# Az Európai Unió C 179/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.179.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 179 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. június 20. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.179.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 179

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. június 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | SZÁMVEVŐSZÉK |
| 2012/C 179/01 | 4/2012 sz. vélemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikkében meghatározott, az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről szóló bizottsági jelentésről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

2012/C 179/01

4/2012 sz. vélemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikkében meghatározott, az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről szóló bizottsági jelentésről

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

SZÁMVEVŐSZÉK

| 20.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 179/1

---

4/2012 sz. VÉLEMÉNY

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikkében meghatározott, az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről szóló bizottsági jelentésről

2012/C 179/01

BEVEZETÉS

| 1. | 2012 februárjában a Bizottság közzétette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló jelentését (1) az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történt értékeléséről (a továbbiakban: az értékelő jelentés). A Szerződés előírja (2), hogy a Bizottság készítsen ilyen jelentést, és hogy ez a jelentés részét képezze annak a bizonyítéknak, amely alapján a Parlament évenként mentesítheti a Bizottságot a költségvetésre vonatkozó felelősség alól. |
| --- | --- |

1.

2012 februárjában a Bizottság közzétette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló jelentését (1) az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történt értékeléséről (a továbbiakban: az értékelő jelentés). A Szerződés előírja (2), hogy a Bizottság készítsen ilyen jelentést, és hogy ez a jelentés részét képezze annak a bizonyítéknak, amely alapján a Parlament évenként mentesítheti a Bizottságot a költségvetésre vonatkozó felelősség alól.

| 2. | A Parlament mint jogalkotó a konkrét szándékait a 2009. évi mentesítésről szóló 2011. májusi határozatában így fogalmazta meg:
  „úgy véli, hogy az értékelő jelentést úgy kell elkészíteni, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatók, jogi/politikai alapjuk, a kiadások összege, valamint az elért eredmények közötti kapcsolat világos és átlátható legyen (3).”
  Ugyanebben a dokumentumban a Parlament hangsúlyozta azt is: ahhoz, hogy a lakosság bizalommal legyen az Unió költségvetése iránt, a tervezett eredmények elérése éppen olyan fontos, mint az elszámolások jogszerűsége és szabályszerűsége. Ennek kapcsán a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy „vizsgálja felül a kiadási programok hatékonyságának értékelésére szolgáló rendszereit annak felmérése érdekében, hogy azok értéket teremtenek-e, megfelelő-e az általuk nyújtott ár-érték arány, és elérik-e azokat a célokat, amelyekért létrehozták őket” (4). |
| --- | --- |

2.

A Parlament mint jogalkotó a konkrét szándékait a 2009. évi mentesítésről szóló 2011. májusi határozatában így fogalmazta meg:

„úgy véli, hogy az értékelő jelentést úgy kell elkészíteni, hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatók, jogi/politikai alapjuk, a kiadások összege, valamint az elért eredmények közötti kapcsolat világos és átlátható legyen (3).”

Ugyanebben a dokumentumban a Parlament hangsúlyozta azt is: ahhoz, hogy a lakosság bizalommal legyen az Unió költségvetése iránt, a tervezett eredmények elérése éppen olyan fontos, mint az elszámolások jogszerűsége és szabályszerűsége. Ennek kapcsán a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy „vizsgálja felül a kiadási programok hatékonyságának értékelésére szolgáló rendszereit annak felmérése érdekében, hogy azok értéket teremtenek-e, megfelelő-e az általuk nyújtott ár-érték arány, és elérik-e azokat a célokat, amelyekért létrehozták őket” (4).

| 3. | A Parlament felkérte a Számvevőszéket, hogy adjon véleményt az értékelő jelentésről (5). Ez a vélemény ennek a kérésnek tesz eleget. Tekintve azonban a Bizottság első értékelő jelentésének előzetes jellegét, a Számvevőszék nem kíván részletes megjegyzéseket fűzni a jelentés tartalmához. |
| --- | --- |

3.

A Parlament felkérte a Számvevőszéket, hogy adjon véleményt az értékelő jelentésről (5). Ez a vélemény ennek a kérésnek tesz eleget. Tekintve azonban a Bizottság első értékelő jelentésének előzetes jellegét, a Számvevőszék nem kíván részletes megjegyzéseket fűzni a jelentés tartalmához.

A Számvevőszék álláspontja az első értékelő jelentésről és annak továbbfejlesztéséről

| 4. | Az első értékelő jelentés túl hozzávetőleges, kevés konkrét tartalommal szolgál, érdemi értéke így csekély. Szövege azt tükrözi (6), hogy a Bizottság még nem látja tisztán, hogyan teljesítse a Szerződésből ráháruló feladatot. A Bizottság saját állítása szerint jelenleg is vizsgálja, hogyan fejleszthetné tovább tartalmilag a jelentést, és figyelembe fogja venni a Parlament és a Tanács álláspontjait. A Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottságnak ennél többet kell tennie, és intenzív konzultációt kellene folytatnia a két intézménnyel. |
| --- | --- |

4.

Az első értékelő jelentés túl hozzávetőleges, kevés konkrét tartalommal szolgál, érdemi értéke így csekély. Szövege azt tükrözi (6), hogy a Bizottság még nem látja tisztán, hogyan teljesítse a Szerződésből ráháruló feladatot. A Bizottság saját állítása szerint jelenleg is vizsgálja, hogyan fejleszthetné tovább tartalmilag a jelentést, és figyelembe fogja venni a Parlament és a Tanács álláspontjait. A Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottságnak ennél többet kell tennie, és intenzív konzultációt kellene folytatnia a két intézménnyel.

| 5. | A Számvevőszék véleménye szerint az értékelő jelentés hozzájárulhat ahhoz, hogy növekedjