob Lofotskih otokih; državam članicam priporoča, naj podprejo revidirane smernice Arktičnega sveta iz leta 2009 za izkoriščanje nafte in plina na morju; |
| --- | --- |

41.

se zaveda vedno večjega zanimanja za izkoriščanje virov; v zvezi s tem poudarja potrebo po širokem, vseobsegajočem pristopu na osnovi ekosistemov, ki bi bil najverjetneje primeren za obravnavo številnih izzivov, s katerimi se sooča Arktika in ki se nanašajo na podnebne spremembe, ladijski promet, okoljska tveganja in onesnaževala, ribištvo in druge človeške dejavnosti, v skladu s celostno pomorsko politiko EU ali norveškim načrtom za celostno upravljanje za Barentsovo morje in za morska območja ob Lofotskih otokih; državam članicam priporoča, naj podprejo revidirane smernice Arktičnega sveta iz leta 2009 za izkoriščanje nafte in plina na morju;

Upravljanje

| 42. | priznava institucije in obširen okvir mednarodnega prava in sporazumov, ki urejajo področja, pomembna za Arktiko, na primer Konvencijo ZN o pomorskem pravu (vključno z osnovnima načeloma, ki sta „pravica do plovbe“ in „pravica do neškodljivega prehoda“), Mednarodno pomorsko organizacijo, konvencijo OSPAR (9), Komisijo za ribištvo severovzhodnega Atlantika, CITES (10) ter Konvencijo iz Stockholma, pa tudi vrsto veljavnih dvostranskih sporazumov in okvirov, ki dopolnjujejo nacionalne predpise, veljavne v arktičnih državah; na podlagi tega sklepa, da arktične regije ne gre obravnavati kot pravne praznine, pač pa kot območje z dobro razvitimi orodji za upravljanje; kljub temu poudarja, da bi bilo treba zaradi izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, in čedalje večjega gospodarskega razvoja dodatno razviti in okrepiti veljavne predpise, vse zadevne strani pa bi jih morale začeti izvajati; |
| --- | --- |

42.

priznava institucije in obširen okvir mednarodnega prava in sporazumov, ki urejajo področja, pomembna za Arktiko, na primer Konvencijo ZN o pomorskem pravu (vključno z osnovnima načeloma, ki sta „pravica do plovbe“ in „pravica do neškodljivega prehoda“), Mednarodno pomorsko organizacijo, konvencijo OSPAR (9), Komisijo za ribištvo severovzhodnega Atlantika, CITES (10) ter Konvencijo iz Stockholma, pa tudi vrsto veljavnih dvostranskih sporazumov in okvirov, ki dopolnjujejo nacionalne predpise, veljavne v arktičnih državah; na podlagi tega sklepa, da arktične regije ne gre obravnavati kot pravne praznine, pač pa kot območje z dobro razvitimi orodji za upravljanje; kljub temu poudarja, da bi bilo treba zaradi izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe, in čedalje večjega gospodarskega razvoja dodatno razviti in okrepiti veljavne predpise, vse zadevne strani pa bi jih morale začeti izvajati;

| 43. | poudarja, da imajo pri upravljanju Arktike poleg držav, ki so ključnega pomena, pomembno vlogo tudi drugi akterji, kot so mednarodne organizacije, lokalno prebivalstvo in poddržavni organi oblasti; poudarja, da je treba pri vseh, ki imajo legitimen interes v regiji, okrepiti zaupanje s participativnim pristopom in z uporabo dialoga kot sredstva za oblikovanje skupne vizije za Arktiko; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da imajo pri upravljanju Arktike poleg držav, ki so ključnega pomena, pomembno vlogo tudi drugi akterji, kot so mednarodne organizacije, lokalno prebivalstvo in poddržavni organi oblasti; poudarja, da je treba pri vseh, ki imajo legitimen interes v regiji, okrepiti zaupanje s participativnim pristopom in z uporabo dialoga kot sredstva za oblikovanje skupne vizije za Arktiko;

| 44. | meni, da vtis, ki ga dajejo nekatere opazovalke o t.i. bitki za Arktiko, ne prispeva k spodbujanju konstruktivnega razumevanja in sodelovanja v regiji; poudarja, da so arktične države ob več priložnostih razglasile pripravljenost odpraviti morebitno navzkrižje interesov v skladu z načeli mednarodnega prava in v nekaj primerih tudi delovale v tej smeri; |
| --- | --- |

44.

meni, da vtis, ki ga dajejo nekatere opazovalke o t.i. bitki za Arktiko, ne prispeva k spodbujanju konstruktivnega razumevanja in sodelovanja v regiji; poudarja, da so arktične države ob več priložnostih razglasile pripravljenost odpraviti morebitno navzkrižje interesov v skladu z načeli mednarodnega prava in v nekaj primerih tudi delovale v tej smeri;

| 45. | priznava pomembno vlogo Arktičnega sveta kot vodilnega regionalnega foruma za sodelovanje za vse arktično območje; želi spomniti, da so, poleg držav članic Danske, Švedske in Finske in države kandidatke Islandije, ki so članice Arktičnega sveta, države članice Nemčija, Francija, Združeno kraljestvo, Nizozemska, Španija in Poljska aktivne stalne opazovalke; ponovno izraža svojo zavezo, da ne bo podprl ureditve, ki bi izključevala katero koli od arktičnih držav članic EU, držav kandidatk ali arktičnih držav EGP/EFTA; ceni konkretno delo, ki so ga opravile delovne skupine Arktičnega sveta s sodelovanjem opazovalk, ter poziva Komisijo in agencije EU, naj še naprej dejavno sodelujejo v vseh ustreznih delovnih skupinah, kadar je to mogoče; podpira okrepitev pravne in ekonomske podlage Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

45.

priznava pomembno vlogo Arktičnega sveta kot vodilnega regionalnega foruma za sodelovanje za vse arktično območje; želi spomniti, da so, poleg držav članic Danske, Švedske in Finske in države kandidatke Islandije, ki so članice Arktičnega sveta, države članice Nemčija, Francija, Združeno kraljestvo, Nizozemska, Španija in Poljska aktivne stalne opazovalke; ponovno izraža svojo zavezo, da ne bo podprl ureditve, ki bi izključevala katero koli od arktičnih držav članic EU, držav kandidatk ali arktičnih držav EGP/EFTA; ceni konkretno delo, ki so ga opravile delovne skupine Arktičnega sveta s sodelovanjem opazovalk, ter poziva Komisijo in agencije EU, naj še naprej dejavno sodelujejo v vseh ustreznih delovnih skupinah, kadar je to mogoče; podpira okrepitev pravne in ekonomske podlage Arktičnega sveta;

| 46. | se zaveda, da so izzivi, s katerimi se sooča Arktika, globalni, zato bi morali pri njih sodelovati vsi ustrezni akterji; |
| --- | --- |

46.

se zaveda, da so izzivi, s katerimi se sooča Arktika, globalni, zato bi morali pri njih sodelovati vsi ustrezni akterji;

| 47. | pozdravlja izide pomembnih poročil o nafti in plinu na Arktiki, učinkih segrevanja in potrebah po ukrepih v izrednih razmerah, ki so jih v preteklih letih pripravile delovne skupine Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja izide pomembnih poročil o nafti in plinu na Arktiki, učinkih segrevanja in potrebah po ukrepih v izrednih razmerah, ki so jih v preteklih letih pripravile delovne skupine Arktičnega sveta;

| 48. | pozdravlja raven politične organizacije avtohtonih interesov v samijskih parlamentih in Samijskem svetu v severni Evropi ter sodelovanje med več avtohtonimi organizacijami na polarni osnovi ter priznava edinstveno vlogo Arktičnega sveta glede sodelovanja avtohtonih prebivalcev; priznava pravice avtohtonih prebivalcev Arktike, kot so določene v deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev, in spodbuja Komisijo, naj evropski instrument za spodbujanje demokracije in človekovih pravic (EIDHR) uporabi v korist krepitve vloge arktičnih avtohtonih prebivalcev; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja raven politične organizacije avtohtonih interesov v samijskih parlamentih in Samijskem svetu v severni Evropi ter sodelovanje med več avtohtonimi organizacijami na polarni osnovi ter priznava edinstveno vlogo Arktičnega sveta glede sodelovanja avtohtonih prebivalcev; priznava pravice avtohtonih prebivalcev Arktike, kot so določene v deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev, in spodbuja Komisijo, naj evropski instrument za spodbujanje demokracije in človekovih pravic (EIDHR) uporabi v korist krepitve vloge arktičnih avtohtonih prebivalcev;

| 49. | pozdravlja obsežno sodelovanje pri vprašanjih, kot je zaščita arktičnega morskega okolja (delovna skupina PAME), ne le na regionalni, pač pa na dvostranski in mednarodni ravni; v zvezi s tem razume delo, ki ga je na področju iskanja in reševanja opravil Arktični svet, kot prvi korak na poti do mehanizmov za sprejemanje tudi zavezujočih odločitev; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja obsežno sodelovanje pri vprašanjih, kot je zaščita arktičnega morskega okolja (delovna skupina PAME), ne le na regionalni, pač pa na dvostranski in mednarodni ravni; v zvezi s tem razume delo, ki ga je na področju iskanja in reševanja opravil Arktični svet, kot prvi korak na poti do mehanizmov za sprejemanje tudi zavezujočih odločitev;

| 50. | pozdravlja dejstvo, da Arktični svet nenehno ocenjuje obseg in strukturo svojega dela, in je prepričan, da bo še naprej širil podlago za procese oblikovanja odločitev ter vključeval akterje, ki niso člani Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja dejstvo, da Arktični svet nenehno ocenjuje obseg in strukturo svojega dela, in je prepričan, da bo še naprej širil podlago za procese oblikovanja odločitev ter vključeval akterje, ki niso člani Arktičnega sveta;

| 51. | izraža upanje, da bo Arktični svet še razvijal svoje pomembno delo in razširil podlago za postopke oblikovanja odločitev, da bodo zajemali tudi akterje, ki niso z Arktike, a utrjujejo svojo prisotnost v arktični regiji, in da bodo vključevali njihovo znanje in sposobnosti ter upoštevali njihove upravičene interese v skladu z mednarodnim pravom, pri čemer pa je treba istočasno poudariti precej večji pomen interesov arktičnih držav; pozdravlja interni postopek Arktičnega sveta v zvezi s pregledom statusa opazovalk in morebitnim obsegom nalog Arktičnega sveta v prihodnosti; |
| --- | --- |

51.

izraža upanje, da bo Arktični svet še razvijal svoje pomembno delo in razširil podlago za postopke oblikovanja odločitev, da bodo zajemali tudi akterje, ki niso z Arktike, a utrjujejo svojo prisotnost v arktični regiji, in da bodo vključevali njihovo znanje in sposobnosti ter upoštevali njihove upravičene interese v skladu z mednarodnim pravom, pri čemer pa je treba istočasno poudariti precej večji pomen interesov arktičnih držav; pozdravlja interni postopek Arktičnega sveta v zvezi s pregledom statusa opazovalk in morebitnim obsegom nalog Arktičnega sveta v prihodnosti;

| 52. | meni, da bi moral okrepljen Arktični svet imeti vodilno vlogo pri sodelovanju v zvezi z Arktiko, zato bi bil vesel boljših političnih in upravnih zmogljivosti Arktičnega sveta, npr. stalnega sekretariata, o katerem se trenutno razpravlja, enakopravnejše delitve stroškov, pogostejših ministrskih srečanj in vsakoletnega arktičnega srečanja na najvišji ravni, kakor je predlagal minister za zunanje zadeve države članice Finske, ki je prav tako članica Arktičnega sveta; prav tako bi pozdravil večjo udeležbo poslancev z Arktike, s čimer bi poudarili parlamentarni vidik in zagotovili vključenost ustreznih akterjev, ki niso z Arktike; poleg tega vztraja pri tem, da bo nadaljevanje srečanj na visoki ravni, na katerih sodeluje izključno notranje jedro držav, le ogrozilo položaj in vlogo Arktičnega sveta kot celote; želi, da Arktični svet ohrani svoj odprt in vključevalen pristop ter tako ostane dostopen vsem interesnim skupinam; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi moral okrepljen Arktični svet imeti vodilno vlogo pri sodelovanju v zvezi z Arktiko, zato bi bil vesel boljših političnih in upravnih zmogljivosti Arktičnega sveta, npr. stalnega sekretariata, o katerem se trenutno razpravlja, enakopravnejše delitve stroškov, pogostejših ministrskih srečanj in vsakoletnega arktičnega srečanja na najvišji ravni, kakor je predlagal minister za zunanje zadeve države članice Finske, ki je prav tako članica Arktičnega sveta; prav tako bi pozdravil večjo udeležbo poslancev z Arktike, s čimer bi poudarili parlamentarni vidik in zagotovili vključenost ustreznih akterjev, ki niso z Arktike; poleg tega vztraja pri tem, da bo nadaljevanje srečanj na visoki ravni, na katerih sodeluje izključno notranje jedro držav, le ogrozilo položaj in vlogo Arktičnega sveta kot celote; želi, da Arktični svet ohrani svoj odprt in vključevalen pristop ter tako ostane dostopen vsem interesnim skupinam;

| 53. | meni, da je severna dimenzija osrednja točka regionalnega sodelovanja v severni Evropi; ugotavlja, da so štiri partnerice, namreč EU, Islandija, Norveška in Ruska federacija, ter Arktični svet, Svet Barentsove evro-arktične regije, Svet baltskih držav, Nordijski svet ministrov, Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD), Evropska investicijska banka (EIB), Nordijska investicijska banka (NIB) in Svetovna banka (Mednarodna banka za obnovo in razvoj) udeleženci severne dimenzije in da imajo Kanada in Združene države Amerike status opazovalcev v severni dimenziji; poudarja potrebo po tesnem usklajevanju med politiko severne dimenzije in razvijajočo se politiko EU za Arktiko; je seznanjen z arktičnim oknom severne dimenzije; poudarja dragocene izkušnje partnerstev severne dimenzije, zlasti novo partnerstvo severne dimenzije za promet in logistiko ter njegove koristi za sodelovanje na Arktiki; |
| --- | --- |

53.

meni, da je severna dimenzija osrednja točka regionalnega sodelovanja v severni Evropi; ugotavlja, da so štiri partnerice, namreč EU, Islandija, Norveška in Ruska federacija, ter Arktični svet, Svet Barentsove evro-arktične regije, Svet baltskih držav, Nordijski svet ministrov, Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD), Evropska investicijska banka (EIB), Nordijska investicijska banka (NIB) in Svetovna banka (Mednarodna banka za obnovo in razvoj) udeleženci severne dimenzije in da imajo Kanada in Združene države Amerike status opazovalcev v severni dimenziji; poudarja potrebo po tesnem usklajevanju med politiko severne dimenzije in razvijajočo se politiko EU za Arktiko; je seznanjen z arktičnim oknom severne dimenzije; poudarja dragocene izkušnje partnerstev severne dimenzije, zlasti novo partnerstvo severne dimenzije za promet in logistiko ter njegove koristi za sodelovanje na Arktiki;

| 54. | potrjuje, da podpira status EU kot stalne opazovalke v Arktičnem svetu; priznava, da so države članice EU v delo Arktičnega sveta vključene prek različnih mednarodnih organizacij (kot so Mednarodna pomorska organizacija, konvencija OSPAR, Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) in Konvencija iz Stockholma), ter poudarja, da morajo biti vse politike EU, ki zadevajo Arktiko, skladne; poziva Komisijo, naj Parlament redno in natančno obvešča o sejah in delu Arktičnega sveta in njegovih delovnih skupin; pri tem poudarja, da so EU in njene države članice že prisotne kot članice ali opazovalke v drugih mednarodnih organizacijah, pomembnih za Arktiko, na primer v Mednarodni pomorski organizaciji, OSPAR, NEAFC ter Konvenciji iz Stockholma, in da se morajo zato bolj povezano osredotočiti na delo v teh organizacijah; v zvezi s tem poudarja zlasti potrebo po skladnosti vseh politik EU, ki zadevajo Arktiko; spodbuja Arktični svet, naj kot ad hoc opazovalce tesneje vključi pripadnike civilne družbe in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

54.

potrjuje, da podpira status EU kot stalne opazovalke v Arktičnem svetu; priznava, da so države članice EU v delo Arktičnega sveta vključene prek različnih mednarodnih organizacij (kot so Mednarodna pomorska organizacija, konvencija OSPAR, Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) in Konvencija iz Stockholma), ter poudarja, da morajo biti vse politike EU, ki zadevajo Arktiko, skladne; poziva Komisijo, naj Parlament redno in natančno obvešča o sejah in delu Arktičnega sveta in njegovih delovnih skupin; pri tem poudarja, da so EU in njene države članice že prisotne kot članice ali opazovalke v drugih mednarodnih organizacijah, pomembnih za Arktiko, na primer v Mednarodni pomorski organizaciji, OSPAR, NEAFC ter Konvenciji iz Stockholma, in da se morajo zato bolj povezano osredotočiti na delo v teh organizacijah; v zvezi s tem poudarja zlasti potrebo po skladnosti vseh politik EU, ki zadevajo Arktiko; spodbuja Arktični svet, naj kot ad hoc opazovalce tesneje vključi pripadnike civilne družbe in nevladnih organizacij;

| 55. | meni, da je Svet Barentsove evro-arktične regije (BEAC) pomembno središče za sodelovanje med Dansko, Finsko, Norveško, Rusijo, Švedsko in Evropsko komisijo; je seznanjen z delom Sveta BEAC na področju zdravstvenih in socialnih vprašanj, izobraževanja in raziskav, energetike, kulture ter turizma; je seznanjen s svetovalno vlogo delovne skupine avtohtonih prebivalcev (WGIP) v okviru Sveta BEAC; |
| --- | --- |

55.

meni, da je Svet Barentsove evro-arktične regije (BEAC) pomembno središče za sodelovanje med Dansko, Finsko, Norveško, Rusijo, Švedsko in Evropsko komisijo; je seznanjen z delom Sveta BEAC na področju zdravstvenih in socialnih vprašanj, izobraževanja in raziskav, energetike, kulture ter turizma; je seznanjen s svetovalno vlogo delovne skupine avtohtonih prebivalcev (WGIP) v okviru Sveta BEAC;

Zaključki in zahteve

| 56. | od Komisije zahteva, da razvije obstoječo medresorsko skupino v stalno strukturo za posredovanje med službami, da bi zagotovila dosleden, usklajen in celosten politični pristop k osrednjim političnim področjem, ki so pomembna za Arktiko, na primer okolju, energetiki, prometu in ribištvu; priporoča, da se sovodenje te strukture dodeli Evropski službi za zunanje delovanje in GD MARE, pri čemer naj slednji deluje kot medsektorsko usklajevalno telo v okviru Komisije; prav tako priporoča, da se ustanovi ustrezna enota za Arktiko v Evropski službi za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

56.

od Komisije zahteva, da razvije obstoječo medresorsko skupino v stalno strukturo za posredovanje med službami, da bi zagotovila dosleden, usklajen in celosten politični pristop k osrednjim političnim področjem, ki so pomembna za Arktiko, na primer okolju, energetiki, prometu in ribištvu; priporoča, da se sovodenje te strukture dodeli Evropski službi za zunanje delovanje in GD MARE, pri čemer naj slednji deluje kot medsektorsko usklajevalno telo v okviru Komisije; prav tako priporoča, da se ustanovi ustrezna enota za Arktiko v Evropski službi za zunanje delovanje;

| 57. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih upošteva dejstvo, da je treba zaščititi ranljivi arktični ekosistem, zavarovati interese prebivalcev Arktike, vključno s skupinami avtohtonih prebivalcev, in trajnostno uporabljati naravne arktične vire, ter poziva Komisijo, naj se teh načel drži pri vseh dejavnostih; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih upošteva dejstvo, da je treba zaščititi ranljivi arktični ekosistem, zavarovati interese prebivalcev Arktike, vključno s skupinami avtohtonih prebivalcev, in trajnostno uporabljati naravne arktične vire, ter poziva Komisijo, naj se teh načel drži pri vseh dejavnostih;

| 58. | opozarja, da znanstveni podatki jasno kažejo, da se v arktičnem ekosistemu dodajajo velike spremembe, povezane s podnebjem, in da mora biti zaradi tega pristop k prihodnjemu razvoju Arktike previden in znanstveno dodobra utemeljen; poziva, naj se v okviru mnogostranskega sporazuma izvedejo nadaljnje znanstvene študije, da bi mednarodno javnost bolje seznanili z arktičnim ekosistemom in s sprejemanjem odločitev o njem, še preden bi globlje posegali vanj; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da znanstveni podatki jasno kažejo, da se v arktičnem ekosistemu dodajajo velike spremembe, povezane s podnebjem, in da mora biti zaradi tega pristop k prihodnjemu razvoju Arktike previden in znanstveno dodobra utemeljen; poziva, naj se v okviru mnogostranskega sporazuma izvedejo nadaljnje znanstvene študije, da bi mednarodno javnost bolje seznanili z arktičnim ekosistemom in s sprejemanjem odločitev o njem, še preden bi globlje posegali vanj;

| 59. | poudarja dejstvo, da so EU in njene države članice največje donatorke sredstev za raziskave, povezane z Arktiko, regionalno sodelovanje in razvoj tehnologij, pomembnih v regiji in zunaj njenih meja, ter od Komisije zahteva, da preuči možnosti razvoja pobud za sofinanciranje in sooblikovanje programov v polarnem območju, da bi omogočili lažje in učinkovitejše sodelovanje med strokovnjaki iz sodelujočih držav; od EU zahteva, da spodbuja sodelovanje z ZDA, Kanado, Norveško, Islandijo, Grenlandijo in Rusijo na področju večdisciplinarnih raziskav Arktike in v ta namen vzpostavi usklajene mehanizme financiranja; poleg tega od Komisije zahteva, da poišče način za neposredno sodelovanje z arktičnimi državami članicami, avtohtonimi organizacijami in arktičnimi raziskovalnimi ustanovami, da bi lahko prispevala k obveščanju EU o ustreznih vprašanjih, pomembnih raziskovalnih temah in zadevah, povezanih s tistimi, ki živijo in delajo na Arktiki, s čimer bi pomagala določiti nadaljnje raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

59.

poudarja dejstvo, da so EU in njene države članice največje donatorke sredstev za raziskave, povezane z Arktiko, regionalno sodelovanje in razvoj tehnologij, pomembnih v regiji in zunaj njenih meja, ter od Komisije zahteva, da preuči možnosti razvoja pobud za sofinanciranje in sooblikovanje programov v polarnem območju, da bi omogočili lažje in učinkovitejše sodelovanje med strokovnjaki iz sodelujočih držav; od EU zahteva, da spodbuja sodelovanje z ZDA, Kanado, Norveško, Islandijo, Grenlandijo in Rusijo na področju večdisciplinarnih raziskav Arktike in v ta namen vzpostavi usklajene mehanizme financiranja; poleg tega od Komisije zahteva, da poišče način za neposredno sodelovanje z arktičnimi državami članicami, avtohtonimi organizacijami in arktičnimi raziskovalnimi ustanovami, da bi lahko prispevala k obveščanju EU o ustreznih vprašanjih, pomembnih raziskovalnih temah in zadevah, povezanih s tistimi, ki živijo in delajo na Arktiki, s čimer bi pomagala določiti nadaljnje raziskovalne dejavnosti;

| 60. | meni, da bi morala EU še naprej razvijati svoje zmogljivosti, in poziva Komisijo, naj preuči in poroča o možnostih vzpostavitve in nadaljevanju dejavnosti EU na Arktiki, na primer programa za financiranje polarnih skupnih večstranskih raziskav, ki bi omogočil lažje sodelovanje z manj upravnimi zapleti, in skupnih projektov raziskovalne skupnosti; od Komisije zahteva, naj kot osrednjo prednostno nalogo razišče ustanovitev arktičnega informacijskega centra EU kot skupnega mrežnega podjema, pri tem pa upošteva ustrezne predloge; je seznanjen s predlogom laponske univerze v zvezi s tem; meni, da bi prek tega centra moralo biti mogoče ohranjati stalne stike EU z večjimi akterji na Arktiki, institucijam EU in interesnim skupinam pa posredovati informacije in storitve o Arktiki; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi morala EU še naprej razvijati svoje zmogljivosti, in poziva Komisijo, naj preuči in poroča o možnostih vzpostavitve in nadaljevanju dejavnosti EU na Arktiki, na primer programa za financiranje polarnih skupnih večstranskih raziskav, ki bi omogočil lažje sodelovanje z manj upravnimi zapleti, in skupnih projektov raziskovalne skupnosti; od Komisije zahteva, naj kot osrednjo prednostno nalogo razišče ustanovitev arktičnega informacijskega centra EU kot skupnega mrežnega podjema, pri tem pa upošteva ustrezne predloge; je seznanjen s predlogom laponske univerze v zvezi s tem; meni, da bi prek tega centra moralo biti mogoče ohranjati stalne stike EU z večjimi akterji na Arktiki, institucijam EU in interesnim skupinam pa posredovati informacije in storitve o Arktiki;

| 61. | poudarja, da je za objektivno določitev narave in hitrosti, s katero v naravnem arktičnem okolju prihaja do sprememb, nujno treba mednarodnim skupinam znanstvenikov zagotoviti neomejen dostop za izvajanje raziskav na tem posebej občutljivem območju našega planeta; poudarja, da EU krepi svojo prisotnost in vključenost zlasti v evropskem delu Arktike z gradnjo skupne raziskovalne infrastrukture in povečanjem števila raziskovalnih programov, ki potekajo na Arktiki; zlasti podpira raziskovalne skupine, ki jih sestavljajo znanstveniki s številnih različnih področij in iz vseh zadevnih držav; pozdravlja pogosto dobro in odprto sodelovanje pri raziskavah in meni, da bi morale biti takšne raziskave odprte, saj so v interesu mednarodne skupnosti kot celote in tudi namenjene za njeno uporabo; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je za objektivno določitev narave in hitrosti, s katero v naravnem arktičnem okolju prihaja do sprememb, nujno treba mednarodnim skupinam znanstvenikov zagotoviti neomejen dostop za izvajanje raziskav na tem posebej občutljivem območju našega planeta; poudarja, da EU krepi svojo prisotnost in vključenost zlasti v evropskem delu Arktike z gradnjo skupne raziskovalne infrastrukture in povečanjem števila raziskovalnih programov, ki potekajo na Arktiki; zlasti podpira raziskovalne skupine, ki jih sestavljajo znanstveniki s številnih različnih področij in iz vseh zadevnih držav; pozdravlja pogosto dobro in odprto sodelovanje pri raziskavah in meni, da bi morale biti takšne raziskave odprte, saj so v interesu mednarodne skupnosti kot celote in tudi namenjene za njeno uporabo;

| 62. | poudarja prispevek cilja evropskega teritorialnega sodelovanja EU kot jasne evropske dodane vrednosti, zlasti kar zadeva programa čezmejnega sodelovanja Kolartic in Karelia ter program čezmejnega sodelovanja v bazenu Baltskega morja, ki vključuje tudi regijo Barentsovega morja; od Komisije zahteva, naj preuči, kako bi lahko ustrezno okrepljen program Severno obrobje podobno vplival na arktično strategijo v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

62.

poudarja prispevek cilja evropskega teritorialnega sodelovanja EU kot jasne evropske dodane vrednosti, zlasti kar zadeva programa čezmejnega sodelovanja Kolartic in Karelia ter program čezmejnega sodelovanja v bazenu Baltskega morja, ki vključuje tudi regijo Barentsovega morja; od Komisije zahteva, naj preuči, kako bi lahko ustrezno okrepljen program Severno obrobje podobno vplival na arktično strategijo v naslednjem programskem obdobju;

| 63. | poziva Komisijo, naj podpira prizadevanja za hitro in učinkovito uresničitev celostnega opazovalnega sistema na Svalbardu in arktičnih komponent evropskega večdisciplinarnega observatorija morskega dna kot učinkovitega prispevka k boljšemu razumevanju in varstvu arktičnega okolja; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj podpira prizadevanja za hitro in učinkovito uresničitev celostnega opazovalnega sistema na Svalbardu in arktičnih komponent evropskega večdisciplinarnega observatorija morskega dna kot učinkovitega prispevka k boljšemu razumevanju in varstvu arktičnega okolja;

| 64. | od Komisije zahteva, da pripravi predloge o tem, kako bi bilo mogoče razvijati projekt Galileo ali projekte, kot je globalno spremljanje okolja in varnosti, ki bi utegnili vplivati na Arktiko, da bi omogočili varnejšo in hitrejšo navigacijo v arktičnih vodah, s čimer bi vložili v povečanje varnosti in dostopnosti zlasti severovzhodnega prehoda ter prispevali k večji predvidljivosti premikov ledu, boljšemu kartiranju arktičnega morskega dna in razumevanju glavnih geodinamičnih procesov na tem območju, ki so izjemno pomembni za geodinamiko Zemlje in vodni cikel v polarnih regijah, pa tudi za okrepitev našega poznavanja edinstvenih ekosistemov; |
| --- | --- |

64.

od Komisije zahteva, da pripravi predloge o tem, kako bi bilo mogoče razvijati projekt Galileo ali projekte, kot je globalno spremljanje okolja in varnosti, ki bi utegnili vplivati na Arktiko, da bi omogočili varnejšo in hitrejšo navigacijo v arktičnih vodah, s čimer bi vložili v povečanje varnosti in dostopnosti zlasti severovzhodnega prehoda ter prispevali k večji predvidljivosti premikov ledu, boljšemu kartiranju arktičnega morskega dna in razumevanju glavnih geodinamičnih procesov na tem območju, ki so izjemno pomembni za geodinamiko Zemlje in vodni cikel v polarnih regijah, pa tudi za okrepitev našega poznavanja edinstvenih ekosistemov;

| 65. | poziva vse vlade v arktični regiji, zlasti rusko, naj sprejmejo in potrdijo deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007; |
| --- | --- |

65.

poziva vse vlade v arktični regiji, zlasti rusko, naj sprejmejo in potrdijo deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007;

| 66. | poziva države članice, naj ratificirajo ključne sporazume o pravicah avtohtonih prebivalcev, na primer konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj ratificirajo ključne sporazume o pravicah avtohtonih prebivalcev, na primer konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169;

| 67. | od EU in njenih držav članic zahteva, naj v okviru tekočih prizadevanj Mednarodne pomorske organizacije za obvezen polarni zakonik v ladijskem prometu podajo predlog za posebno ureditev emisij saj in težkega kurilnega olja; če takšna pogajanja ne bodo uspešna, od Komisije zahteva, naj z namenom uvedbe strogega režima, ki bo omejeval emisije saj ter uporabo in prevoz težkega kurilnega olja, poda predloge o predpisih za plovila, ki pred potovanjem po arktičnih vodah ali po njem pristanejo v pristaniščih EU; |
| --- | --- |

67.

od EU in njenih držav članic zahteva, naj v okviru tekočih prizadevanj Mednarodne pomorske organizacije za obvezen polarni zakonik v ladijskem prometu podajo predlog za posebno ureditev emisij saj in težkega kurilnega olja; če takšna pogajanja ne bodo uspešna, od Komisije zahteva, naj z namenom uvedbe strogega režima, ki bo omejeval emisije saj ter uporabo in prevoz težkega kurilnega olja, poda predloge o predpisih za plovila, ki pred potovanjem po arktičnih vodah ali po njem pristanejo v pristaniščih EU;

*

* *

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom držav v arktični regiji. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom držav v arktični regiji.

---

(1)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 41.

(2)  2985. seja Sveta za zunanje zadeve.

(3)  2914. seja Sveta.

(4)  2009/10:UU4.

(5)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

(6)  Podpisan 15. septembra 2010.

(7)  UL L 136, 29.05.2007, str. 3.

(8)  UL L 286, 31.10.2009, str. 36.

(9)  Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika.

(10)  Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/81

---

Četrtek, 20. januar 2011Strategija EU za Črno morje

P7_TA(2011)0025

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (2010/2087(INI))

2012/C 136 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje“ (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje“ (KOM(2007)0160),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o pobudi za sinergijo Črnega morja z dne 14. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o pobudi za sinergijo Črnega morja z dne 14. maja 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve držav Evropske unije in širšega črnomorskega območja, sprejete v Kijevu 14. februarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve držav Evropske unije in širšega črnomorskega območja, sprejete v Kijevu 14. februarja 2008,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o prvem letu izvajanja sinergije Črnega morja (KOM(2008)0391) z dne 19. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o prvem letu izvajanja sinergije Črnega morja (KOM(2008)0391) z dne 19. junija 2008,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o začetku partnerstva za okolje sinergije Črnega morja (Bruselj, 16. marca 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o začetku partnerstva za okolje sinergije Črnega morja (Bruselj, 16. marca 2010),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o krepitvi evropske sosedske politike (KOM(2006)0726) in njene namere, da predstavi pregled evropske sosedske politike v letu 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o krepitvi evropske sosedske politike (KOM(2006)0726) in njene namere, da predstavi pregled evropske sosedske politike v letu 2011,

| — | ob upoštevanju partnerstva za pristop s Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za pristop s Turčijo,

| — | ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, potekajočih pogajanj o novih pridružitvenih sporazumih in ustreznih akcijskih načrtov evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, potekajočih pogajanj o novih pridružitvenih sporazumih in ustreznih akcijskih načrtov evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju poročil o napredku Armenije, Azerbajdžana, Republike Moldavije, Gruzije in Ukrajine v okviru evropske sosedske politike, ki jih je Komisija sprejela 12. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o napredku Armenije, Azerbajdžana, Republike Moldavije, Gruzije in Ukrajine v okviru evropske sosedske politike, ki jih je Komisija sprejela 12. maja 2010,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenega z Rusko federacijo, ter pogajanj, ki potekajo o novem sporazumu EU-Rusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenega z Rusko federacijo, ter pogajanj, ki potekajo o novem sporazumu EU-Rusija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 z naslovom „Vzhodno partnerstvo“ (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 z naslovom „Vzhodno partnerstvo“ (COM(2008)0823),

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva v Pragi z dne 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva v Pragi z dne 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju nedavnega napredka pri dialogu o vizumskih olajšavah z državami iz te regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnega napredka pri dialogu o vizumskih olajšavah z državami iz te regije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, Ruski federaciji, Turčiji, Ukrajini in južnem Kavkazu ter o celostni pomorski politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, Ruski federaciji, Turčiji, Ukrajini in južnem Kavkazu ter o celostni pomorski politiki,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0378/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0378/2010),

| A. | ker je črnomorska regija strateški most, ki povezuje Evropo z območjem Kaspijskega morja, srednjo Azijo in Bližnjim vzhodom ter naprej z regijo jugovzhodne Azije in s Kitajsko, in ker so za to regijo so značilne tesne vezi ter ogromne možnosti, hkrati pa tudi razlike in tekmovalnost; ker regija vključuje države članice EU Bolgarijo, Grčijo in Romunijo, državo kandidatko Turčijo in partnerice evropske sosedske politike Armenijo, Azerbajdžan, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino ter Rusko federacijo kot strateško partnerico, |
| --- | --- |

A.

ker je črnomorska regija strateški most, ki povezuje Evropo z območjem Kaspijskega morja, srednjo Azijo in Bližnjim vzhodom ter naprej z regijo jugovzhodne Azije in s Kitajsko, in ker so za to regijo so značilne tesne vezi ter ogromne možnosti, hkrati pa tudi razlike in tekmovalnost; ker regija vključuje države članice EU Bolgarijo, Grčijo in Romunijo, državo kandidatko Turčijo in partnerice evropske sosedske politike Armenijo, Azerbajdžan, Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino ter Rusko federacijo kot strateško partnerico,

| B. | ker je črnomorska regija strateškega pomena za EU; ker se Črno morje deloma nahaja znotraj EU in je v geografskem smislu predvsem evropsko morje, to pa prinaša skupne izzive in priložnosti za EU in države v regiji, pa tudi skupno potrebo po zagotavljanju območja miru, stabilnosti in trajnostne blaginje v okolici Črnega morja, ker je v črnomorski regiji potreben bolj povezovalen, trajnosten in strateški pristop; |
| --- | --- |

B.

ker je črnomorska regija strateškega pomena za EU; ker se Črno morje deloma nahaja znotraj EU in je v geografskem smislu predvsem evropsko morje, to pa prinaša skupne izzive in priložnosti za EU in države v regiji, pa tudi skupno potrebo po zagotavljanju območja miru, stabilnosti in trajnostne blaginje v okolici Črnega morja, ker je v črnomorski regiji potreben bolj povezovalen, trajnosten in strateški pristop;

| C. | ker je regija Črnega morja socialno, kulturno in versko bogato okolje, kjer bi morala imeti medkulturni in medverski dialog osrednjo vlogo, |
| --- | --- |

C.

ker je regija Črnega morja socialno, kulturno in versko bogato okolje, kjer bi morala imeti medkulturni in medverski dialog osrednjo vlogo,

| D. | ker je priznanje, da je črnomorska regija strateškega pomena za EU in da je treba okrepiti navzočnost EU na tem območju, zasluga sinergije Črnega morja; ker so bili doslej rezultati sinergije Črnega morja precej omejeni in ker ne obstaja jasna in celostna predstavitev trenutnih rezultatov njenega izvajanja, kar EU izpostavlja kritikam, da nima strateške vizije za to regijo in da uporablja razdrobljen pristop k izvajanju, |
| --- | --- |

D.

ker je priznanje, da je črnomorska regija strateškega pomena za EU in da je treba okrepiti navzočnost EU na tem območju, zasluga sinergije Črnega morja; ker so bili doslej rezultati sinergije Črnega morja precej omejeni in ker ne obstaja jasna in celostna predstavitev trenutnih rezultatov njenega izvajanja, kar EU izpostavlja kritikam, da nima strateške vizije za to regijo in da uporablja razdrobljen pristop k izvajanju,

| E. | ker ni bil izdelan akcijski načrt, ki bi določal konkretne cilje in primerjalna merila ter mehanizme za poročanje, spremljanje, ocenjevanje in nadaljnje ukrepanje, kot ga je zahteval Parlament v prvi resoluciji o črnomorski regiji, |
| --- | --- |

E.

ker ni bil izdelan akcijski načrt, ki bi določal konkretne cilje in primerjalna merila ter mehanizme za poročanje, spremljanje, ocenjevanje in nadaljnje ukrepanje, kot ga je zahteval Parlament v prvi resoluciji o črnomorski regiji,

| F. | ker je bilo doslej izdano samo eno poročilo o napredku, in sicer leta 2008, ni pa mu sledil reden mehanizem poročanja; ker doslej ni bilo uresničenih veliko projektov, izvajati pa se je začelo samo partnerstvo za okolje, |
| --- | --- |

F.

ker je bilo doslej izdano samo eno poročilo o napredku, in sicer leta 2008, ni pa mu sledil reden mehanizem poročanja; ker doslej ni bilo uresničenih veliko projektov, izvajati pa se je začelo samo partnerstvo za okolje,

| G. | ker po letu 2008 ni bilo nobene ministrske konference, kar je še dodatno poudarilo premajhno prepoznavnost sinergije Črnega morja ter neobstoj strateške vizije in političnega usmerjanja zanjo, |
| --- | --- |

G.

ker po letu 2008 ni bilo nobene ministrske konference, kar je še dodatno poudarilo premajhno prepoznavnost sinergije Črnega morja ter neobstoj strateške vizije in političnega usmerjanja zanjo,

| H. | ker je dosedanja prizadevanja, čeprav so bila hvalevredna, hudo ovirala slaba upravna organizacija, pomanjkanje institucionalne in politične zavezanosti ter pomanjkanje človeških virov in namenskih finančnih sredstev, |
| --- | --- |

H.

ker je dosedanja prizadevanja, čeprav so bila hvalevredna, hudo ovirala slaba upravna organizacija, pomanjkanje institucionalne in politične zavezanosti ter pomanjkanje človeških virov in namenskih finančnih sredstev,

| I. | ker je bila črnomorska regija od leta 2008 priča številnim spremembam in ker številni izzivi, kot so dolgotrajna navzkrižja na Kavkazu in v Pridnestrju, pomorska varnost ter iskalne in reševalne akcije, militarizacija, razseljene osebe in nazadovanje demokratične vladavine, niso bili rešeni in so se še okrepili, čeprav je videti, da regionalno sodelovanje na nekaterih tehničnih področjih, kot so okolje, izobraževanje, raziskave in tehnologija, pa tudi približevanje predpisov, napreduje, |
| --- | --- |

I.

ker je bila črnomorska regija od leta 2008 priča številnim spremembam in ker številni izzivi, kot so dolgotrajna navzkrižja na Kavkazu in v Pridnestrju, pomorska varnost ter iskalne in reševalne akcije, militarizacija, razseljene osebe in nazadovanje demokratične vladavine, niso bili rešeni in so se še okrepili, čeprav je videti, da regionalno sodelovanje na nekaterih tehničnih področjih, kot so okolje, izobraževanje, raziskave in tehnologija, pa tudi približevanje predpisov, napreduje,

| J. | ker je misija francoskega predsedstva skupaj z ukrepi držav članic dokazala zavezo EU obvladovanju in reševanju konflikta v Gruziji; |
| --- | --- |

J.

ker je misija francoskega predsedstva skupaj z ukrepi držav članic dokazala zavezo EU obvladovanju in reševanju konflikta v Gruziji;

| K. | ker je regija Črnega morja geostrateško pomembna za energetsko varnost EU, zlasti kar zadeva diverzifikacijo oskrbe z energijo, |
| --- | --- |

K.

ker je regija Črnega morja geostrateško pomembna za energetsko varnost EU, zlasti kar zadeva diverzifikacijo oskrbe z energijo,

| L. | ker drugih pobud EU, ki vključujejo države črnomorske regije, ne bi smeli obravnavati kot konkurenčnih sinergiji Črnega morja, ampak kot dopolnilne, |
| --- | --- |

L.

ker drugih pobud EU, ki vključujejo države črnomorske regije, ne bi smeli obravnavati kot konkurenčnih sinergiji Črnega morja, ampak kot dopolnilne,

| M. | ker je bila Komisija pozvana, naj razvije strategijo EU za Podonavje, ki bi morala upoštevati tesno medsebojno povezanost z regijo Črnega morja, |
| --- | --- |

M.

ker je bila Komisija pozvana, naj razvije strategijo EU za Podonavje, ki bi morala upoštevati tesno medsebojno povezanost z regijo Črnega morja,

| 1. | meni, da bi bilo glede na strateški pomen črnomorske regije za EU in precej omejene rezultate sinergije Črnega morja treba pripraviti strategijo, ki bo povečala skladnost in prepoznavnost ukrepov EU v tej regiji; strategija EU za Črno morje bi morala biti sestavni del širše vizije EU na področju zunanje politike in varnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi bilo glede na strateški pomen črnomorske regije za EU in precej omejene rezultate sinergije Črnega morja treba pripraviti strategijo, ki bo povečala skladnost in prepoznavnost ukrepov EU v tej regiji; strategija EU za Črno morje bi morala biti sestavni del širše vizije EU na področju zunanje politike in varnosti;

| 2. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sočasno s pregledom evropske sosedske politike izdelata strategijo za črnomorsko regijo in s tem opredelita celovit in izčrpen pristop EU za obravnavo izzivov in priložnosti v tej regiji s podrobnim akcijskim načrtom, jasnimi cilji, vodilnimi pobudami in primerjalnimi merili uspešnosti; prepričan je, da bo ta strategija zagotovila učinkovito usklajevanje dejavnosti in delitev dela; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sočasno s pregledom evropske sosedske politike izdelata strategijo za črnomorsko regijo in s tem opredelita celovit in izčrpen pristop EU za obravnavo izzivov in priložnosti v tej regiji s podrobnim akcijskim načrtom, jasnimi cilji, vodilnimi pobudami in primerjalnimi merili uspešnosti; prepričan je, da bo ta strategija zagotovila učinkovito usklajevanje dejavnosti in delitev dela;

| 3. | znova poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj z določitvijo konkretnih mehanizmov za spremljanje, ocenjevanje, nadaljnje ukrepanje in poročanje opravljata redne preglede izvajanja strategije; odločno poziva, naj se v ključnih fazah tega procesa opravi posvetovanje s pristojnimi odbori Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

3.

znova poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj z določitvijo konkretnih mehanizmov za spremljanje, ocenjevanje, nadaljnje ukrepanje in poročanje opravljata redne preglede izvajanja strategije; odločno poziva, naj se v ključnih fazah tega procesa opravi posvetovanje s pristojnimi odbori Evropskega parlamenta;

| 4. | priporoča, da je treba zagotoviti skladnost med politiko na ravni EU in nacionalnimi strategijami držav članic EU v regiji Črnega morja; |
| --- | --- |

4.

priporoča, da je treba zagotoviti skladnost med politiko na ravni EU in nacionalnimi strategijami držav članic EU v regiji Črnega morja;

| 5. | poudarja, da se morajo države članice EU dogovoriti o jasnih prednostnih nalogah, da bi lahko pripravile realističen in finančno zanesljiv akcijski načrt skupaj z zadevnim sistemom za oceno njegove učinkovitosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se morajo države članice EU dogovoriti o jasnih prednostnih nalogah, da bi lahko pripravile realističen in finančno zanesljiv akcijski načrt skupaj z zadevnim sistemom za oceno njegove učinkovitosti;

| 6. | poudarja, da je treba za uresničevanje ciljev nove strategije zagotoviti primerne kadrovske vire, zlasti tako, da se tej strategiji nameni zadostna pozornost v organizacijski strukturi in kadrovski sestavi Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba za uresničevanje ciljev nove strategije zagotoviti primerne kadrovske vire, zlasti tako, da se tej strategiji nameni zadostna pozornost v organizacijski strukturi in kadrovski sestavi Evropske službe za zunanje delovanje;

| 7. | pozdravlja začetek skupnega operativnega programa za čezmejno sodelovanje na črnomorskem območju v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in verjame, da visoko število prejetih vlog kaže na veliko zanimanje za skupne projekte sodelovanja v regiji Črnega morja; pozdravlja dejstvo, da je skupni nadzorni odbor v novembru leta 2010 odobril 16 novih projektov; je vendarle prepričan, da je počasnost delovanja programa posledica pomanjkljivosti sedanjih mehanizmov financiranja; opozarja zlasti na pravne težave glede potrebe po financiranju udeležencev z različnimi finančnimi instrumenti in poziva Komisijo, naj pripravi rešitve za odpravo takšnih ovir; meni, da bi program moral zajemati tudi naložbene projekte; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja začetek skupnega operativnega programa za čezmejno sodelovanje na črnomorskem območju v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in verjame, da visoko število prejetih vlog kaže na veliko zanimanje za skupne projekte sodelovanja v regiji Črnega morja; pozdravlja dejstvo, da je skupni nadzorni odbor v novembru leta 2010 odobril 16 novih projektov; je vendarle prepričan, da je počasnost delovanja programa posledica pomanjkljivosti sedanjih mehanizmov financiranja; opozarja zlasti na pravne težave glede potrebe po financiranju udeležencev z različnimi finančnimi instrumenti in poziva Komisijo, naj pripravi rešitve za odpravo takšnih ovir; meni, da bi program moral zajemati tudi naložbene projekte;

| 8. | poziva k pripravi skupnega operativnega programa za območje Črnega morja za naslednje programsko obdobje, da se v celoti obravnavajo vsi cilji, opredeljeni v strateškem dokumentu evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta o čezmejnem sodelovanju za obdobje 2007–2013, in da se nadaljujejo prizadevanja za njihovo uresničitev; poudarja, da je treba določiti enotne pogoje prijave, saj se lahko katera koli pravna oseba iz vseh udeleženih držav v območju programa prijavi kot vodilni izvajalec; meni, da bi morale biti vključene vse države iz operativnega programa za črnomorsko območje in da jih je treba spodbujati k dejavnemu sodelovanju v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

8.

poziva k pripravi skupnega operativnega programa za območje Črnega morja za naslednje programsko obdobje, da se v celoti obravnavajo vsi cilji, opredeljeni v strateškem dokumentu evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta o čezmejnem sodelovanju za obdobje 2007–2013, in da se nadaljujejo prizadevanja za njihovo uresničitev; poudarja, da je treba določiti enotne pogoje prijave, saj se lahko katera koli pravna oseba iz vseh udeleženih držav v območju programa prijavi kot vodilni izvajalec; meni, da bi morale biti vključene vse države iz operativnega programa za črnomorsko območje in da jih je treba spodbujati k dejavnemu sodelovanju v naslednjem programskem obdobju;

| 9. | je posledično prepričan, da je uspeh strategije odvisen od zagotavljanja primernega in prepoznavnega financiranja; poziva k oblikovanju posebne proračunske postavke za strategijo za Črno morje in k uvedbi učinkovitih načinov izplačila, prilagojenih posebnim značilnostim regije, pa tudi k natančnemu nadzoru porabe sredstev; spodbuja prednostno financiranje malih razvojnih projektov; poziva Komisijo in regije, naj spodbujajo projekte na ravni medosebnih stikov v okviru čezmejnega sodelovanja in zagotovijo izvajanje finančnega instrumenta sklada za manjše projekte ter ga izboljšajo; |
| --- | --- |

9.

je posledično prepričan, da je uspeh strategije odvisen od zagotavljanja primernega in prepoznavnega financiranja; poziva k oblikovanju posebne proračunske postavke za strategijo za Črno morje in k uvedbi učinkovitih načinov izplačila, prilagojenih posebnim značilnostim regije, pa tudi k natančnemu nadzoru porabe sredstev; spodbuja prednostno financiranje malih razvojnih projektov; poziva Komisijo in regije, naj spodbujajo projekte na ravni medosebnih stikov v okviru čezmejnega sodelovanja in zagotovijo izvajanje finančnega instrumenta sklada za manjše projekte ter ga izboljšajo;

| 10. | poudarja, da je potreben projektno usmerjen pristop zaradi vključevanja lokalnih oblasti, poslovnih skupnosti ter nevladnih organizacij ali drugih organizacij civilne družbe pri načrtovanju, soudeležbi in izvajanju dejavnosti strategije Črnega morja; poudarja, da je pomembno spremljati dejavnosti v okviru strategije za Črno morje z opredelitvijo meril o uspešnosti ali drugih ustreznih kazalnikov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je potreben projektno usmerjen pristop zaradi vključevanja lokalnih oblasti, poslovnih skupnosti ter nevladnih organizacij ali drugih organizacij civilne družbe pri načrtovanju, soudeležbi in izvajanju dejavnosti strategije Črnega morja; poudarja, da je pomembno spremljati dejavnosti v okviru strategije za Črno morje z opredelitvijo meril o uspešnosti ali drugih ustreznih kazalnikov;

| 11. | spodbuja razvoj sinergij med različnimi politikami Unije, ki so del strategije, zlasti strukturnimi skladi, okvirnim programom za raziskovanje in razvoj ter vseevropskimi prometnimi omrežji, da bi zagotovili trajnost financiranih ukrepov; tako bi priložnosti, ki jih ustvari določena pobuda za gospodarski razvoj, lahko prevzela druga dodatna pobuda; |
| --- | --- |

11.

spodbuja razvoj sinergij med različnimi politikami Unije, ki so del strategije, zlasti strukturnimi skladi, okvirnim programom za raziskovanje in razvoj ter vseevropskimi prometnimi omrežji, da bi zagotovili trajnost financiranih ukrepov; tako bi priložnosti, ki jih ustvari določena pobuda za gospodarski razvoj, lahko prevzela druga dodatna pobuda;

| 12. | meni, da sta vključevanje in regionalna zavezanost pomembni načeli pristopa EU k regiji, ter šteje Turčijo in Rusijo za partnerici, ki bi morali biti primerno vključeni v črnomorsko regionalno sodelovanje; meni, da je dvojna vloga Bolgarije, Romunije in Grčije, ki so hkrati obalne države in države članice EU, nujna za uspeh politike EU v črnomorski regiji; |
| --- | --- |

12.

meni, da sta vključevanje in regionalna zavezanost pomembni načeli pristopa EU k regiji, ter šteje Turčijo in Rusijo za partnerici, ki bi morali biti primerno vključeni v črnomorsko regionalno sodelovanje; meni, da je dvojna vloga Bolgarije, Romunije in Grčije, ki so hkrati obalne države in države članice EU, nujna za uspeh politike EU v črnomorski regiji;

| 13. | meni, da je treba za prepoznavnost, strateško usmerjanje in usklajevanje na visoki ravni organizirati redna ministrska srečanja med EU in državami širše črnomorske regije ter vanje vključevati vse akterje in države v regiji, vključno z Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, komisijo za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Evropsko investicijsko banko; izraža prepričanje, da bi institucionalni dialog, ki bi združil EU in Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, pomenil korak naprej k vzpostavljanju resničnega partnerstva v regiji; ne glede na to ugotavlja, da se zdi, da se Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje trenutno sooča s strukturnimi težavami ter potrebuje pomladitev in prenovo, da bi postala učinkovit regionalni partner; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba za prepoznavnost, strateško usmerjanje in usklajevanje na visoki ravni organizirati redna ministrska srečanja med EU in državami širše črnomorske regije ter vanje vključevati vse akterje in države v regiji, vključno z Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, komisijo za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Evropsko investicijsko banko; izraža prepričanje, da bi institucionalni dialog, ki bi združil EU in Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, pomenil korak naprej k vzpostavljanju resničnega partnerstva v regiji; ne glede na to ugotavlja, da se zdi, da se Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje trenutno sooča s strukturnimi težavami ter potrebuje pomladitev in prenovo, da bi postala učinkovit regionalni partner;

| 14. | obžaluje, da so napetosti v regiji slabo vplivale na črnomorski forum za dialog in partnerstvo, ki zato še ni bil vzpostavljen; meni, da bi imel lahko tak forum pomembno vlogo pri oblikovanju novih idej in pospeševanju dialoga med akterji v regiji; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da so napetosti v regiji slabo vplivale na črnomorski forum za dialog in partnerstvo, ki zato še ni bil vzpostavljen; meni, da bi imel lahko tak forum pomembno vlogo pri oblikovanju novih idej in pospeševanju dialoga med akterji v regiji;

| 15. | je prepričan, da bi bilo treba strategijo za Črno morje razvijati na vseh ravneh regionalnega sodelovanja; pozdravlja parlamentarno sodelovanje med EU in črnomorskimi državami; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da bi bilo treba strategijo za Črno morje razvijati na vseh ravneh regionalnega sodelovanja; pozdravlja parlamentarno sodelovanje med EU in črnomorskimi državami;

| 16. | priznava pomen regionalnih in lokalnih organov ter interesnih skupin pri načrtovanju in izvajanju strategije, saj so tesno povezani z ozemljem in lokalnim prebivalstvom; zato poziva k opredelitvi njihovih potreb in k njihovi popolni vključenosti v strategijo; |
| --- | --- |

16.

priznava pomen regionalnih in lokalnih organov ter interesnih skupin pri načrtovanju in izvajanju strategije, saj so tesno povezani z ozemljem in lokalnim prebivalstvom; zato poziva k opredelitvi njihovih potreb in k njihovi popolni vključenosti v strategijo;

| 17. | pozdravlja ustanovitev črnomorskega foruma civilne družbe ter spodbuja okrepljeno sodelovanje med lokalnimi organi, civilno družbo in podjetji; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo podporo civilni družbi, vključno z omrežji organizacij civilne družbe; poudarja vlogo nevladnega sektorja pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja dejavnosti strategije za Črno morje ter uspešnosti ukrepov za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ustanovitev črnomorskega foruma civilne družbe ter spodbuja okrepljeno sodelovanje med lokalnimi organi, civilno družbo in podjetji; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo podporo civilni družbi, vključno z omrežji organizacij civilne družbe; poudarja vlogo nevladnega sektorja pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja dejavnosti strategije za Črno morje ter uspešnosti ukrepov za krepitev zaupanja;

| 18. | poudarja dopolnilno naravo sinergije Črnega morja in vzhodnega partnerstva ter poziva Komisijo, naj koristno uporabi različne pristope obeh pobud in pojasni, kako bi bilo mogoče to resnično dopolnjevanje izkoristiti na vseh ravneh; poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko/podpredsednico, naj zagotovi, da bo Evropska služba za zunanje delovanje učinkovito usklajevala različne pobude in instrumente, ki jih je EU pripravila za širšo črnomorsko regijo; |
| --- | --- |

18.

poudarja dopolnilno naravo sinergije Črnega morja in vzhodnega partnerstva ter poziva Komisijo, naj koristno uporabi različne pristope obeh pobud in pojasni, kako bi bilo mogoče to resnično dopolnjevanje izkoristiti na vseh ravneh; poziva visoko predstavnico za zunanjo in varnostno politiko/podpredsednico, naj zagotovi, da bo Evropska služba za zunanje delovanje učinkovito usklajevala različne pobude in instrumente, ki jih je EU pripravila za širšo črnomorsko regijo;

| 19. | pozdravlja pripravo strategije EU za Podonavje, ki bo dokončana še letos, ter poziva k njenemu sprejetju in začetku izvajanja v prvi polovici leta 2011; opozarja, da je treba strategijo EU za Podonavje razširiti na regijo Črnega morja; poudarja, da bo trajnostni razvoj Podonavja dodatno izboljšal geostrateški pomen črnomorske regije; zaradi tega in ob upoštevanju različnega značaja regij ter posebnega geografskega poudarka obeh strategij meni, da bi se morali strategiji dopolnjevati in vzajemno krepiti; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pripravo strategije EU za Podonavje, ki bo dokončana še letos, ter poziva k njenemu sprejetju in začetku izvajanja v prvi polovici leta 2011; opozarja, da je treba strategijo EU za Podonavje razširiti na regijo Črnega morja; poudarja, da bo trajnostni razvoj Podonavja dodatno izboljšal geostrateški pomen črnomorske regije; zaradi tega in ob upoštevanju različnega značaja regij ter posebnega geografskega poudarka obeh strategij meni, da bi se morali strategiji dopolnjevati in vzajemno krepiti;

| 20. | poudarja, da bi moral biti glavni cilj, ki ga skušajo doseči EU in države članice s strategijo EU za črnomorsko regijo, vzpostavitev območja miru, demokracije, blaginje in stabilnosti, temelječega na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter zanesljive oskrbe z energijo v EU; meni, da bi morali biti prednostni ukrepi dobro upravljanje, pravna država, spodbujanje spoštovanja človekovih pravic, upravljanje preseljevanja, energija, promet, okolje ter gospodarski in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi moral biti glavni cilj, ki ga skušajo doseči EU in države članice s strategijo EU za črnomorsko regijo, vzpostavitev območja miru, demokracije, blaginje in stabilnosti, temelječega na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter zanesljive oskrbe z energijo v EU; meni, da bi morali biti prednostni ukrepi dobro upravljanje, pravna država, spodbujanje spoštovanja človekovih pravic, upravljanje preseljevanja, energija, promet, okolje ter gospodarski in družbeni razvoj;

Varnost in dobro upravljanje

| 21. | ponavlja, da črnomorska regija potrebuje dejavne politike in trajnostne rešitve za reševanje velikih regionalnih in nadnacionalnih izzivov, kot so dolgotrajna navzkrižja, razseljene osebe, dvostranski spori, zaprte meje in strateška tekmovalnost, ki vodijo v militarizacijo in oboroževanje, šibke institucije in vodenje, nazadovanje demokratične vladavine, čezmejni kriminal in prekupčevanje, slabo upravljanje mej in gibanja ter nezadostna pomorska varnost; |
| --- | --- |

21.

ponavlja, da črnomorska regija potrebuje dejavne politike in trajnostne rešitve za reševanje velikih regionalnih in nadnacionalnih izzivov, kot so dolgotrajna navzkrižja, razseljene osebe, dvostranski spori, zaprte meje in strateška tekmovalnost, ki vodijo v militarizacijo in oboroževanje, šibke institucije in vodenje, nazadovanje demokratične vladavine, čezmejni kriminal in prekupčevanje, slabo upravljanje mej in gibanja ter nezadostna pomorska varnost;

| 22. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti in razviti dobre sosedske odnose med črnomorskimi državami kot pogoj za uspešno sodelovanje, in meni, da je nesprejemljivo, da se regija še vedno sooča s problemom zaprtih meja med sosedami; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba nujno vzpostaviti in razviti dobre sosedske odnose med črnomorskimi državami kot pogoj za uspešno sodelovanje, in meni, da je nesprejemljivo, da se regija še vedno sooča s problemom zaprtih meja med sosedami;

| 23. | je prepričan, da EU more in mora igrati aktivnejšo vlogo pri oblikovanju varnega črnomorskega okolja; poziva k večjemu vključevanju EU v regionalni strateški dialog, sodelovanju s strateškimi partnerji pri varnostnih vprašanjih ter preprečevanju in reševanju sporov v skladu z mednarodnim pravom; poudarja, da je celovit razvoj strategije za Črno morje povezan tudi z dejanskim napredkom pri mirni rešitvi obstoječih konfliktov; zato poziva EU, naj bo bolj neposredno udeležena in naj prevzame vodilno vlogo v pogajanjih in mirovnih procesih, naj razširi ukrepe za krepitev zaupanja in programe pomoči, da se določi temelj za dolgotrajne in celovite rešitve ter omili posledice konfliktov za tamkajšnje prebivalstvo; pozdravlja delo misij EUBAM in EUMM; |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da EU more in mora igrati aktivnejšo vlogo pri oblikovanju varnega črnomorskega okolja; poziva k večjemu vključevanju EU v regionalni strateški dialog, sodelovanju s strateškimi partnerji pri varnostnih vprašanjih ter preprečevanju in reševanju sporov v skladu z mednarodnim pravom; poudarja, da je celovit razvoj strategije za Črno morje povezan tudi z dejanskim napredkom pri mirni rešitvi obstoječih konfliktov; zato poziva EU, naj bo bolj neposredno udeležena in naj prevzame vodilno vlogo v pogajanjih in mirovnih procesih, naj razširi ukrepe za krepitev zaupanja in programe pomoči, da se določi temelj za dolgotrajne in celovite rešitve ter omili posledice konfliktov za tamkajšnje prebivalstvo; pozdravlja delo misij EUBAM in EUMM;

| 24. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje Rusije k izpolnjevanju Sarkozyjevega načrta v šestih točkah za stabilizacijo in rešitev konflikta v Gruziji; |
| --- | --- |

24.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje Rusije k izpolnjevanju Sarkozyjevega načrta v šestih točkah za stabilizacijo in rešitev konflikta v Gruziji;

| 25. | poudarja, da je treba izboljšati sisteme spremljanja, in poziva EU, naj za preprečevanje konfliktov in krepitev zaupanja v črnomorski regiji razvije sistem zgodnjega opozarjanja, da se prepeči destabilizacija in stopnjevanje konfliktov; poziva k osredotočanju na konkretne primere, in ne na splošna vprašanja; poziva k obravnavi ukrepov za krepitev zaupanja, kot je javno razkritje prodaje orožja in pomorskih vojaških dejavnosti; izraža posebno zaskrbljenost zaradi podaljšanja sporazuma o uporabi pristanišč za črnomorsko rusko floto na Krimu in njegovih morebitnih posledicah za stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba izboljšati sisteme spremljanja, in poziva EU, naj za preprečevanje konfliktov in krepitev zaupanja v črnomorski regiji razvije sistem zgodnjega opozarjanja, da se prepeči destabilizacija in stopnjevanje konfliktov; poziva k osredotočanju na konkretne primere, in ne na splošna vprašanja; poziva k obravnavi ukrepov za krepitev zaupanja, kot je javno razkritje prodaje orožja in pomorskih vojaških dejavnosti; izraža posebno zaskrbljenost zaradi podaljšanja sporazuma o uporabi pristanišč za črnomorsko rusko floto na Krimu in njegovih morebitnih posledicah za stabilnost v regiji;

| 26. | poziva EU, naj sprejme ukrepe za oblikovanje regionalnega pravnega okvira in mehanizmov za obravnavo oboroževanja v črnomorski regiji; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, naj sprejme ukrepe za oblikovanje regionalnega pravnega okvira in mehanizmov za obravnavo oboroževanja v črnomorski regiji;

| 27. | poziva, naj strategija za Črno morje obravnava problematiko čezmejnega kriminala, prekupčevanja, zlasti z mamili in ljudmi, in nezakonitega preseljevanja, prav tako pa poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja pri upravljanju meja in gibanja; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj strategija za Črno morje obravnava problematiko čezmejnega kriminala, prekupčevanja, zlasti z mamili in ljudmi, in nezakonitega preseljevanja, prav tako pa poziva k nadaljnji krepitvi sodelovanja pri upravljanju meja in gibanja;

| 28. | poudarja, da je nujno treba izboljšati upravljanje preseljevanja v črnomorsko regijo in iz nje ter bolje politično, gospodarsko in socialno vključiti priseljence na podlagi načel celovitega pristopa EU k vprašanjem preseljevanja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je nujno treba izboljšati upravljanje preseljevanja v črnomorsko regijo in iz nje ter bolje politično, gospodarsko in socialno vključiti priseljence na podlagi načel celovitega pristopa EU k vprašanjem preseljevanja;

| 29. | opaža, da se je v zadnjih letih število nesreč na morju s človeškimi žrtvami in okoljsko škodo povečalo ter da obalne države niso zmožne zagotoviti usklajenih in uspešnih reševalnih akcij; v zvezi s tem poziva EU, naj uporabi celovito pomorsko politiko za usklajevanje dejavnosti iskanja, reševanja in preprečevanja nesreč na Črnem morju; poziva k vzpostavitvi črnomorske strategije nadzora; |
| --- | --- |

29.

opaža, da se je v zadnjih letih število nesreč na morju s človeškimi žrtvami in okoljsko škodo povečalo ter da obalne države niso zmožne zagotoviti usklajenih in uspešnih reševalnih akcij; v zvezi s tem poziva EU, naj uporabi celovito pomorsko politiko za usklajevanje dejavnosti iskanja, reševanja in preprečevanja nesreč na Črnem morju; poziva k vzpostavitvi črnomorske strategije nadzora;

| 30. | je prepričan, da bi morala varnostna strategija za črnomorsko regijo vsebovati tudi cilje za izboljšanje upravljanja, demokratične vladavine, spoštovanje človekovih pravic in zmogljivosti držav; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključita pobude za gradnjo institucij in demokratično upravljanje, ki so bistvenega pomena za vsako državo, ki stremi k uspešnemu razvoju; poudarja, da je cilj boljšega vladanja, pravne države in državnih ustanov v nekdanjih sovjetskih državah regije sam po sebi varnostna strategija, saj popolna ali delna neuspešnost države in politična stagnacija ustvarjata pogoje za zunanje vmešavanje in nadnacionalne grožnje; |
| --- | --- |

30.

je prepričan, da bi morala varnostna strategija za črnomorsko regijo vsebovati tudi cilje za izboljšanje upravljanja, demokratične vladavine, spoštovanje človekovih pravic in zmogljivosti držav; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključita pobude za gradnjo institucij in demokratično upravljanje, ki so bistvenega pomena za vsako državo, ki stremi k uspešnemu razvoju; poudarja, da je cilj boljšega vladanja, pravne države in državnih ustanov v nekdanjih sovjetskih državah regije sam po sebi varnostna strategija, saj popolna ali delna neuspešnost države in politična stagnacija ustvarjata pogoje za zunanje vmešavanje in nadnacionalne grožnje;

| 31. | poudarja, da mora biti v strategiji EU za črnomorsko regijo pomembno mesto dodeljeno varstvu človekovih pravic in širjenju demokracije v regiji, kar mora vključevati spodbujanje uspešnega medsebojnega sodelovanja med nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da mora biti v strategiji EU za črnomorsko regijo pomembno mesto dodeljeno varstvu človekovih pravic in širjenju demokracije v regiji, kar mora vključevati spodbujanje uspešnega medsebojnega sodelovanja med nevladnimi organizacijami in zagovorniki človekovih pravic;

| 32. | opozarja, da je ena izmed prednostnih nalog EU vse večje spoštovanje človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; opominja, da v zasedeni Južni Osetiji in Abhaziji vsak dan prihaja do kršenja človekovih pravic; poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se dejavno odzoveta na vse oblike kršitev človekovih pravic v črnomorski regiji; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je ena izmed prednostnih nalog EU vse večje spoštovanje človekovih pravic in demokracije po vsem svetu; opominja, da v zasedeni Južni Osetiji in Abhaziji vsak dan prihaja do kršenja človekovih pravic; poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se dejavno odzoveta na vse oblike kršitev človekovih pravic v črnomorski regiji;

| 33. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima organizacija OVSE v regiji, in meni, da mora EU nujno sodelovati z OVSE na področju vzpostavljanja institucij, pravne države, opazovanja volitev, svobode medijev ter demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima organizacija OVSE v regiji, in meni, da mora EU nujno sodelovati z OVSE na področju vzpostavljanja institucij, pravne države, opazovanja volitev, svobode medijev ter demokracije in človekovih pravic;

Energetika, promet in okolje

| 34. | po eni strani meni, da je črnomorska regija strateško pomembna za zanesljivo energetsko oskrbo in diverzifikacijo te oskrbe v EU, ter glede tega ponovno poudarja, da ima skladna strategija za črnomorsko regijo bistven pomen; po drugi strani pa meni, da je sodelovanje na področju energije, prometa in okolja ključno za skladen in trajnosten razvoj regije; pozdravlja začetek izvajanja partnerstva za okolje in nestrpno pričakuje začetek izvajanja dveh drugih partnerstev za promet in energijo; poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju; meni, da bi razvoj skupnega pravnega okvira na regionalni ravni prinesel velike koristi z vidika učinkovitejšega sodelovanja in sinergij o teh vprašanjih; je prepričan, da bi ustanovitev poklicnih in institucionalnih mrež ter podpora zanje lahko okrepili zmogljivost za skupno in učinkovito odločanje; |
| --- | --- |

34.

po eni strani meni, da je črnomorska regija strateško pomembna za zanesljivo energetsko oskrbo in diverzifikacijo te oskrbe v EU, ter glede tega ponovno poudarja, da ima skladna strategija za črnomorsko regijo bistven pomen; po drugi strani pa meni, da je sodelovanje na področju energije, prometa in okolja ključno za skladen in trajnosten razvoj regije; pozdravlja začetek izvajanja partnerstva za okolje in nestrpno pričakuje začetek izvajanja dveh drugih partnerstev za promet in energijo; poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju; meni, da bi razvoj skupnega pravnega okvira na regionalni ravni prinesel velike koristi z vidika učinkovitejšega sodelovanja in sinergij o teh vprašanjih; je prepričan, da bi ustanovitev poklicnih in institucionalnih mrež ter podpora zanje lahko okrepili zmogljivost za skupno in učinkovito odločanje;

| 35. | poudarja, da je treba okrepiti večstransko sodelovanje na področju energije v črnomorski regiji na osnovi osrednjih načel Svetovne trgovinske organizacije in pogodbe o energetski listini; podpira popolno tržno in regulativno povezovanje na podlagi zakonodaje EU o energiji in okolju ter spodbuja sodelovanje držav v širši črnomorski regiji pri pogodbi o energetski skupnosti; podpira tudi pomoč EU, Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj za posodobitev energetske infrastrukture v regiji; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba okrepiti večstransko sodelovanje na področju energije v črnomorski regiji na osnovi osrednjih načel Svetovne trgovinske organizacije in pogodbe o energetski listini; podpira popolno tržno in regulativno povezovanje na podlagi zakonodaje EU o energiji in okolju ter spodbuja sodelovanje držav v širši črnomorski regiji pri pogodbi o energetski skupnosti; podpira tudi pomoč EU, Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj za posodobitev energetske infrastrukture v regiji;

| 36. | poudarja, da morajo imeti države članice skupen pristop do črnomorske regije, da bi EU lahko uresničila svoj dolgoročni cilj zanesljive oskrbe z energijo in stabilnosti v sosedskih državah; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo imeti države članice skupen pristop do črnomorske regije, da bi EU lahko uresničila svoj dolgoročni cilj zanesljive oskrbe z energijo in stabilnosti v sosedskih državah;

| 37. | ponavlja, da bi morala Komisija odločneje ukrepati v podporo ukrepov, namenjenih diverzifikaciji plinske oskrbe, in da je potreben skupen normativni okvir za spodbujanje preglednega, konkurenčnega in zakonsko urejenega plinskega trga; poziva EU, naj hkrati dejavno razvija sodelovanje s črnomorskimi državami in jim ponudi boljše priložnosti za podporo energetskim projektom v interesu EU; v zvezi s tem pozdravlja pristop Republike Moldavije in Ukrajine k energetski skupnosti; |
| --- | --- |

37.

ponavlja, da bi morala Komisija odločneje ukrepati v podporo ukrepov, namenjenih diverzifikaciji plinske oskrbe, in da je potreben skupen normativni okvir za spodbujanje preglednega, konkurenčnega in zakonsko urejenega plinskega trga; poziva EU, naj hkrati dejavno razvija sodelovanje s črnomorskimi državami in jim ponudi boljše priložnosti za podporo energetskim projektom v interesu EU; v zvezi s tem pozdravlja pristop Republike Moldavije in Ukrajine k energetski skupnosti;

| 38. | poudarja, da je treba nujno ustanoviti parlamentarno skupščino Euronest, ki bo prispevala k doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in bo pozitivno vplivala na vprašanja o zanesljivi oskrbi z energijo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba nujno ustanoviti parlamentarno skupščino Euronest, ki bo prispevala k doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in bo pozitivno vplivala na vprašanja o zanesljivi oskrbi z energijo;

| 39. | opozarja na cilj EU, da bo diverzificirala poti in vire oskrbe ter pripravila skupno energetsko politiko EU; znova opozarja na pomen projektov južnega koridorja, zlasti na velik pomen strateškega projekta EU Nabucco in njegove čimprejšnje izvedbe za zanesljivo oskrbo Evrope z energijo; je seznanjen s projektom Južni tok; opozarja tudi na pomen prevoza utekočinjenega zemeljskega plina v Evropo, v obliki projekta povezave Azerbajdžan-Gruzija-Romunija in razvoja terminalov za utekočinjeni plin v črnomorskih pristaniščih; |
| --- | --- |

39.

opozarja na cilj EU, da bo diverzificirala poti in vire oskrbe ter pripravila skupno energetsko politiko EU; znova opozarja na pomen projektov južnega koridorja, zlasti na velik pomen strateškega projekta EU Nabucco in njegove čimprejšnje izvedbe za zanesljivo oskrbo Evrope z energijo; je seznanjen s projektom Južni tok; opozarja tudi na pomen prevoza utekočinjenega zemeljskega plina v Evropo, v obliki projekta povezave Azerbajdžan-Gruzija-Romunija in razvoja terminalov za utekočinjeni plin v črnomorskih pristaniščih;

| 40. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 sklene sporazume z državami, ki bi lahko oskrbovale plinovod Nabucco; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 sklene sporazume z državami, ki bi lahko oskrbovale plinovod Nabucco;

| 41. | meni, da mora sveženj za energetsko infrastrukturo, ki ga bo kmalu predstavila Komisija, pripisati velik pomen predlaganim energetskim projektom v črnomorski regiji; poudarja, da lahko tranzitne poti, ki vodijo skozi države v regiji, zelo izboljšajo zanesljivo oskrbo v EU; |
| --- | --- |

41.

meni, da mora sveženj za energetsko infrastrukturo, ki ga bo kmalu predstavila Komisija, pripisati velik pomen predlaganim energetskim projektom v črnomorski regiji; poudarja, da lahko tranzitne poti, ki vodijo skozi države v regiji, zelo izboljšajo zanesljivo oskrbo v EU;

| 42. | poudarja potencial obnovljivih virov energije v črnomorski regiji, ki lahko v prihodnosti pomembno prispevajo k zanesljivi oskrbi z energijo na svetovni ravni in k trajnostni gospodarski rasti, ter poziva Komisijo in države ob obalah Črnega morja, naj sprostijo ta potencial; |
| --- | --- |

42.

poudarja potencial obnovljivih virov energije v črnomorski regiji, ki lahko v prihodnosti pomembno prispevajo k zanesljivi oskrbi z energijo na svetovni ravni in k trajnostni gospodarski rasti, ter poziva Komisijo in države ob obalah Črnega morja, naj sprostijo ta potencial;

| 43. | poziva partnerstvo med EU in črnomorsko regijo, naj v področje obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in tehnične podpore za načrtovanje omrežja vključi prenos znanja in tehnologije, ter poudarja, da je varčevanje z energijo bistveno za zanesljivo oskrbo; podpira raziskave za nadomestne energetske vire, zlasti obnovljive vire energije, energetsko učinkovitost in energetski prihranek, ki so bistvenega pomena za soočanje z izzivi podnebnih sprememb in prispevek k vsesplošnim prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

43.

poziva partnerstvo med EU in črnomorsko regijo, naj v področje obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in tehnične podpore za načrtovanje omrežja vključi prenos znanja in tehnologije, ter poudarja, da je varčevanje z energijo bistveno za zanesljivo oskrbo; podpira raziskave za nadomestne energetske vire, zlasti obnovljive vire energije, energetsko učinkovitost in energetski prihranek, ki so bistvenega pomena za soočanje z izzivi podnebnih sprememb in prispevek k vsesplošnim prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 44. | podpira nadaljnji razvoj pobud v okviru programov TRACECA in INOGATE; poziva EU, naj še bolj okrepi podporo za infrastrukturne projekte v regiji, neposredno in prek usklajevanja z drugimi plačniki in vlagatelji; |
| --- | --- |

44.

podpira nadaljnji razvoj pobud v okviru programov TRACECA in INOGATE; poziva EU, naj še bolj okrepi podporo za infrastrukturne projekte v regiji, neposredno in prek usklajevanja z drugimi plačniki in vlagatelji;

| 45. | meni, da je treba za namene mednarodne trgovine in prevoza ogljikovodikov v regiji nujno razviti pristanišča EU ob Črnem morju in izlivu Donave, vključno z naftnimi in plinskimi terminali ter ureditvami intermodalnega prevoza; meni, da je treba posodobiti infrastrukturo na črnomorskem območju in zagotoviti povezave z evropskimi prometnimi koridorji; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo zaključek prednostnih vseevropskih prometnih projektov na oseh 7, 18, 21 in 22 iz priloge II Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja ter njihovo postopno vključevanje v koridor TRACECA, centralne osi, jugovzhodne osi in mednarodne pomorske prometne poti, kot so opredeljene v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Razširitev glavnih vseevropskih prometnih osi na sosednje države – Smernice za promet v Evropi in sosednjih regijah“ (KOM(2007)0032, pa tudi vseevropska prometna koridorja 8 in 9; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba za namene mednarodne trgovine in prevoza ogljikovodikov v regiji nujno razviti pristanišča EU ob Črnem morju in izlivu Donave, vključno z naftnimi in plinskimi terminali ter ureditvami intermodalnega prevoza; meni, da je treba posodobiti infrastrukturo na črnomorskem območju in zagotoviti povezave z evropskimi prometnimi koridorji; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo zaključek prednostnih vseevropskih prometnih projektov na oseh 7, 18, 21 in 22 iz priloge II Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja ter njihovo postopno vključevanje v koridor TRACECA, centralne osi, jugovzhodne osi in mednarodne pomorske prometne poti, kot so opredeljene v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Razširitev glavnih vseevropskih prometnih osi na sosednje države – Smernice za promet v Evropi in sosednjih regijah“ (KOM(2007)0032, pa tudi vseevropska prometna koridorja 8 in 9;

| 46. | poziva države ob obalah Črnega morja, naj sklenejo memorandum o soglasju za razvoj črnomorskih pomorskih koridorjev, ter poziva Komisijo, naj odpre proračunsko vrstico TEN-T s sredstvi za črnomorske pomorske koridorje, podobno tistim za koridorje v Baltskem, Severnem in Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

46.

poziva države ob obalah Črnega morja, naj sklenejo memorandum o soglasju za razvoj črnomorskih pomorskih koridorjev, ter poziva Komisijo, naj odpre proračunsko vrstico TEN-T s sredstvi za črnomorske pomorske koridorje, podobno tistim za koridorje v Baltskem, Severnem in Sredozemskem morju;

| 47. | pozdravlja dejavnosti, namenjene širjenju skupnega zračnega prostora EU na črnomorske države; poziva Komisijo, naj si prizadeva za dialog z Republiko Moldavijo o liberalizaciji njenega zračnega prometa ter naj čim prej začne pogajanja za pridružitev Republike Moldavije k skupnemu zračnemu prostoru EU; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dejavnosti, namenjene širjenju skupnega zračnega prostora EU na črnomorske države; poziva Komisijo, naj si prizadeva za dialog z Republiko Moldavijo o liberalizaciji njenega zračnega prometa ter naj čim prej začne pogajanja za pridružitev Republike Moldavije k skupnemu zračnemu prostoru EU;

| 48. | poudarja pomembnost črnomorske regije kot nahajališča naravnih virov in je zelo zaskrbljen zaradi okoljskih razmer v tej regiji; poudarja, da je treba nujno vzpostaviti ravnovesje med gospodarskim razvojem in okoljskim varstvom ter oblikovati skupni pristop k temu izzivu; zato poudarja, da je treba v celoti izvajati Konvencijo o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomembnost črnomorske regije kot nahajališča naravnih virov in je zelo zaskrbljen zaradi okoljskih razmer v tej regiji; poudarja, da je treba nujno vzpostaviti ravnovesje med gospodarskim razvojem in okoljskim varstvom ter oblikovati skupni pristop k temu izzivu; zato poudarja, da je treba v celoti izvajati Konvencijo o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem;

| 49. | poziva Komisijo, naj pri financiranju infrastrukturnih projektov v črnomorski regiji, ki bi moralo biti pogojeno s pozitivno presojo okoljskega vpliva, nameni prednost zahtevam za energetsko učinkovitost ter zaščito okolja in podnebja; opominja na izzive, ki so posledica podnebnih sprememb v črnomorski regiji, in zato poziva k poglobljenemu sodelovanju med obalnimi črnomorskimi državami, zlasti pri preprečevanju izrednih razmer; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pri financiranju infrastrukturnih projektov v črnomorski regiji, ki bi moralo biti pogojeno s pozitivno presojo okoljskega vpliva, nameni prednost zahtevam za energetsko učinkovitost ter zaščito okolja in podnebja; opominja na izzive, ki so posledica podnebnih sprememb v črnomorski regiji, in zato poziva k poglobljenemu sodelovanju med obalnimi črnomorskimi državami, zlasti pri preprečevanju izrednih razmer;

| 50. | poziva EU, naj črnomorsko regijo vključi v celostno pomorsko politiko, zlasti v skupno ribiško politiko, z enakimi pogoji kot za druga evropska povodja; EU bi morala uporabiti vse potrebne diplomatske prijeme, da bi črnomorske države zunaj EU prepričala, naj čim bolj spoštujejo načela skupne ribiške politike; poudarja, da je treba ustvariti ločen upravni organ za skupne staleže in uporabiti mehanizem večletnih načrtov upravljanja; |
| --- | --- |

50.

poziva EU, naj črnomorsko regijo vključi v celostno pomorsko politiko, zlasti v skupno ribiško politiko, z enakimi pogoji kot za druga evropska povodja; EU bi morala uporabiti vse potrebne diplomatske prijeme, da bi črnomorske države zunaj EU prepričala, naj čim bolj spoštujejo načela skupne ribiške politike; poudarja, da je treba ustvariti ločen upravni organ za skupne staleže in uporabiti mehanizem večletnih načrtov upravljanja;

Gospodarski, družbeni in človeški razvoj

| 51. | je prepričan, da bi bilo treba spodbujati gospodarski, družbeni in človeški razvoj v regiji kot celoti; pripisuje poseben pomen spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v regiji; poudarja, da ima regija izjemne naravne vire, ki lahko spodbudijo hitro gospodarsko rast; poudarja, da je ustrezno upravljanje teh virov bistveno za omogočanje takšnega razvoja; |
| --- | --- |

51.

je prepričan, da bi bilo treba spodbujati gospodarski, družbeni in človeški razvoj v regiji kot celoti; pripisuje poseben pomen spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v regiji; poudarja, da ima regija izjemne naravne vire, ki lahko spodbudijo hitro gospodarsko rast; poudarja, da je ustrezno upravljanje teh virov bistveno za omogočanje takšnega razvoja;

| 52. | poudarja, da sta dodatna liberalizacija trgovine in okrepitev trgovanja znotraj regije nujni za gospodarski razvoj regije; poudarja pomen vzpostavitve območja gospodarskih priložnosti in blaginje za lokalne prebivalce in trgovinske partnerje v črnomorski regiji; poudarja, da se je treba boriti proti goljufijam in korupciji, da bi regija postala privlačnejša za vlagatelje; poudarja pomembnost sodelovanja na področju turizma ter razvoja pristanišč in priobalnih dejavnosti; podpira celostno pomorsko politiko, katere cilj je družbeno-gospodarski razvoj pomorskih regij, vendar obžaluje, da je njena črnomorska razsežnost slabo razvita; pozdravlja rezultate sodelovanja na področju izobraževanja, raziskav in tehnologije; znova spodbuja pospeševanje družbenega razvoja in močne civilne družbe; poudarja, da mora EU z državami v regiji nadaljevati dialog o vizumskih olajšavah; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da sta dodatna liberalizacija trgovine in okrepitev trgovanja znotraj regije nujni za gospodarski razvoj regije; poudarja pomen vzpostavitve območja gospodarskih priložnosti in blaginje za lokalne prebivalce in trgovinske partnerje v črnomorski regiji; poudarja, da se je treba boriti proti goljufijam in korupciji, da bi regija postala privlačnejša za vlagatelje; poudarja pomembnost sodelovanja na področju turizma ter razvoja pristanišč in priobalnih dejavnosti; podpira celostno pomorsko politiko, katere cilj je družbeno-gospodarski razvoj pomorskih regij, vendar obžaluje, da je njena črnomorska razsežnost slabo razvita; pozdravlja rezultate sodelovanja na področju izobraževanja, raziskav in tehnologije; znova spodbuja pospeševanje družbenega razvoja in močne civilne družbe; poudarja, da mora EU z državami v regiji nadaljevati dialog o vizumskih olajšavah;

| 53. | izraža prepričanje, da bi morala EU imeti večjo vlogo v regiji Črnega morja in tamkajšnjim državam ponuditi boljše obete za tesnejše povezovanje s politikami EU; poudarja, da je treba natančno obravnavati, podrobno preučiti in spodbujati priložnosti za liberalizacijo trgovine in vzpostavitev prostotrgovinskega območja v skladu z načeli Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

53.

izraža prepričanje, da bi morala EU imeti večjo vlogo v regiji Črnega morja in tamkajšnjim državam ponuditi boljše obete za tesnejše povezovanje s politikami EU; poudarja, da je treba natančno obravnavati, podrobno preučiti in spodbujati priložnosti za liberalizacijo trgovine in vzpostavitev prostotrgovinskega območja v skladu z načeli Svetovne trgovinske organizacije;

| 54. | opozarja na dolgoletno strateško partnerstvo med EU in Rusijo ter na njune skupne interese za okrepitev dvostranske trgovine in naložb, omogočanje in liberalizacijo trgovine v svetovnem gospodarstvu ter krepitev in razvoj konkurence, tudi v črnomorski regiji; |
| --- | --- |

54.

opozarja na dolgoletno strateško partnerstvo med EU in Rusijo ter na njune skupne interese za okrepitev dvostranske trgovine in naložb, omogočanje in liberalizacijo trgovine v svetovnem gospodarstvu ter krepitev in razvoj konkurence, tudi v črnomorski regiji;

| 55. | priznava, da je svetovna finančna kriza močno prizadela regijo Črnega morja, ostro presekala obdobje gospodarske rasti, ki je v povprečju dosegala 6 % letno, in ustavila dotok tujega kapitala, nujnega za nadaljnji gospodarski razvoj črnomorskih držav, kar je postavilo finančni sistem regije v izjemno težaven položaj; poudarja, da je treba te razmere obravnavati s krepitvijo finančne in bančne pravne ureditve, izboljšanjem verodostojnosti in preglednosti sistema javnih financ, bojem proti davčnim utajam, izogibanju davkom in korupciji, krepitvijo regionalnega sodelovanja in boljšim usklajevanjem med regionalnimi organizacijami, kot je Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje; |
| --- | --- |

55.

priznava, da je svetovna finančna kriza močno prizadela regijo Črnega morja, ostro presekala obdobje gospodarske rasti, ki je v povprečju dosegala 6 % letno, in ustavila dotok tujega kapitala, nujnega za nadaljnji gospodarski razvoj črnomorskih držav, kar je postavilo finančni sistem regije v izjemno težaven položaj; poudarja, da je treba te razmere obravnavati s krepitvijo finančne in bančne pravne ureditve, izboljšanjem verodostojnosti in preglednosti sistema javnih financ, bojem proti davčnim utajam, izogibanju davkom in korupciji, krepitvijo regionalnega sodelovanja in boljšim usklajevanjem med regionalnimi organizacijami, kot je Organizacija za črnomorsko gospodarsko sodelovanje;

| 56. | v okviru strategije spodbuja razvoj celostnega pristopa in uporabo ustaljenih načel kohezijske in sosedske politike EU, kar lahko prispeva k učinkovitim rezultatom in omogoča proces gradnje zmogljivosti za regije, ki zaostajajo v razvoju; zlasti meni, da je treba okrepiti čezmejno sodelovanje med regijami, da bi z usklajenimi ukrepi rešili skupne težave; poudarja, da Evropsko združevanje čezmejnega sodelovanja (EGTC) ponuja primeren okvir sodelovanja za strukturirano vladanje na več ravneh; poziva Komisijo, naj razišče načine boljšega usklajevanja različnih evropskih instrumentov za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah Unije; |
| --- | --- |

56.

v okviru strategije spodbuja razvoj celostnega pristopa in uporabo ustaljenih načel kohezijske in sosedske politike EU, kar lahko prispeva k učinkovitim rezultatom in omogoča proces gradnje zmogljivosti za regije, ki zaostajajo v razvoju; zlasti meni, da je treba okrepiti čezmejno sodelovanje med regijami, da bi z usklajenimi ukrepi rešili skupne težave; poudarja, da Evropsko združevanje čezmejnega sodelovanja (EGTC) ponuja primeren okvir sodelovanja za strukturirano vladanje na več ravneh; poziva Komisijo, naj razišče načine boljšega usklajevanja različnih evropskih instrumentov za čezmejno sodelovanje na zunanjih mejah Unije;

| 57. | poudarja, da je izmenjava praktičnih zgledov med regijami bistvenega pomena za vsa področja sodelovanja, saj bi regije, ki imajo dolge izkušnje z razvojem in izvajanjem projektov, lahko preostalim pomagale doseči večjo uspešnost; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je izmenjava praktičnih zgledov med regijami bistvenega pomena za vsa področja sodelovanja, saj bi regije, ki imajo dolge izkušnje z razvojem in izvajanjem projektov, lahko preostalim pomagale doseči večjo uspešnost;

| 58. | meni, da je izboljšanje upravne zmogljivosti vseh lokalnih in regionalnih interesnih skupin v črnomorski regiji bistvenega pomena, da bi zagotovili učinkovito izvajanje in dobro finančno poslovodenje projektov EU, večjo preglednost in odgovornost ter uravnotežen ozemeljski razvoj celotne regije; |
| --- | --- |

58.

meni, da je izboljšanje upravne zmogljivosti vseh lokalnih in regionalnih interesnih skupin v črnomorski regiji bistvenega pomena, da bi zagotovili učinkovito izvajanje in dobro finančno poslovodenje projektov EU, večjo preglednost in odgovornost ter uravnotežen ozemeljski razvoj celotne regije;

| 59. | opozarja na pomen vizumskih olajšav in mobilnosti ljudi v regiji ter poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi preferencialnih vizumskih ureditev za podjetja, akademike, mlade, lokalne uradnike in druge skupine, da se okrepijo stiki v celotni regiji, zlasti za krepitev zaupanja; spodbuja pripravo skupnih projektov, povezanih s spodbujanjem kulturne dediščine in turizma v regiji, pod okriljem EU; |
| --- | --- |

59.

opozarja na pomen vizumskih olajšav in mobilnosti ljudi v regiji ter poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi preferencialnih vizumskih ureditev za podjetja, akademike, mlade, lokalne uradnike in druge skupine, da se okrepijo stiki v celotni regiji, zlasti za krepitev zaupanja; spodbuja pripravo skupnih projektov, povezanih s spodbujanjem kulturne dediščine in turizma v regiji, pod okriljem EU;

| 60. | meni, da je treba trajno spodbujati programe za spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga, da bi okrepili sodelovanje v regiji; prav tako so nujne skupne pobude na področju izobraževanja in medijev, da bi ustvarili in utrdili dejanske vezi med prebivalci in oblikovalci javnega mnenja v regiji; meni tudi, da so pobude, kot je mreža črnomorskih univerz, dober primer, kako lahko akademsko sodelovanje sproži pozitivno sinergijo v regiji; poziva h krepitvi akademskih in študentskih mrež, e-infrastruktur in skupnih raziskovalnih projektov; pozdravlja pobudo za ustanovitev in podporo visokošolske ustanove Črnega morja za pomoč pri oblikovanju regionalne elite, ki bi sodelovanje lahko obravnavala kot naravno metodo za reševanje skupnih izzivov; |
| --- | --- |

60.

meni, da je treba trajno spodbujati programe za spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga, da bi okrepili sodelovanje v regiji; prav tako so nujne skupne pobude na področju izobraževanja in medijev, da bi ustvarili in utrdili dejanske vezi med prebivalci in oblikovalci javnega mnenja v regiji; meni tudi, da so pobude, kot je mreža črnomorskih univerz, dober primer, kako lahko akademsko sodelovanje sproži pozitivno sinergijo v regiji; poziva h krepitvi akademskih in študentskih mrež, e-infrastruktur in skupnih raziskovalnih projektov; pozdravlja pobudo za ustanovitev in podporo visokošolske ustanove Črnega morja za pomoč pri oblikovanju regionalne elite, ki bi sodelovanje lahko obravnavala kot naravno metodo za reševanje skupnih izzivov;

| 61. | priznava rezultate projekta črnomorskih medsebojnih povezav pri vzpostavljanju regionalne raziskovalne in izobraževalne mreže v širši črnomorski regiji ter njene povezave s komunikacijsko mrežo visoke zmogljivosti in hitrosti za vse raziskovalce v Evropi (GEANT); poziva Komisijo, naj nadaljuje podporne raziskovalne projekte v črnomorski regiji, kot so HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN in BSRN; |
| --- | --- |

61.

priznava rezultate projekta črnomorskih medsebojnih povezav pri vzpostavljanju regionalne raziskovalne in izobraževalne mreže v širši črnomorski regiji ter njene povezave s komunikacijsko mrežo visoke zmogljivosti in hitrosti za vse raziskovalce v Evropi (GEANT); poziva Komisijo, naj nadaljuje podporne raziskovalne projekte v črnomorski regiji, kot so HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN in BSRN;

*

* *

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic in vseh črnomorskih držav. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic in vseh črnomorskih držav.

---

(1)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 64.

(2)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 443.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/90

---

Četrtek, 20. januar 2011Pakistan: umor guvernerja province Pandžab Salmana Taserja

P7_TA(2011)0026

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Pakistanu, zlasti o umoru guvernerja Salmana Taserja

2012/C 136 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tiste z dne 20. maja 2010 (1) ter tistih z dne 12. julija 2007 (2), 25. oktobra 2007 (3) in 15. novembra 2007 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tiste z dne 20. maja 2010 (1) ter tistih z dne 12. julija 2007 (2), 25. oktobra 2007 (3) in 15. novembra 2007 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki EU na tem področju (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2009 o svobodi veroizpovedi in prepričanja, v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2009 o svobodi veroizpovedi in prepričanja, v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in Pakistana z dne 4. junija 2010, v kateri sta obe strani ponovno poudarili svojo odločenost, da se skupaj lotita reševanja vprašanj o regionalni in svetovni varnosti, spodbujata spoštovanje človekovih pravic, sodelujeta pri nadaljnji krepitvi pakistanske demokratične vlade in institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in Pakistana z dne 4. junija 2010, v kateri sta obe strani ponovno poudarili svojo odločenost, da se skupaj lotita reševanja vprašanj o regionalni in svetovni varnosti, spodbujata spoštovanje človekovih pravic, sodelujeta pri nadaljnji krepitvi pakistanske demokratične vlade in institucij,

| — | ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 19. novembra 2010 o smrtni obsodbi Asie Bibi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega predsednika z dne 19. novembra 2010 o smrtni obsodbi Asie Bibi,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 4. januarja 2011 o umoru guvernerja Salmana Taserja ter njene izjave z dne 12. novembra 2010 o smrtni kazni v Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 4. januarja 2011 o umoru guvernerja Salmana Taserja ter njene izjave z dne 12. novembra 2010 o smrtni kazni v Pakistanu,

| — | ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker je bil Salman Taser, guverner province Pandžab, eden najglasnejših in najvidnejših kritikov pakistanskih zakonov o bogoskrunjenju in njihove zlorabe s strani skupin skrajnežev kot v primeru proti Asii Bibi, kristjanki, ki je bila na podlagi oddelka 295-C pakistanskega kazenskega zakonika obsojena na smrt zaradi bogoskrunjenja, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Salman Taser, guverner province Pandžab, eden najglasnejših in najvidnejših kritikov pakistanskih zakonov o bogoskrunjenju in njihove zlorabe s strani skupin skrajnežev kot v primeru proti Asii Bibi, kristjanki, ki je bila na podlagi oddelka 295-C pakistanskega kazenskega zakonika obsojena na smrt zaradi bogoskrunjenja,

| B. | ker je 4. januarja 2011 Salmana Taserja v Islamabadu umoril eden od članov njegove varnostne straže, Malik Mumtaz Husein Kadri, ki se ni strinjal s Taserjevim nasprotovanjem pakistanskim zakonom o bogoskrunjenju, |
| --- | --- |

B.

ker je 4. januarja 2011 Salmana Taserja v Islamabadu umoril eden od članov njegove varnostne straže, Malik Mumtaz Husein Kadri, ki se ni strinjal s Taserjevim nasprotovanjem pakistanskim zakonom o bogoskrunjenju,

| C. | ker nihče od prisotnih varnostnih stražarjev, ki je bil priča umoru guvernerja Taserja, ni poskušal ustaviti morilca, ker je morilca, ko je stopil pred sodišče, spodbujalo in podpiralo na stotine pravnikov, na tisoče demonstrantov pa je korakalo po ulicah Karačija v znak podpore njegovemu dejanju; ker je vodilni imam domnevno razglasil fatvo proti Sherry Rehman, nekdanji pakistanski ministrici, reformistični političarki in zelo znani novinarki, ter jo razglasil za naslednjo tarčo umora, |
| --- | --- |

C.

ker nihče od prisotnih varnostnih stražarjev, ki je bil priča umoru guvernerja Taserja, ni poskušal ustaviti morilca, ker je morilca, ko je stopil pred sodišče, spodbujalo in podpiralo na stotine pravnikov, na tisoče demonstrantov pa je korakalo po ulicah Karačija v znak podpore njegovemu dejanju; ker je vodilni imam domnevno razglasil fatvo proti Sherry Rehman, nekdanji pakistanski ministrici, reformistični političarki in zelo znani novinarki, ter jo razglasil za naslednjo tarčo umora,

| D. | ker je po tragičnem dogodku široko zavezništvo duhovščine v državi, ki jo predstavlja Džamate Ale Sunat Pakistan, organizacija zmerne sekte Barelvi, podalo izjavo, v kateri odpušča morilcu in poveličuje njegov umor ter pravi, da se noben musliman ne bi smel udeležiti pogreba, moliti za Salmana Taserja, izraziti obžalovanja ali sočustvovanja zaradi tega dogodka, ter zahtevalo, naj noben musliman ne daruje pogrebnih molitev ter naj noben duhovnik ne opravi pogreba za umorjenega guvernerja, |
| --- | --- |

D.

ker je po tragičnem dogodku široko zavezništvo duhovščine v državi, ki jo predstavlja Džamate Ale Sunat Pakistan, organizacija zmerne sekte Barelvi, podalo izjavo, v kateri odpušča morilcu in poveličuje njegov umor ter pravi, da se noben musliman ne bi smel udeležiti pogreba, moliti za Salmana Taserja, izraziti obžalovanja ali sočustvovanja zaradi tega dogodka, ter zahtevalo, naj noben musliman ne daruje pogrebnih molitev ter naj noben duhovnik ne opravi pogreba za umorjenega guvernerja,

| E. | ker poglavje o temeljnih pravicah pakistanske ustave iz leta 1973 zagotavlja svobodo veroizpovedi in upravljanja verskih institucij (člen 20), enakost vseh državljanov (člen 25) ter legitimne pravice in interese manjšin (člen 26), |
| --- | --- |

E.

ker poglavje o temeljnih pravicah pakistanske ustave iz leta 1973 zagotavlja svobodo veroizpovedi in upravljanja verskih institucij (člen 20), enakost vseh državljanov (člen 25) ter legitimne pravice in interese manjšin (člen 26),

| F. | ker je 25. decembra 2009 predsednik Asif Ali Zardari ponovil zavezo pakistanske ljudske stranke, da bo podpirala pravico vseh manjšin do enakopravne obravnave z drugimi državljani, |
| --- | --- |

F.

ker je 25. decembra 2009 predsednik Asif Ali Zardari ponovil zavezo pakistanske ljudske stranke, da bo podpirala pravico vseh manjšin do enakopravne obravnave z drugimi državljani,

| G. | ker zakonske določbe, znane kot zakoni o bogoskrunjenju, uvedene leta 1982 in 1986, spodkopavajo temeljne verske pravice in pravice manjšin, ki jih zagotavlja ustava, zlorabljajo pa jih skupine skrajnežev ter tisti, ki hlepijo po osebnem maščevanju, zaradi njih pa je prišlo do povečanja nasilja proti pripadnikom verskih manjšin ter državljanom, ki si drznejo dvigniti glas proti krivicam, |
| --- | --- |

G.

ker zakonske določbe, znane kot zakoni o bogoskrunjenju, uvedene leta 1982 in 1986, spodkopavajo temeljne verske pravice in pravice manjšin, ki jih zagotavlja ustava, zlorabljajo pa jih skupine skrajnežev ter tisti, ki hlepijo po osebnem maščevanju, zaradi njih pa je prišlo do povečanja nasilja proti pripadnikom verskih manjšin ter državljanom, ki si drznejo dvigniti glas proti krivicam,

| H. | ker je velika večina ljudi, obtoženih v skladu z zakoni o bogoskrunjeju, muslimanov, vendar lahko obtožbe proti posameznikom iz manjšinskih ver sprožijo nesorazmerno nasilje proti vsej njihovi skupnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je velika večina ljudi, obtoženih v skladu z zakoni o bogoskrunjeju, muslimanov, vendar lahko obtožbe proti posameznikom iz manjšinskih ver sprožijo nesorazmerno nasilje proti vsej njihovi skupnosti,

| I. | ker je 30. decembra 2010 pakistanska vlada javno prekršila svojo obljubo, da bo revidirala diskriminacijske zakone, ter s politično izjavo obvestila, da nima namena razveljaviti ali spremeniti zakonov o bogoskrunjenju, |
| --- | --- |

I.

ker je 30. decembra 2010 pakistanska vlada javno prekršila svojo obljubo, da bo revidirala diskriminacijske zakone, ter s politično izjavo obvestila, da nima namena razveljaviti ali spremeniti zakonov o bogoskrunjenju,

| J. | ker umor guvernerja Taserja vzbuja zaskrbljenost zaradi varnosti sodnikov, ki obravnavajo primere bogoskrunjenja, saj so sodniki nižjega pakistanskega sodišča že bili deležni pritiskov muslimanskih skrajnežev, pa tudi sodniki višjega sodišča morda neradi izdajajo nepristranske sodbe v primerih verskega preganjanja zaradi strahu pred napadi teroristov in ogrožanja njihovih življenj, |
| --- | --- |

J.

ker umor guvernerja Taserja vzbuja zaskrbljenost zaradi varnosti sodnikov, ki obravnavajo primere bogoskrunjenja, saj so sodniki nižjega pakistanskega sodišča že bili deležni pritiskov muslimanskih skrajnežev, pa tudi sodniki višjega sodišča morda neradi izdajajo nepristranske sodbe v primerih verskega preganjanja zaradi strahu pred napadi teroristov in ogrožanja njihovih življenj,

| K. | ker se po umoru guvernerja Taserja pripadniki zmernih skupin, verskih manjšin in zagovorniki človekovih pravic počutijo čedalje manj varni, |
| --- | --- |

K.

ker se po umoru guvernerja Taserja pripadniki zmernih skupin, verskih manjšin in zagovorniki človekovih pravic počutijo čedalje manj varni,

| L. | ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji navaja, da sta uveljavljanje demokracije ter spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter skupna osnova za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju, |
| --- | --- |

L.

ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji navaja, da sta uveljavljanje demokracije ter spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter skupna osnova za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju,

| 1. | ostro obsoja okrutni umor Salmana Taserja, guvernerja pakistanske province Pandžab, 4. januarja 2011 na tržnici v Islamabadu, izreka pohvalo njegovemu pogumu in moralni drži v prid verski strpnosti in humanemu ravnanju nemočnih kljub polariziranemu političnemu ozračju ter izraža svoje sožalje družini žrtve in ljudem v Pakistanu; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja okrutni umor Salmana Taserja, guvernerja pakistanske province Pandžab, 4. januarja 2011 na tržnici v Islamabadu, izreka pohvalo njegovemu pogumu in moralni drži v prid verski strpnosti in humanemu ravnanju nemočnih kljub polariziranemu političnemu ozračju ter izraža svoje sožalje družini žrtve in ljudem v Pakistanu;

| 2. | spodbuja pakistanske oblasti, naj temeljito raziščejo vse vidike umora ter naj krivce tega zločina v skladu z zakonom hitro privedejo pred sodnike; |
| --- | --- |

2.

spodbuja pakistanske oblasti, naj temeljito raziščejo vse vidike umora ter naj krivce tega zločina v skladu z zakonom hitro privedejo pred sodnike;

| 3. | ugotavlja, da mnogo skupin, ki zagovarjajo človekove pravice, kritizirajo pomanjkanje podpore pakistanskih voditeljev (političnih ali vojaških) pogumni drži guvernerja Taserja, ter izraža svojo osuplost in veliko zaskrbljenost zaradi velike ljudske podpore (celo med pravniki) verski nestrpnosti in odkriti javni podpori umoru, izraženi v demonstracijah, ter javni podpori morilcu; poziva pakistansko vlado, naj ne dovoli, da bi skrajneži utišali glasove zmernih skupin; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da mnogo skupin, ki zagovarjajo človekove pravice, kritizirajo pomanjkanje podpore pakistanskih voditeljev (političnih ali vojaških) pogumni drži guvernerja Taserja, ter izraža svojo osuplost in veliko zaskrbljenost zaradi velike ljudske podpore (celo med pravniki) verski nestrpnosti in odkriti javni podpori umoru, izraženi v demonstracijah, ter javni podpori morilcu; poziva pakistansko vlado, naj ne dovoli, da bi skrajneži utišali glasove zmernih skupin;

| 4. | je globoko zaskrbljen, ker deli vojaških, sodnih in političnih oblasti tiho ali celo odkrito podpira popuščanje političnim in verskim skrajnežem v Pakistanu; |
| --- | --- |

4.

je globoko zaskrbljen, ker deli vojaških, sodnih in političnih oblasti tiho ali celo odkrito podpira popuščanje političnim in verskim skrajnežem v Pakistanu;

| 5. | izraža zaskrbljenost, ker je bil morilec guvernerja Taserja v Islamabadu eden od policistov enote, ki je skrbela za njegovo varnost; poziva pakistansko vlado, naj iz svojih varnostnih sil izloči islamske skrajneže in zagotovi, da bodo varnostne sile spoštovale ustavo in pravno državo; |
| --- | --- |

5.

izraža zaskrbljenost, ker je bil morilec guvernerja Taserja v Islamabadu eden od policistov enote, ki je skrbela za njegovo varnost; poziva pakistansko vlado, naj iz svojih varnostnih sil izloči islamske skrajneže in zagotovi, da bodo varnostne sile spoštovale ustavo in pravno državo;

| 6. | izraža svojo podporo vsem ukrepom pakistanske vlade v boju proti širjenju nasilnega ekstremizma; |
| --- | --- |

6.

izraža svojo podporo vsem ukrepom pakistanske vlade v boju proti širjenju nasilnega ekstremizma;

| 7. | je zaskrbljen, ker pakistanski zakoni o bogoskrunjenju, ki jim je nekdanji guverner Taser nasprotoval, še vedno veljajo za preganjanje verskih skupin, vključno s kristjani, kot je Asia Bibi, mati petih otrok, obsojena na smrt; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker pakistanski zakoni o bogoskrunjenju, ki jim je nekdanji guverner Taser nasprotoval, še vedno veljajo za preganjanje verskih skupin, vključno s kristjani, kot je Asia Bibi, mati petih otrok, obsojena na smrt;

| 8. | poziva pakistanske oblasti, naj Asio Bibi takoj izpustijo ter naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev varnosti njeni družini, ki se mora skrivati; poziva predsednika Zadarija, naj uporabi svoja ustavna pooblastila za njeno pomilostitev po zaključku pritožbe, vložene v njenem imenu; |
| --- | --- |

8.

poziva pakistanske oblasti, naj Asio Bibi takoj izpustijo ter naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev varnosti njeni družini, ki se mora skrivati; poziva predsednika Zadarija, naj uporabi svoja ustavna pooblastila za njeno pomilostitev po zaključku pritožbe, vložene v njenem imenu;

| 9. | obžaluje dejstvo, da sta dve največji verski politični stranki v Pakistanu izjavili, da si je Salman Taser zaslužil, da so ga umorili zaradi njegovih stališč, saj to še bolj spodbuja strah in kaže na popuščanje političnemu in verskemu terorizmu in zločinom; |
| --- | --- |

9.

obžaluje dejstvo, da sta dve največji verski politični stranki v Pakistanu izjavili, da si je Salman Taser zaslužil, da so ga umorili zaradi njegovih stališč, saj to še bolj spodbuja strah in kaže na popuščanje političnemu in verskemu terorizmu in zločinom;

| 10. | je zaskrbljen zaradi možnega kratenja svobode govora v Pakistanu po umoru guvernerja Taserja, vključno z internetom, saj verski privrženci skupine Džamat Ale Sunat Pakistan odkrito izjavljajo, da so „zagovorniki enako krivi kot tisti, ki zakrivijo bogoskrunjenje“ ter „da bi se politiki, mediji in drugi morali kaj naučiti od zglednih smrti“; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi možnega kratenja svobode govora v Pakistanu po umoru guvernerja Taserja, vključno z internetom, saj verski privrženci skupine Džamat Ale Sunat Pakistan odkrito izjavljajo, da so „zagovorniki enako krivi kot tisti, ki zakrivijo bogoskrunjenje“ ter „da bi se politiki, mediji in drugi morali kaj naučiti od zglednih smrti“;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je velik del pakistanskega tiska obsodil umor, ter ugotavlja, da je informacijski pooblaščenec sprejel ukrepe proti nekaterim televizijskim postajam zaradi tega, kako so poročale o dogodku; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da je velik del pakistanskega tiska obsodil umor, ter ugotavlja, da je informacijski pooblaščenec sprejel ukrepe proti nekaterim televizijskim postajam zaradi tega, kako so poročale o dogodku;

| 12. | pozdravlja poziv starejših pakistanskih novinarjev, naj se preveri vloga medijev pri zagotavljanju prostora skrajnim pridigarjem in drugim skrajnežem, ki so odkrito pretili Taserju in drugim javnim osebnostim, ki podobno razmišljajo kot on; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja poziv starejših pakistanskih novinarjev, naj se preveri vloga medijev pri zagotavljanju prostora skrajnim pridigarjem in drugim skrajnežem, ki so odkrito pretili Taserju in drugim javnim osebnostim, ki podobno razmišljajo kot on;

| 13. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zakonov o bogoskrunjenju, ki so lahko v Pakistanu povod za smrtno kazen in se pogosto uporabljajo za izvajanje cenzure, kazenskega pregona, preganjanja in v nekaterih primerih za umor članov političnih, rasnih in verskih manjšin ter omogočajo oblike zlorabe, ki zadevajo ljudi vseh veroizpovedi v Pakistanu; |
| --- | --- |

13.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zakonov o bogoskrunjenju, ki so lahko v Pakistanu povod za smrtno kazen in se pogosto uporabljajo za izvajanje cenzure, kazenskega pregona, preganjanja in v nekaterih primerih za umor članov političnih, rasnih in verskih manjšin ter omogočajo oblike zlorabe, ki zadevajo ljudi vseh veroizpovedi v Pakistanu;

| 14. | ponovno poziva vlado Pakistana, naj opravi izčrpno revizijo zakonov o bogoskrunjenju in njihovega sedanjega izvajanja, vključno z obvezno smrtno kaznijo ali dosmrtnim zaporom, ki ju določa oddelek 295 C pakistanskega kazenskega zakonika za vse, spoznane za krive skrunjenja preroka Mohameda, da bi se izvedle spremembe; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva vlado Pakistana, naj opravi izčrpno revizijo zakonov o bogoskrunjenju in njihovega sedanjega izvajanja, vključno z obvezno smrtno kaznijo ali dosmrtnim zaporom, ki ju določa oddelek 295 C pakistanskega kazenskega zakonika za vse, spoznane za krive skrunjenja preroka Mohameda, da bi se izvedle spremembe;

| 15. | izreka posebno pohvalo prizadevanjem ministra za manjšinske zadeve Šabaza Batija, ki je podal predlog zakona za odpravo smrtne kazni zaradi bogoskrunjenja; pričakuje, da bodo pakistanske oblasti naredile največ, kar se da, za zaščito življenja vseh, ki jim grozijo islamski skrajneži zaradi njihovih posvetnih ali drugačnih stališč, zlasti pravnikov, sodnikov in aktivistov s področja človekovih pravic, ki zagovarjajo pravno državo; |
| --- | --- |

15.

izreka posebno pohvalo prizadevanjem ministra za manjšinske zadeve Šabaza Batija, ki je podal predlog zakona za odpravo smrtne kazni zaradi bogoskrunjenja; pričakuje, da bodo pakistanske oblasti naredile največ, kar se da, za zaščito življenja vseh, ki jim grozijo islamski skrajneži zaradi njihovih posvetnih ali drugačnih stališč, zlasti pravnikov, sodnikov in aktivistov s področja človekovih pravic, ki zagovarjajo pravno državo;

| 16. | pričakuje, da bo vlada v Pakistanu sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vsem sodnikom v Pakistanu, da bodo lahko izpolnjevali svojo ustavno vlogo brez strahu pred ustrahovanjem, nasiljem ali nadlegovanjem; |
| --- | --- |

16.

pričakuje, da bo vlada v Pakistanu sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vsem sodnikom v Pakistanu, da bodo lahko izpolnjevali svojo ustavno vlogo brez strahu pred ustrahovanjem, nasiljem ali nadlegovanjem;

| 17. | pozitivno ocenjuje dejstvo, da je Pakistan podpisal instrumente za ratifikacijo Mednarodnega pakta Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije proti mučenju; poziva pakistansko vlado, naj umakne zadržke glede teh dveh sporazumov ter naj zagotovi svobodo prepričanja, kot jo določa pakt Združenih narodov, ki zagotavlja zaščito državljanov, da se jim omogoči svobodno opravljanje obredov v svoji veri; |
| --- | --- |

17.

pozitivno ocenjuje dejstvo, da je Pakistan podpisal instrumente za ratifikacijo Mednarodnega pakta Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije proti mučenju; poziva pakistansko vlado, naj umakne zadržke glede teh dveh sporazumov ter naj zagotovi svobodo prepričanja, kot jo določa pakt Združenih narodov, ki zagotavlja zaščito državljanov, da se jim omogoči svobodno opravljanje obredov v svoji veri;

| 18. | poziva pakistansko vlado, naj zagotovi spoštovanje človekovih pravic manjšin, ki so določene v ustavi in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti v členu 18, ki določa, da „ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere“; |
| --- | --- |

18.

poziva pakistansko vlado, naj zagotovi spoštovanje človekovih pravic manjšin, ki so določene v ustavi in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zlasti v členu 18, ki določa, da „ima vsakdo pravico do svobode misli, vesti in vere“;

| 19. | podpira vse pobude za spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med skupnostmi; poziva politične in verske oblasti v Pakistanu, naj spodbujajo strpnost ter ukrepajo proti sovraštvu in nasilnemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

19.

podpira vse pobude za spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med skupnostmi; poziva politične in verske oblasti v Pakistanu, naj spodbujajo strpnost ter ukrepajo proti sovraštvu in nasilnemu ekstremizmu;

| 20. | odločno poziva pakistansko vlado k izvajanju predlaganih reform izobraževalnega sistema ter k regulaciji medres in izvajanju nadzora nad njimi; poziva pakistanske oblasti, naj iz učbenikov, ki jih je odobril oddelek za nacionalni šolski program ministrstva za izobraževanje, odstranijo vso propagando, ki spodbuja sovraštvo, versko nadvlado in koncept razžalitve vere; |
| --- | --- |

20.

odločno poziva pakistansko vlado k izvajanju predlaganih reform izobraževalnega sistema ter k regulaciji medres in izvajanju nadzora nad njimi; poziva pakistanske oblasti, naj iz učbenikov, ki jih je odobril oddelek za nacionalni šolski program ministrstva za izobraževanje, odstranijo vso propagando, ki spodbuja sovraštvo, versko nadvlado in koncept razžalitve vere;

| 21. | poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj v svoj politični dialog s Pakistanom vključi vprašanje verske strpnosti v družbi, saj je to vprašanje bistveno za dolgoročni boj proti verskemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj v svoj politični dialog s Pakistanom vključi vprašanje verske strpnosti v družbi, saj je to vprašanje bistveno za dolgoročni boj proti verskemu ekstremizmu;

| 22. | poziva države članice in Komisijo, naj še naprej zagotavljajo finančno podporo organizacijam za človekove pravice in zagovornike človekovih pravic ter pripravijo praktične ukrepe za podporo gibanju civilne družbe v Pakistanu proti zakonom o bogoskrunjenju in drugi diskriminacijski zakonodaji; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice in Komisijo, naj še naprej zagotavljajo finančno podporo organizacijam za človekove pravice in zagovornike človekovih pravic ter pripravijo praktične ukrepe za podporo gibanju civilne družbe v Pakistanu proti zakonom o bogoskrunjenju in drugi diskriminacijski zakonodaji;

| 23. | poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj vztraja, da pakistanska vlada potrdi klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah iz sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzule o demokraciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj vztraja, da pakistanska vlada potrdi klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah iz sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzule o demokraciji in človekovih pravicah;

| 24. | poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje k podpori pakistanske vlade pri oblikovanju njenega ministrstva za človekove pravice ter pri vzpostavljanju pomembne, neodvisne in verodostojne nacionalne komisije za človekove pravice; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje k podpori pakistanske vlade pri oblikovanju njenega ministrstva za človekove pravice ter pri vzpostavljanju pomembne, neodvisne in verodostojne nacionalne komisije za človekove pravice;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter pakistanski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter pakistanski vladi in parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0194.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 583.

(3)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 666.

(4)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 434.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/94

---

Četrtek, 20. januar 2011Brazilija: izročitev Cesareja Battistija

P7_TA(2011)0027

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Braziliji: izročitev Cesareja Battistija

2012/C 136 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o zavrnitvi izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o zavrnitvi izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 12. marca 2009 o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo (2), zlasti odstavka 1(n), ki izrecno navaja medsebojno priznavanje dokončnih sodb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 12. marca 2009 o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo (2), zlasti odstavka 1(n), ki izrecno navaja medsebojno priznavanje dokončnih sodb,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter v njej zapisanih načel demokracije in pravne države, na katerih temelji EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter v njej zapisanih načel demokracije in pravne države, na katerih temelji EU,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker partnerstvo med EU in Brazilijo temelji na medsebojnem zaupanju ter na spoštovanju demokracije, pravne države in temeljnih pravic, |
| --- | --- |

A.

ker partnerstvo med EU in Brazilijo temelji na medsebojnem zaupanju ter na spoštovanju demokracije, pravne države in temeljnih pravic,

| B. | ker so gospodarski, trgovinski in politični odnosi med Brazilijo in EU odlični in se še izboljšujejo ter ker med drugim temeljijo na skupnih načelih, na primer spoštovanju človekovih pravic in pravne države, |
| --- | --- |

B.

ker so gospodarski, trgovinski in politični odnosi med Brazilijo in EU odlični in se še izboljšujejo ter ker med drugim temeljijo na skupnih načelih, na primer spoštovanju človekovih pravic in pravne države,

| C. | ker so italijanski sodni organi italijanskega državljana Cesareja Battistija na sedmih sojenjih spoznali za krivega in ga v nenavzočnosti obsodili na dve kazni dosmrtnega zapora za štiri umore, sodelovanje v oboroženi skupini, rope in posedovanje orožja, |
| --- | --- |

C.

ker so italijanski sodni organi italijanskega državljana Cesareja Battistija na sedmih sojenjih spoznali za krivega in ga v nenavzočnosti obsodili na dve kazni dosmrtnega zapora za štiri umore, sodelovanje v oboroženi skupini, rope in posedovanje orožja,

| D. | ker je bil Cesare Battisti na begu, vse dokler ni bil marca 2007 aretiran v Braziliji, |
| --- | --- |

D.

ker je bil Cesare Battisti na begu, vse dokler ni bil marca 2007 aretiran v Braziliji,

| E. | ker je Cesare Battisti na Evropskem sodišču za človekove pravice vložil pritožbo proti njegovi izročitvi Italiji in je bila ta decembra 2006 zavrnjena kot nesprejemljiva, |
| --- | --- |

E.

ker je Cesare Battisti na Evropskem sodišču za človekove pravice vložil pritožbo proti njegovi izročitvi Italiji in je bila ta decembra 2006 zavrnjena kot nesprejemljiva,

| F. | ker določbe in pravila sporazuma o izročitvi med Italijo in Federativno republiko Brazilijo iz leta 1989 opredeljujejo načine sodelovanja med organi obeh držav na področju izročitev ob polnem upoštevanju zagotovil, ki jih dajeta oba pravna sistema, |
| --- | --- |

F.

ker določbe in pravila sporazuma o izročitvi med Italijo in Federativno republiko Brazilijo iz leta 1989 opredeljujejo načine sodelovanja med organi obeh držav na področju izročitev ob polnem upoštevanju zagotovil, ki jih dajeta oba pravna sistema,

| G. | ker je brazilsko vrhovno sodišče 18. novembra 2009 odločilo, da se dovoli izročitev Cesareja Battistija, in takratnega predsednika Federativne republike Brazilije pooblastilo, da zapornika izroči Italiji v skladu s pravili iz sporazuma o izročitvi med Italijo in Brazilijo, |
| --- | --- |

G.

ker je brazilsko vrhovno sodišče 18. novembra 2009 odločilo, da se dovoli izročitev Cesareja Battistija, in takratnega predsednika Federativne republike Brazilije pooblastilo, da zapornika izroči Italiji v skladu s pravili iz sporazuma o izročitvi med Italijo in Brazilijo,

| H. | ker se je takratni predsednik 31. decembra 2010 odločil, da bo izročitev Cesareja Battistija zavrnil, |
| --- | --- |

H.

ker se je takratni predsednik 31. decembra 2010 odločil, da bo izročitev Cesareja Battistija zavrnil,

| I. | ker italijanska vlada to odločitev izpodbija pred brazilskim vrhovnim sodiščem, |
| --- | --- |

I.

ker italijanska vlada to odločitev izpodbija pred brazilskim vrhovnim sodiščem,

| J. | ker so odvetniki Cesareja Battistija pri istem sodišču uradno zaprosili za njegovo takojšnjo izpustitev, |
| --- | --- |

J.

ker so odvetniki Cesareja Battistija pri istem sodišču uradno zaprosili za njegovo takojšnjo izpustitev,

| K. | ker je 6. januarja 2011 predsednik brazilskega vrhovnega sodišča zavrnil zahtevo za takojšnjo izpustitev Cesareja Battistija in uradno ponovno odprl primer, ki bo obravnavan februarja, ko bo sodišče ponovno začelo delati, |
| --- | --- |

K.

ker je 6. januarja 2011 predsednik brazilskega vrhovnega sodišča zavrnil zahtevo za takojšnjo izpustitev Cesareja Battistija in uradno ponovno odprl primer, ki bo obravnavan februarja, ko bo sodišče ponovno začelo delati,

| 1. | priznava, da je spoštovanje zakonitosti in neodvisnosti sodstva, vključno s pravičnim ravnanjem z obsojenci ena od temeljnih vrednot EU in njenih držav članic ter Brazilije; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je spoštovanje zakonitosti in neodvisnosti sodstva, vključno s pravičnim ravnanjem z obsojenci ena od temeljnih vrednot EU in njenih držav članic ter Brazilije;

| 2. | opozarja, da partnerstvo med EU in Federativno republiko Brazilijo temelji na vzajemnem dogovoru, da obe strani spoštujeta pravno državo in temeljne pravice, med katerimi sta tudi pravica do obrambe ter pravica do poštenega in pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da partnerstvo med EU in Federativno republiko Brazilijo temelji na vzajemnem dogovoru, da obe strani spoštujeta pravno državo in temeljne pravice, med katerimi sta tudi pravica do obrambe ter pravica do poštenega in pravičnega sojenja;

| 3. | izraža prepričanost, da bodo pristojni brazilski organi to upoštevali, da bodo uveljavili svojo pravico – in opravili svojo dolžnost – ter obravnavali novo zahtevo italijanske vlade za ponovni pregled sklepa o izročitvi Cesareja Battistija, s tem pa preučili možnosti za pravilno razlago dvostranske pogodbe o izročitvah; |
| --- | --- |

3.

izraža prepričanost, da bodo pristojni brazilski organi to upoštevali, da bodo uveljavili svojo pravico – in opravili svojo dolžnost – ter obravnavali novo zahtevo italijanske vlade za ponovni pregled sklepa o izročitvi Cesareja Battistija, s tem pa preučili možnosti za pravilno razlago dvostranske pogodbe o izročitvah;

| 4. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v političnem dialogu z Brazilijo zagotovi, da bo vsaka sprejeta odločitev v celoti skladna s temeljnimi načeli EU in bo spodbujala dobre odnose z državami članicami; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v političnem dialogu z Brazilijo zagotovi, da bo vsaka sprejeta odločitev v celoti skladna s temeljnimi načeli EU in bo spodbujala dobre odnose z državami članicami;

| 5. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, brazilski vladi, predsednici Federativne republike Brazilije, predsedniku brazilskega kongresa in predsedniku delegacije za odnose z državami Mercosurja. |
| --- | --- |

5.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, brazilski vladi, predsednici Federativne republike Brazilije, predsedniku brazilskega kongresa in predsedniku delegacije za odnose z državami Mercosurja.

---

(1)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 146.

(2)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 168.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/95

---

Četrtek, 20. januar 2011Iran, zlasti primer Nasrin Sotude

P7_TA(2011)0028

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2011 o Iranu – primer Nasrin Sotude

2012/C 136 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, in še posebej resolucij, sprejetih 10. februarja 2010 (1) in 8. septembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, in še posebej resolucij, sprejetih 10. februarja 2010 (1) in 8. septembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov Navy Pillay 23. novembra 2010, v kateri je izrazila zaskrbljenost zaradi primera Nasrin Sotude in izjavila, da je to del veliko širših represivnih ukrepov in da je položaj zagovornikov človekovih pravic v Iranu čedalje težji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov Navy Pillay 23. novembra 2010, v kateri je izrazila zaskrbljenost zaradi primera Nasrin Sotude in izjavila, da je to del veliko širših represivnih ukrepov in da je položaj zagovornikov človekovih pravic v Iranu čedalje težji,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov soglasno sprejela leta 1998 in ki določa, da države sprejmejo vse potrebne ukrepe, da prek pristojnih organov zagotovijo zaščito [zagovornikov človekovih pravic] pred vsakršnim nasiljem, grožnjami, maščevanjem, dejansko ali pravno diskriminacijo, pritiski ali drugimi samovoljnimi dejanji kot posledicami njihovega legitimnega zavzemanja za spoštovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov soglasno sprejela leta 1998 in ki določa, da države sprejmejo vse potrebne ukrepe, da prek pristojnih organov zagotovijo zaščito [zagovornikov človekovih pravic] pred vsakršnim nasiljem, grožnjami, maščevanjem, dejansko ali pravno diskriminacijo, pritiski ali drugimi samovoljnimi dejanji kot posledicami njihovega legitimnega zavzemanja za spoštovanje človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnik je Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnik je Iran,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 21. decembra 2010 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 21. decembra 2010 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker je bila ugledna odvetnica za človekove pravice Nasrin Sotude obsojena na enajstletno zaporno kazen na podlagi obtožb, da je ogrožala državno varnost, bila članica Centra za varstvo človekovih pravic, ni nosila hedžaba (islamsko oblačilo) med sporočilom na videoposnetku in da je širila propagando proti režimu; ker so ji bila prepovedana tudi opravljanje odvetniške dejavnosti in potovanja dvajset let po prestali kazni, |
| --- | --- |

A.

ker je bila ugledna odvetnica za človekove pravice Nasrin Sotude obsojena na enajstletno zaporno kazen na podlagi obtožb, da je ogrožala državno varnost, bila članica Centra za varstvo človekovih pravic, ni nosila hedžaba (islamsko oblačilo) med sporočilom na videoposnetku in da je širila propagando proti režimu; ker so ji bila prepovedana tudi opravljanje odvetniške dejavnosti in potovanja dvajset let po prestali kazni,

| B. | ker je bila Nasrin Sotude, materi dveh otrok, 4. septembra 2010 odvzeta prostost in je bila dolgo časa zaprta v samici, kjer so jo domnevno mučili ter ji prepovedali stike z njeno družino in odvetnikom, in ker je po gladovni stavki, s katero je protestirala proti razmeram, v katerih je v zaporu živela, in proti kršenju pravic do poštenega sojenja, skoraj umrla, |
| --- | --- |

B.

ker je bila Nasrin Sotude, materi dveh otrok, 4. septembra 2010 odvzeta prostost in je bila dolgo časa zaprta v samici, kjer so jo domnevno mučili ter ji prepovedali stike z njeno družino in odvetnikom, in ker je po gladovni stavki, s katero je protestirala proti razmeram, v katerih je v zaporu živela, in proti kršenju pravic do poštenega sojenja, skoraj umrla,

| C. | ker je policija 15. januarja 2011 čez noč pridržala njenega moža Rezo Kandana ter ga izpustila, ko je zanj tretja oseba plačala varščino, in ker ga zaradi zavzemanja za ženine pravice še vedno preganjajo, |
| --- | --- |

C.

ker je policija 15. januarja 2011 čez noč pridržala njenega moža Rezo Kandana ter ga izpustila, ko je zanj tretja oseba plačala varščino, in ker ga zaradi zavzemanja za ženine pravice še vedno preganjajo,

| D. | ker je bila Nasrin Sotude odvetnica nizozemske državljanke Zahre Bahrami, ki ji je bila po demonstracijah na praznik Ašura 27. decembra 2009 odvzeta prostost in je bila nedavno obsojena na smrt, |
| --- | --- |

D.

ker je bila Nasrin Sotude odvetnica nizozemske državljanke Zahre Bahrami, ki ji je bila po demonstracijah na praznik Ašura 27. decembra 2009 odvzeta prostost in je bila nedavno obsojena na smrt,

| E. | ker je obsodba Nasrin Sotude del sistematičnega napada na odvetnike, ki se zavzemajo za človekove pravice v Iranu, in zagovornike teh pravic, med katerimi je tudi soustanovitelj odbora poročevalcev o človekovih pravicah in vidni borec za človekove pravice Šiva Nazarahari, ki je bil 7. januarja 2011 obsojen na štiriletno zaporno kazen in štiriinsedemdeset udarcev z bičem, ter ugledni odvetnik Mohamed Seifzade, ki je bil 30. oktobra 2010 obsojen na devetletno zaporno kazen in desetletno prepoved opravljanja odvetniške dejavnosti; ker odvetnik Mohamed Olijafar prestaja enoletno zaporno kazen zaradi zavzemanja za svoje stranke; ker kazenski pregon v kratkem grozi tudi drugim zagovornikom človekovih pravic, in sicer Mohamedu Aliju Dadkaju, Abdolfataju Soltaniju in Hutanu Kianu, |
| --- | --- |

E.

ker je obsodba Nasrin Sotude del sistematičnega napada na odvetnike, ki se zavzemajo za človekove pravice v Iranu, in zagovornike teh pravic, med katerimi je tudi soustanovitelj odbora poročevalcev o človekovih pravicah in vidni borec za človekove pravice Šiva Nazarahari, ki je bil 7. januarja 2011 obsojen na štiriletno zaporno kazen in štiriinsedemdeset udarcev z bičem, ter ugledni odvetnik Mohamed Seifzade, ki je bil 30. oktobra 2010 obsojen na devetletno zaporno kazen in desetletno prepoved opravljanja odvetniške dejavnosti; ker odvetnik Mohamed Olijafar prestaja enoletno zaporno kazen zaradi zavzemanja za svoje stranke; ker kazenski pregon v kratkem grozi tudi drugim zagovornikom človekovih pravic, in sicer Mohamedu Aliju Dadkaju, Abdolfataju Soltaniju in Hutanu Kianu,

| F. | ker je več kot leto po demonstracijah na praznik Ašura decembra 2009 na stotine iranskih državljanov, ki jim je bila odvzeta prostost, še vedno zaprtih, oblasti pa so še vse leto ljudem odvzemale prostost, zlasti na študentski dan 7. decembra 2010, in ker je po poročilih Amnesty International sedemdeset študentov še vedno pridržanih, |
| --- | --- |

F.

ker je več kot leto po demonstracijah na praznik Ašura decembra 2009 na stotine iranskih državljanov, ki jim je bila odvzeta prostost, še vedno zaprtih, oblasti pa so še vse leto ljudem odvzemale prostost, zlasti na študentski dan 7. decembra 2010, in ker je po poročilih Amnesty International sedemdeset študentov še vedno pridržanih,

| G. | ker so še vedno preganjani tudi novinarji in avtorji spletnih dnevnikov – menda je trenutno zaprtih več kot trideset novinarjev – ter celo ugledni predstavniki iranske kulture, na primer filmski režiser Jafar Panahi, ki je bil decembra 2010 obsojen na šestletno zaporno kazen in dvajsetletno prepoved ustvarjanja filmov, |
| --- | --- |

G.

ker so še vedno preganjani tudi novinarji in avtorji spletnih dnevnikov – menda je trenutno zaprtih več kot trideset novinarjev – ter celo ugledni predstavniki iranske kulture, na primer filmski režiser Jafar Panahi, ki je bil decembra 2010 obsojen na šestletno zaporno kazen in dvajsetletno prepoved ustvarjanja filmov,

| H. | ker so izsiljena priznanja, mučenje in slabo ravnanje z zaporniki, odrekanje spanca, osamitev, nezakonito pridržanje, izvajanje krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja, fizična zloraba, tudi spolno nasilje, in nekaznivost državnih agentov še vedno razširjeni, zaradi česar obstajajo veliki dvomi o pravičnosti in preglednosti pravnih postopkov v tej državi, |
| --- | --- |

H.

ker so izsiljena priznanja, mučenje in slabo ravnanje z zaporniki, odrekanje spanca, osamitev, nezakonito pridržanje, izvajanje krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja, fizična zloraba, tudi spolno nasilje, in nekaznivost državnih agentov še vedno razširjeni, zaradi česar obstajajo veliki dvomi o pravičnosti in preglednosti pravnih postopkov v tej državi,

| I. | ker namesto, da bi preiskali izvensodne usmrtitve, žalujočim sorodnikom umorjenih grozi odvzem prostosti, kakor v primeru Mahdija Ramazanija, ki so ga decembra 2010 z groba njegovega sina odpeljali v pripor in mu določili izredno visoko varščino, ki je ne more plačati, |
| --- | --- |

I.

ker namesto, da bi preiskali izvensodne usmrtitve, žalujočim sorodnikom umorjenih grozi odvzem prostosti, kakor v primeru Mahdija Ramazanija, ki so ga decembra 2010 z groba njegovega sina odpeljali v pripor in mu določili izredno visoko varščino, ki je ne more plačati,

| J. | ker se je Iran zavezal mednarodni skupnosti, da bo spoštoval mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

J.

ker se je Iran zavezal mednarodni skupnosti, da bo spoštoval mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah,

| 1. | poziva vlado Islamske republike Iran, naj Nasrin Sotude in druge zapornike vesti nemudoma in brezpogojno izpusti na prostost, ter meni, da je kazen, izrečena proti Nasrin Sotude, politične narave in da je njen cilj onemogočiti delovanje enemu od vodilnih zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

poziva vlado Islamske republike Iran, naj Nasrin Sotude in druge zapornike vesti nemudoma in brezpogojno izpusti na prostost, ter meni, da je kazen, izrečena proti Nasrin Sotude, politične narave in da je njen cilj onemogočiti delovanje enemu od vodilnih zagovornikov človekovih pravic;

| 2. | ostro obsoja izredno hudo kazen, izrečeno proti Nasrin Sotude, in ustrahovanje njenega moža, ter ji izraža pohvalo za hrabrost in predanost; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja izredno hudo kazen, izrečeno proti Nasrin Sotude, in ustrahovanje njenega moža, ter ji izraža pohvalo za hrabrost in predanost;

| 3. | poziva Islamsko republiko Iran, naj spoštuje standarde, opredeljene v osnovnih načelih ZN o vlogi odvetnikov, v katerih je navedeno, da mora biti pravnikom omogočeno, da opravljajo svoje delo brez ustrahovanja, ovir ali neprimernega vmešavanja, in v katerih se priznava, da imajo odvetniki pravico do svobode izražanja, vključno s pravico, da se udeležujejo javnih razprav o vprašanjih, ki zadevajo zakonodajo, pravosodje ter spodbujanje in varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

poziva Islamsko republiko Iran, naj spoštuje standarde, opredeljene v osnovnih načelih ZN o vlogi odvetnikov, v katerih je navedeno, da mora biti pravnikom omogočeno, da opravljajo svoje delo brez ustrahovanja, ovir ali neprimernega vmešavanja, in v katerih se priznava, da imajo odvetniki pravico do svobode izražanja, vključno s pravico, da se udeležujejo javnih razprav o vprašanjih, ki zadevajo zakonodajo, pravosodje ter spodbujanje in varstvo človekovih pravic;

| 4. | globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu ter poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko uveljavijo pravico do poštenega sojenja; poziva iranskega vrhovnega sodnika Ajatolo Sadega Amolija Larijanija, naj ustanovi neodvisno komisijo, ki bo preučevala preganjanje odvetnikov, ki se zavzemajo za človekove pravice, in zagotovila, da bodo vsi uradniki, ki so sodelovali v nezakonitih postopkih, odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

4.

globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu ter poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko uveljavijo pravico do poštenega sojenja; poziva iranskega vrhovnega sodnika Ajatolo Sadega Amolija Larijanija, naj ustanovi neodvisno komisijo, ki bo preučevala preganjanje odvetnikov, ki se zavzemajo za človekove pravice, in zagotovila, da bodo vsi uradniki, ki so sodelovali v nezakonitih postopkih, odgovarjali za svoja dejanja;

| 5. | poziva oblasti, naj se borijo proti nekaznovanju kršiteljev človekovih pravic v varnostnih silah; ponavlja svojo zahtevo, da je treba izvesti neodvisno preiskavo o domnevnih izvensodnih usmrtitvah po spornih junijskih predsedniških volitvah in soditi domnevnim kršiteljem; |
| --- | --- |

5.

poziva oblasti, naj se borijo proti nekaznovanju kršiteljev človekovih pravic v varnostnih silah; ponavlja svojo zahtevo, da je treba izvesti neodvisno preiskavo o domnevnih izvensodnih usmrtitvah po spornih junijskih predsedniških volitvah in soditi domnevnim kršiteljem;

| 6. | poziva iransko vlado, naj v celoti sodeluje z mednarodnimi mehanizmi za človekove pravice, še naprej preučuje možnosti sodelovanja z Združenimi narodi na področju človekovih pravic in reforme sodstva ter v celoti izvaja priporočila splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

6.

poziva iransko vlado, naj v celoti sodeluje z mednarodnimi mehanizmi za človekove pravice, še naprej preučuje možnosti sodelovanja z Združenimi narodi na področju človekovih pravic in reforme sodstva ter v celoti izvaja priporočila splošnega rednega pregleda;

| 7. | poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca Združenih narodov, ki bo raziskoval primere zlorabe in spodbujal obsodbo kršiteljev človekovih pravic v Iranu; |
| --- | --- |

7.

poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca Združenih narodov, ki bo raziskoval primere zlorabe in spodbujal obsodbo kršiteljev človekovih pravic v Iranu;

| 8. | poziva iranske oblasti, naj Rdečemu polmesecu dovolijo obisk vseh zapornikov, mednarodnim organizacijam za človekove pravice pa spremljanje razmer v državi; |
| --- | --- |

8.

poziva iranske oblasti, naj Rdečemu polmesecu dovolijo obisk vseh zapornikov, mednarodnim organizacijam za človekove pravice pa spremljanje razmer v državi;

| 9. | poziva iranske oblasti, naj v skladu z mednarodnimi standardi ponovno preučijo kazen, izrečeno proti Zahri Bahrami, in ji omogočijo pravično sojenje ter dostop do nizozemskih oblasti zaradi njenega nizozemska državljanstva; |
| --- | --- |

9.

poziva iranske oblasti, naj v skladu z mednarodnimi standardi ponovno preučijo kazen, izrečeno proti Zahri Bahrami, in ji omogočijo pravično sojenje ter dostop do nizozemskih oblasti zaradi njenega nizozemska državljanstva;

| 10. | poziva evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravi dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno zaščitili iranske zagovornike človekovih pravic, ter spodbuja države članice in lokalne organe, naj podpirajo pobude, kakršni sta evropski program za mesta zatočišča in mednarodna mreža mest zatočišč; |
| --- | --- |

10.

poziva evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravi dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno zaščitili iranske zagovornike človekovih pravic, ter spodbuja države članice in lokalne organe, naj podpirajo pobude, kakršni sta evropski program za mesta zatočišča in mednarodna mreža mest zatočišč;

| 11. | zahteva, naj se sedanji seznam imen oseb in organizacij, za katere velja prepoved potovanja v EU in zamrznitev sredstev, razširi, da bo vključeval iranske uradnike, ki so odgovorni za kršenje človekovih pravic, zatiranje in omejevanje svobode v Iranu; |
| --- | --- |

11.

zahteva, naj se sedanji seznam imen oseb in organizacij, za katere velja prepoved potovanja v EU in zamrznitev sredstev, razširi, da bo vključeval iranske uradnike, ki so odgovorni za kršenje človekovih pravic, zatiranje in omejevanje svobode v Iranu;

| 12. | poziva predstavnike EU ter podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve, naj začnejo z Islamsko republiko Iranom ponovno razpravljati o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

12.

poziva predstavnike EU ter podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve, naj začnejo z Islamsko republiko Iranom ponovno razpravljati o človekovih pravicah;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu Združenih narodov za človekove pravice, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu Združenih narodov za človekove pravice, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

(1)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 9.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0310.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/99

---

Četrtek, 20. januar 2011Okvirni sporazum med EU in Libijo

P7_TA(2011)0020

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 20. januarja 2011 o pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (2010/2268(INI))

2012/C 136 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Ana Gomes v imenu skupine S&D o potekajočih pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (B7-0615/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Ana Gomes v imenu skupine S&D o potekajočih pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo (B7-0615/2010),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. oktobra 2007 o začetku razprave za okvirni sporazum med EU in Libijo ter sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. junija ter 29. in 30. oktobra 2009 o politikah, ki zadevajo migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. oktobra 2007 o začetku razprave za okvirni sporazum med EU in Libijo ter sklepov Evropskega sveta z dne 18. in 19. junija ter 29. in 30. oktobra 2009 o politikah, ki zadevajo migracije,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki sta ga 23. julija 2007 podpisala komisarka Ferrero-Waldner in minister za zunanje zadeve El Obeidi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki sta ga 23. julija 2007 podpisala komisarka Ferrero-Waldner in minister za zunanje zadeve El Obeidi,

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj med EU in Libijo o okvirnem sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj med EU in Libijo o okvirnem sporazumu,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta HIV za Bengazi, ki se je začel izvajati novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta HIV za Bengazi, ki se je začel izvajati novembra 2004,

| — | ob upoštevanju sedanjega praktičnega sodelovanja med EU in Libijo na področju migracij in agende o sodelovanju na področju migracij, ki sta jo Komisija in Libija podpisali 4. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega praktičnega sodelovanja med EU in Libijo na področju migracij in agende o sodelovanju na področju migracij, ki sta jo Komisija in Libija podpisali 4. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev,

| — | ob upoštevanju več instrumentov za človekove pravice, ki jih je podpisala Libija, kot so na primer Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah (1970), Mednarodni pakt o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah (1970), Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije (1968), Konvencija o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk (1989), Konvencija proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (1989), Konvencija o otrokovih pravicah (1993) ter Mednarodna konvencija o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin (2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju več instrumentov za človekove pravice, ki jih je podpisala Libija, kot so na primer Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah (1970), Mednarodni pakt o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah (1970), Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije (1968), Konvencija o odpravljanju vseh oblik diskriminacije žensk (1989), Konvencija proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju (1989), Konvencija o otrokovih pravicah (1993) ter Mednarodna konvencija o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin (2004),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k moratoriju za izvajanje smrtne kazni, in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168 z dne 18. decembra 2008, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007, ki poziva k moratoriju za izvajanje smrtne kazni, in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 63/168 z dne 18. decembra 2008, ki poziva k izvajanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 62/149 iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov in protokola k listini o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ju je Libija ratificirala 26. marca 1987 in 19. novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov in protokola k listini o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ju je Libija ratificirala 26. marca 1987 in 19. novembra 2003,

| — | ob upoštevanju konvencije Afriške unije iz septembra 1969, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki in katere pogodbenica je Libija od 17. julija 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Afriške unije iz septembra 1969, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki in katere pogodbenica je Libija od 17. julija 1981,

| — | ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. januarja 2007 o smrtni obsodbi zdravstvenega osebja v Libiji (1) in z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. januarja 2007 o smrtni obsodbi zdravstvenega osebja v Libiji (1) in z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji (2),

| — | ob upoštevanju členov 121(3) in 97 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 121(3) in 97 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0368/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0368/2010),

| A. | ker se kljub nadaljevanju avtoritativnega režima in sistematičnega kršenja mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in svoboščinah v Libiji njeni trgovinski in politični odnosi z državami članicami EU širijo, Libija pa igra vlogo tudi kot partnerica EU v sredozemski regiji in Afriki pri številnih vprašanjih glede varnosti in stabilnosti, zlasti vprašanjih migracij, javnega zdravja, razvoja, trgovinskih in gospodarskih odnosov, podnebnih sprememb, oskrbe z energijo in kulturne dediščine, |
| --- | --- |

A.

ker se kljub nadaljevanju avtoritativnega režima in sistematičnega kršenja mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in svoboščinah v Libiji njeni trgovinski in politični odnosi z državami članicami EU širijo, Libija pa igra vlogo tudi kot partnerica EU v sredozemski regiji in Afriki pri številnih vprašanjih glede varnosti in stabilnosti, zlasti vprašanjih migracij, javnega zdravja, razvoja, trgovinskih in gospodarskih odnosov, podnebnih sprememb, oskrbe z energijo in kulturne dediščine,

| B. | ker imajo številne države članice EU tesne odnose z Libijo, ki prek državnih gospodarskih družb in bank vlaga finančna sredstva v Evropi, in ker sta Italija in Libija 30. avgusta 2008 podpisali sporazum o prijateljstvu, ki ureja odnose na različnih področjih, med drugim tudi sodelovanje pri urejanju migracij ter finančno odškodnino za vojno in kolonializem; ker je italijanski parlament 9. novembra 2010 zahteval, naj vlada to pogodbo ponovno pregleda, |
| --- | --- |

B.

ker imajo številne države članice EU tesne odnose z Libijo, ki prek državnih gospodarskih družb in bank vlaga finančna sredstva v Evropi, in ker sta Italija in Libija 30. avgusta 2008 podpisali sporazum o prijateljstvu, ki ureja odnose na različnih področjih, med drugim tudi sodelovanje pri urejanju migracij ter finančno odškodnino za vojno in kolonializem; ker je italijanski parlament 9. novembra 2010 zahteval, naj vlada to pogodbo ponovno pregleda,

| C. | ker okvirni sporazum med EU in Libijo, o katerem sedaj potekajo pogajanja, zajema številna področja, od krepitve političnega dialoga do obvladovanja migracij, razvoja trgovinskih in gospodarskih odnosov, varnosti oskrbe z energijo ter boljšega sodelovanja v različnih sektorjih, ker naj bi okvirni sporazum ponudil priložnost za okrepitev političnega dialoga med Libijo in EU, |
| --- | --- |

C.

ker okvirni sporazum med EU in Libijo, o katerem sedaj potekajo pogajanja, zajema številna področja, od krepitve političnega dialoga do obvladovanja migracij, razvoja trgovinskih in gospodarskih odnosov, varnosti oskrbe z energijo ter boljšega sodelovanja v različnih sektorjih, ker naj bi okvirni sporazum ponudil priložnost za okrepitev političnega dialoga med Libijo in EU,

| D. | ker so spoštovanje človekovih pravic, demokracija in pravna država, pa tudi nasprotovanje smrtni kazni, temeljna načela EU; ker je Parlament trdno zavezan splošni ukinitvi smrtne kazni in je večkrat pozival k preklicu smrtne kazni in izpustitvi petih bolgarskih medicinskih sester in palestinskega zdravnika, ki so bili v Libiji zaprti več let, ter obsoja usmrtitve Libijcev in državljanov drugih držav v Libiji, |
| --- | --- |

D.

ker so spoštovanje človekovih pravic, demokracija in pravna država, pa tudi nasprotovanje smrtni kazni, temeljna načela EU; ker je Parlament trdno zavezan splošni ukinitvi smrtne kazni in je večkrat pozival k preklicu smrtne kazni in izpustitvi petih bolgarskih medicinskih sester in palestinskega zdravnika, ki so bili v Libiji zaprti več let, ter obsoja usmrtitve Libijcev in državljanov drugih držav v Libiji,

| E. | ker je Libija ratificirala konvencijo Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, v 8. členu katere je poudarjeno, da naj bo konvencija učinkovita dopolnitev Konvencije Združenih narodov o beguncih iz leta 1951 v Afriki in da države podpisnice sodelujejo z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce; ker Libija ni ratificirala Konvencije Združenih narodov o beguncih iz leta 1951, ki je edina mednarodna konvencija s celostno opredelitvijo pojma begunstva in ki jo spremljajo zavezujoči varnostni ukrepi in poseben mehanizem nadzora, ki ga izvaja Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce, |
| --- | --- |

E.

ker je Libija ratificirala konvencijo Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, v 8. členu katere je poudarjeno, da naj bo konvencija učinkovita dopolnitev Konvencije Združenih narodov o beguncih iz leta 1951 v Afriki in da države podpisnice sodelujejo z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce; ker Libija ni ratificirala Konvencije Združenih narodov o beguncih iz leta 1951, ki je edina mednarodna konvencija s celostno opredelitvijo pojma begunstva in ki jo spremljajo zavezujoči varnostni ukrepi in poseben mehanizem nadzora, ki ga izvaja Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce,

| F. | ker veliko dokazov kaže, da je v Libiji razširjena diskriminacija delavcev migrantov zaradi njihove narodnosti, zlasti rasno preganjanje afriških delavcev migrantov, in ker je Evropski parlament zelo zaskrbljen zaradi poročil o spolnem nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

F.

ker veliko dokazov kaže, da je v Libiji razširjena diskriminacija delavcev migrantov zaradi njihove narodnosti, zlasti rasno preganjanje afriških delavcev migrantov, in ker je Evropski parlament zelo zaskrbljen zaradi poročil o spolnem nasilju nad ženskami,

| G. | ker člen 19(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vsako odstranitev, izgon ali izročitev ljudi državi, v kateri obstaja zanje resna nevarnost, da bodo podvrženi smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, |
| --- | --- |

G.

ker člen 19(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vsako odstranitev, izgon ali izročitev ljudi državi, v kateri obstaja zanje resna nevarnost, da bodo podvrženi smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju,

| H. | ker je bila Libija 13. maja 2010 izvoljena v Svet Združenih narodov za človekove pravice in je ratificirala več instrumentov za človekove pravice in ker ima zaradi tega določene mednarodne pravne obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic, vendar pa doslej ni sprejela konkretnih ukrepov za izboljšanje položaja človekovih pravic in začetek resničnega sodelovanja z organi Združenih narodov za posebne postopke in izvajanje pogodb; ker so človekove pravice nedeljive in ker Libijci in tujci v Libiji kljub temu, da uživajo nekatere ekonomske in socialne ugodnosti zaradi državne razdelitve nacionalnega dohodka, ne uživajo večine državljanskih in političnih pravic, in sicer svobode izražanja, zbiranja in združevanja, pravice do poštenega sojenja, delovnopravnih pravic, pravic žensk in svobodnih volitev, in ker so pogosti primeri samovoljnega pridržanja, mučenja, neprostovoljnih izginotij in diskriminacije, zlasti migrantov, |
| --- | --- |

H.

ker je bila Libija 13. maja 2010 izvoljena v Svet Združenih narodov za človekove pravice in je ratificirala več instrumentov za človekove pravice in ker ima zaradi tega določene mednarodne pravne obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic, vendar pa doslej ni sprejela konkretnih ukrepov za izboljšanje položaja človekovih pravic in začetek resničnega sodelovanja z organi Združenih narodov za posebne postopke in izvajanje pogodb; ker so človekove pravice nedeljive in ker Libijci in tujci v Libiji kljub temu, da uživajo nekatere ekonomske in socialne ugodnosti zaradi državne razdelitve nacionalnega dohodka, ne uživajo večine državljanskih in političnih pravic, in sicer svobode izražanja, zbiranja in združevanja, pravice do poštenega sojenja, delovnopravnih pravic, pravic žensk in svobodnih volitev, in ker so pogosti primeri samovoljnega pridržanja, mučenja, neprostovoljnih izginotij in diskriminacije, zlasti migrantov,

| I. | ker uresničevanje državnih pooblastil v Libiji ne temeljni na vladavini prava ali demokratični odgovornosti ter vodi v samovoljno in nepredvidljivo obnašanje v zvezi s tujci in tujimi interesi, kot se je na primer nedavno zgodilo švicarskemu poslovnežu in tujcem, ki so bili usmrčeni zaradi običajnih kaznivih dejanj in katerih identiteta ni bila razkrita, |
| --- | --- |

I.

ker uresničevanje državnih pooblastil v Libiji ne temeljni na vladavini prava ali demokratični odgovornosti ter vodi v samovoljno in nepredvidljivo obnašanje v zvezi s tujci in tujimi interesi, kot se je na primer nedavno zgodilo švicarskemu poslovnežu in tujcem, ki so bili usmrčeni zaradi običajnih kaznivih dejanj in katerih identiteta ni bila razkrita,

| 1. | v okviru potekajočih pogajanj o okvirnem sporazumu naslavlja na Svet naslednja priporočila:






  (a) | je seznanjen z nedavno odločitvijo Sveta, da omejenemu številu poslancev končno dovoli, da preučijo mandat, ki je bil podeljen Komisiji pri pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo; obžaluje zamudo pri tej odločitvi in poziva, naj se Evropskemu parlamentu omogoči vpogled v mandate za vse mednarodne sporazume, o katerih potekajo pogajanja, v skladu s členom 218(10) PDEU, po katerem je treba Parlament nemudoma in izčrpno obveščati o vseh stopnjah postopka; |
| --- | --- | --- |

1.

v okviru potekajočih pogajanj o okvirnem sporazumu naslavlja na Svet naslednja priporočila:

(a)

je seznanjen z nedavno odločitvijo Sveta, da omejenemu številu poslancev končno dovoli, da preučijo mandat, ki je bil podeljen Komisiji pri pogajanjih o okvirnem sporazumu med EU in Libijo; obžaluje zamudo pri tej odločitvi in poziva, naj se Evropskemu parlamentu omogoči vpogled v mandate za vse mednarodne sporazume, o katerih potekajo pogajanja, v skladu s členom 218(10) PDEU, po katerem je treba Parlament nemudoma in izčrpno obveščati o vseh stopnjah postopka;

| (b) | pozdravlja začetek pogajanj med EU in Libijo kot korak k razvoju novega odnosa med EU in sredozemsko regijo ter Afriko; meni, da je sodelovanje z Libijo koristno pri reševanju vprašanj varnosti in stabilnosti, preseljevanja, javnega zdravja, razvoja, trgovine, podnebnih sprememb, energije in kulture; |
| --- | --- |

(b)

pozdravlja začetek pogajanj med EU in Libijo kot korak k razvoju novega odnosa med EU in sredozemsko regijo ter Afriko; meni, da je sodelovanje z Libijo koristno pri reševanju vprašanj varnosti in stabilnosti, preseljevanja, javnega zdravja, razvoja, trgovine, podnebnih sprememb, energije in kulture;

| (c) | poziva Svet in Komisijo, naj Libiji močno priporočita ratifikacijo in izvajanje Ženevske konvencije o beguncih iz leta 1951 in protokola h konvenciji iz leta 1967, vključno s polnim sodelovanjem z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce, da bi zagotovila ustrezno zaščito in pravice za migrante in sprejela zakonodajo o azilu, ki bi priznavala status beguncev in njihove pravice in bi med drugim vključevala prepoved kolektivnega izgona in načelo nevračanja; |
| --- | --- |

(c)

poziva Svet in Komisijo, naj Libiji močno priporočita ratifikacijo in izvajanje Ženevske konvencije o beguncih iz leta 1951 in protokola h konvenciji iz leta 1967, vključno s polnim sodelovanjem z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce, da bi zagotovila ustrezno zaščito in pravice za migrante in sprejela zakonodajo o azilu, ki bi priznavala status beguncev in njihove pravice in bi med drugim vključevala prepoved kolektivnega izgona in načelo nevračanja;

| (d) | opominja Svet in Komisijo, da sta dolžna zagotoviti popolno skladnost zunanje politike EU z listino o temeljnih pravicah, zlasti njenim členom 19, ki prepoveduje kolektivni izgon in določa načelo nevračanja; |
| --- | --- |

(d)

opominja Svet in Komisijo, da sta dolžna zagotoviti popolno skladnost zunanje politike EU z listino o temeljnih pravicah, zlasti njenim členom 19, ki prepoveduje kolektivni izgon in določa načelo nevračanja;

| (e) | poziva Svet in Komisijo, naj zahtevata, da libijske oblasti podpišejo memorandum o soglasju, ki bo Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce omogočil zakonito prisotnost v državi, s pooblastilom za dostop in izvajanje vseh njegovih dejavnosti v zvezi z zaščito; |
| --- | --- |

(e)

poziva Svet in Komisijo, naj zahtevata, da libijske oblasti podpišejo memorandum o soglasju, ki bo Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce omogočil zakonito prisotnost v državi, s pooblastilom za dostop in izvajanje vseh njegovih dejavnosti v zvezi z zaščito;

| (f) | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo sporazum z Libijo o ponovnem sprejemu zadeval le nezakonite priseljence in bo izključeval tiste, ki so prosilci za azil, begunci in osebe, ki potrebujejo zaščito, ter ponavlja, da se načelo nevračanja uporablja za vse osebe, ki jim grozi smrtna kazen, nečloveško ravnanje ali mučenje; |
| --- | --- |

(f)

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo sporazum z Libijo o ponovnem sprejemu zadeval le nezakonite priseljence in bo izključeval tiste, ki so prosilci za azil, begunci in osebe, ki potrebujejo zaščito, ter ponavlja, da se načelo nevračanja uporablja za vse osebe, ki jim grozi smrtna kazen, nečloveško ravnanje ali mučenje;

| (g) | poziva Svet, naj beguncem v Libiji, katerih status je priznal Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce, ponudi selitev v skladu z agendo o sodelovanju na področju migracij z dne 4. oktobra 2010; |
| --- | --- |

(g)

poziva Svet, naj beguncem v Libiji, katerih status je priznal Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce, ponudi selitev v skladu z agendo o sodelovanju na področju migracij z dne 4. oktobra 2010;

| (h) | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita podporo dejavnostim Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce, pri čemer naj pri libijskih oblasteh spodbujata spoštovanje mednarodnih humanitarnih standardov v zvezi z migranti brez dokumentov, vključno z rednim dostopom Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce do centrov za pridržanje v državi; |
| --- | --- |

(h)

poziva Svet in Komisijo, naj okrepita podporo dejavnostim Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce, pri čemer naj pri libijskih oblasteh spodbujata spoštovanje mednarodnih humanitarnih standardov v zvezi z migranti brez dokumentov, vključno z rednim dostopom Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce do centrov za pridržanje v državi;

| (i) | poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodno organizacijo za migracije, Mednarodnim centrom za razvoj migracijske politike in drugimi strokovnimi agencijami Libiji predlagata pomoč pri reševanju problema trgovanja z ljudmi v regiji, s posebnim poudarkom na varstvu žensk in otrok, vključno s pomočjo za vključevanje zakonitih migrantov in izboljšanje razmer za migrante, ki so se nezakonito zadrževali na ozemlju države; v zvezi s tem pozdravlja sporazum o agendi sodelovanja na področju migracij, ki sta ga komisarja Mälmstrom in Füle z libijskimi oblastmi podpisala oktobra 2010; |
| --- | --- |

(i)

poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce, Mednarodno organizacijo za migracije, Mednarodnim centrom za razvoj migracijske politike in drugimi strokovnimi agencijami Libiji predlagata pomoč pri reševanju problema trgovanja z ljudmi v regiji, s posebnim poudarkom na varstvu žensk in otrok, vključno s pomočjo za vključevanje zakonitih migrantov in izboljšanje razmer za migrante, ki so se nezakonito zadrževali na ozemlju države; v zvezi s tem pozdravlja sporazum o agendi sodelovanja na področju migracij, ki sta ga komisarja Mälmstrom in Füle z libijskimi oblastmi podpisala oktobra 2010;

| (j) | poziva Komisijo, naj Parlamentu razkrije vse podrobne informacije v zvezi z zunanjimi finančnimi instrumenti, uporabljenimi v okviru sporazuma o partnerstvu med EU in Libijo; |
| --- | --- |

(j)

poziva Komisijo, naj Parlamentu razkrije vse podrobne informacije v zvezi z zunanjimi finančnimi instrumenti, uporabljenimi v okviru sporazuma o partnerstvu med EU in Libijo;

| (k) | poziva Svet, naj za dosego odprave smrtne kazni Libijo spodbuja, da sprejme moratorij na smrtne kazni, v skladu z resolucijami generalne skupščine Združenih narodov z 18. decembra 2007 in 18. decembra 2008, in objavi statistične podatke o vseh osebah, ki so bile v Libiji usmrčene od leta 2008 naprej, ter razkrije identiteto teh oseb in obtožbe, zaradi katerih so bile obsojene; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj pokaže, da EU odpravi smrtne kazni namenja politično prioriteto, in naj na to vprašanje redno opozarja libijske oblasti; |
| --- | --- |

(k)

poziva Svet, naj za dosego odprave smrtne kazni Libijo spodbuja, da sprejme moratorij na smrtne kazni, v skladu z resolucijami generalne skupščine Združenih narodov z 18. decembra 2007 in 18. decembra 2008, in objavi statistične podatke o vseh osebah, ki so bile v Libiji usmrčene od leta 2008 naprej, ter razkrije identiteto teh oseb in obtožbe, zaradi katerih so bile obsojene; poziva visoko predstavnico in podpredsednico Komisije, naj pokaže, da EU odpravi smrtne kazni namenja politično prioriteto, in naj na to vprašanje redno opozarja libijske oblasti;

| (l) | poziva Svet, naj vztraja pri vključitvi določbe o Mednarodnem kazenskem sodišču v okvirni sporazum, da bi Libija razmislila o ratifikaciji rimskega statuta; |
| --- | --- |

(l)

poziva Svet, naj vztraja pri vključitvi določbe o Mednarodnem kazenskem sodišču v okvirni sporazum, da bi Libija razmislila o ratifikaciji rimskega statuta;

| (m) | poziva Svet, naj Libiji predlaga sodelovanje v programih za krepitev regionalnih sinergij pri trajnostnem razvoju in okoljskih zadevah, kot so na primer podnebne spremembe, pomanjkanje vode in dezertifikacija; |
| --- | --- |

(m)

poziva Svet, naj Libiji predlaga sodelovanje v programih za krepitev regionalnih sinergij pri trajnostnem razvoju in okoljskih zadevah, kot so na primer podnebne spremembe, pomanjkanje vode in dezertifikacija;

| (n) | poziva Svet in Komisijo, naj v pogajanjih o okvirnem sporazumu spodbujata sodelovanje Libije pri evro-sredozemskem partnerstvu ter pri dejavnostih in glavnih projektih Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

(n)

poziva Svet in Komisijo, naj v pogajanjih o okvirnem sporazumu spodbujata sodelovanje Libije pri evro-sredozemskem partnerstvu ter pri dejavnostih in glavnih projektih Unije za Sredozemlje;

| (o) | poziva Komisijo, naj v celoti spoštuje obveznosti iz člena 218 PDEU in pravočasno obvešča Parlament o prizadevanjih EU na področju „jedrskega sodelovanja“ z Libijo, ki potekajo v okviru poglavja o energetiki v pogajanjih o okvirnem sporazumu, vključno z vsemi političnimi in varnostnimi posledicami; |
| --- | --- |

(o)

poziva Komisijo, naj v celoti spoštuje obveznosti iz člena 218 PDEU in pravočasno obvešča Parlament o prizadevanjih EU na področju „jedrskega sodelovanja“ z Libijo, ki potekajo v okviru poglavja o energetiki v pogajanjih o okvirnem sporazumu, vključno z vsemi političnimi in varnostnimi posledicami;

| (p) | čestita libijskim zdravstvenim oblastem in delavcem za velik napredek, ki je bil v boju proti virusu HIV/aidsu na zdravstvenem in znanstvenem področju dosežen prek akcijskega načrta za Bengazi, ki ga skupaj izvajata EU in Libija, in podpira prošnjo za razširitev sodelovanja na druge nalezljive bolezni in zdravstvene centre v Libiji; poziva države članice EU, naj razširijo specializirano zdravstveno pomoč za libijske bolnike, vključno z lažjim dostopom do začasnega zdravljenja v specializiranih institucijah v Evropi; |
| --- | --- |

(p)

čestita libijskim zdravstvenim oblastem in delavcem za velik napredek, ki je bil v boju proti virusu HIV/aidsu na zdravstvenem in znanstvenem področju dosežen prek akcijskega načrta za Bengazi, ki ga skupaj izvajata EU in Libija, in podpira prošnjo za razširitev sodelovanja na druge nalezljive bolezni in zdravstvene centre v Libiji; poziva države članice EU, naj razširijo specializirano zdravstveno pomoč za libijske bolnike, vključno z lažjim dostopom do začasnega zdravljenja v specializiranih institucijah v Evropi;

| (q) | meni, da bi moral okvirni sporazum vključevati pomoč pri krepitvi institucionalnih zmogljivosti kot sredstva za krepitev civilne družbe, podporo za posodobitev, spodbujanje demokratičnih reform, neodvisnih medijev in neodvisnega sodstva ter drugih prizadevanj za odprtje prostora za podjetja, akademske kroge, nevladne organizacije in druge libijske zainteresirane strani; |
| --- | --- |

(q)

meni, da bi moral okvirni sporazum vključevati pomoč pri krepitvi institucionalnih zmogljivosti kot sredstva za krepitev civilne družbe, podporo za posodobitev, spodbujanje demokratičnih reform, neodvisnih medijev in neodvisnega sodstva ter drugih prizadevanj za odprtje prostora za podjetja, akademske kroge, nevladne organizacije in druge libijske zainteresirane strani;

| (r) | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo programi, namenjeni trgovini, osredotočeni na nudenje dejanske podpore podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, da bi tako izkoristili njihove izvozne možnosti; |
| --- | --- |

(r)

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo programi, namenjeni trgovini, osredotočeni na nudenje dejanske podpore podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, da bi tako izkoristili njihove izvozne možnosti;

| (s) | poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata Libijo k doslednemu spoštovanju obljub, ki jih je dala ob pristopu k Svetu Združenih narodov za človekove pravice, in poziva Libijo k izdaji stalnih povabil osebam, ki so bile imenovane s posebnimi postopki Združenih narodov, kot so posebni poročevalec ZN za usmrtitve, izvršene po izvensodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih; posebni poročevalec za mučenje; posebni poročevalec za svobodo izražanja; posebni poročevalec za sodobne oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in nestrpnosti, ter člani delovne skupine za prisilna ali neprostovoljna izginotja, kot je bilo to nedavno zahtevano v rednem splošnem pregledu za Libijo; ob tem poziva tudi k neovirani izvedbi neodvisnega pregleda položaja človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

(s)

poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata Libijo k doslednemu spoštovanju obljub, ki jih je dala ob pristopu k Svetu Združenih narodov za človekove pravice, in poziva Libijo k izdaji stalnih povabil osebam, ki so bile imenovane s posebnimi postopki Združenih narodov, kot so posebni poročevalec ZN za usmrtitve, izvršene po izvensodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih; posebni poročevalec za mučenje; posebni poročevalec za svobodo izražanja; posebni poročevalec za sodobne oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in nestrpnosti, ter člani delovne skupine za prisilna ali neprostovoljna izginotja, kot je bilo to nedavno zahtevano v rednem splošnem pregledu za Libijo; ob tem poziva tudi k neovirani izvedbi neodvisnega pregleda položaja človekovih pravic v državi;

| (t) | poziva Svet, naj zagotovi izdajo schengenskih vizumov za libijske državljane brez nepotrebnega odlaganja, naj preuči druge postopke poenostavitve in naj prepriča libijske oblasti, da poenostavijo izdajo vizumov za Evropejce, ki prebivajo v Libiji ali tam opravljajo poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(t)

poziva Svet, naj zagotovi izdajo schengenskih vizumov za libijske državljane brez nepotrebnega odlaganja, naj preuči druge postopke poenostavitve in naj prepriča libijske oblasti, da poenostavijo izdajo vizumov za Evropejce, ki prebivajo v Libiji ali tam opravljajo poklicne dejavnosti;

| (u) | priporoča čim prejšnjo ustanovitev delegacije EU v Tripoliju; |
| --- | --- |

(u)

priporoča čim prejšnjo ustanovitev delegacije EU v Tripoliju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji in vladam držav članic Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji in vladam držav članic Evropske unije.

---

(1)  UL C 244E, 18.10.2007, str. 208.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0246.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 18. januar 2011

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/104

---

Torek, 18. januar 2011Združitev delniških družb ***I

P7_TA(2011)0001

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (kodifikacija) (KOM(2010)0391 – C7-0209/2010 – 2008/0009(COD))

2012/C 136 E/20

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0026) in spremenjenega predloga (KOM(2010)0391), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0026) in spremenjenega predloga (KOM(2010)0391),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi dne 17. junija 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi dne 17. junija 2008 (1),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0209/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 50(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0209/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – pospešeni delovni postopek za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – pospešeni delovni postopek za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (3),

| — | ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7–0363/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7–0363/2010),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog vsebuje zgolj kodifikacijo obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog vsebuje zgolj kodifikacijo obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 60.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Torek, 18. januar 2011P7_TC1-COD(2008)0009

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o združitvi delniških družb (kodifikacija)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/35/EU.)

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/105

---

Torek, 18. januar 2011Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Jordanijo zaradi upoštevanja pristopa Bolgarije in Romunije k EU ***

P7_TA(2011)0002

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (06903/2010 – C7-0384/2010 – 2007/0231(NLE))

2012/C 136 E/21

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06903/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06903/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (09373/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (09373/2008),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je podal Svet v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0384/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je podal Svet v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0384/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(8) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(8) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0373/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0373/2010),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/106

---

Torek, 18. januar 2011Sporazum ES/Ekonomska in monetarna unija Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa ***

P7_TA(2011)0003

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Ekonomsko in monetarno unijo Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa (06646/2010 – C7-0103/2010 – 2008/0145(NLE))

2012/C 136 E/22

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06646/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06646/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Ekonomsko in monetarno unijo Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa (06190/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Ekonomsko in monetarno unijo Zahodne Afrike o nekaterih vidikih zračnega prometa (06190/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve Sveta za odobritev v skladu s členom 100(2) in prvim pododstavkom člena 218(8) ter točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0103/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Sveta za odobritev v skladu s členom 100(2) in prvim pododstavkom člena 218(8) ter točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0103/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0361/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0361/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ekonomske in monetarne unije Zahodne Afrike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ekonomske in monetarne unije Zahodne Afrike.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/106

---

Torek, 18. januar 2011Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***II

P7_TA(2011)0004

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (10753/3/2010 – C7-0267/2010 – 2008/0098(COD))

2012/C 136 E/23

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (10753/3/2010 – C7-0267/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (10753/3/2010 – C7-0267/2010),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0311) in spremenjenega predloga (KOM(2009)0579), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0311) in spremenjenega predloga (KOM(2009)0579),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0203/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0203/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. februarja 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. februarja 2009 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0343/2010),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 441.

(2)  UL C 218, 11.9.2009, str. 15.

---

Torek, 18. januar 2011P7_TC2-COD(2008)0098

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 18. januarja 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 305/2011.)

---

Sreda, 19. januar 2011

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/108 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/108

---

Sreda, 19. januar 2011Pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu ***II

P7_TA(2011)0007

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (11038/2/2010 – C7-0266/2010 – 2008/0142(COD))

2012/C 136 E/24

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (11038/2/2010 – C7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (11038/2/2010 – C7-0266/2010),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0414), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0414),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0257/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0257/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. decembra 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. decembra 2008 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2009 (3),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta iz druge obravnave, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2010, da bo odobril stališče Parlamenta iz druge obravnave, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0307/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0307/2010),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 368.

(2)  UL C 175, 28.7.2009, str. 116.

(3)  UL C 120, 28.5.2009, str. 65.

---

Sreda, 19. januar 2011P7_TC2-COD(2008)0142

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 19. januarja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/24/EU.)

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/109

---

Sreda, 19. januar 2011Sporazum med Evropsko unijo in Kamerunom o zakonodaji na področju gozdov ***

P7_TA(2011)0009

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (12796/2010 – C7-0339/2010 – 2010/0217(NLE))

2012/C 136 E/25

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12796/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12796/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (13187/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kamerun o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (13187/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje po odobritvi, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3) in prvim pododstavkom člena 207(4), točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0339/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje po odobritvi, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3) in prvim pododstavkom člena 207(4), točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0339/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0371/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0371/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kamerun. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kamerun.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/110

---

Sreda, 19. januar 2011Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Kongo o zakonodaji na področju gozdov ***

P7_TA(2011)0010

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (10028/2010 – C7-0170/2010 – 2010/0062(NLE))

2012/C 136 E/26

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10028/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10028/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (07636/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Kongo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesa in lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT) (07636/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3) in prvim pododstavkom člena 207(4), točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0170/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3) in prvim pododstavkom člena 207(4), točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0170/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0370/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0370/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kongo. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kongo.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/110

---

Sreda, 19. januar 2011Začasni sporazum o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami ***

P7_TA(2011)0012

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (05078/2010 – C7-0036/2010 – 2008/0250(NLE))

2012/C 136 E/27

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05078/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05078/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (05558/2/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (05558/2/2009),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2010),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0365/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0365/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in pacifiških držav. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in pacifiških držav.

---

| 11.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 136/111 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 136/111

---

Sreda, 19. januar 2011Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ES/Srbija ***

P7_TA(2011)0015

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2011 o osnutku sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

2012/C 136 E/28

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in Komisije (15619/1/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta in Komisije (15619/1/2007),

| — | ob upoštevanju osnutka Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (16005/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (16005/2007),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0341/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C7-0341/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0362/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0362/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Srbije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Srbije.

---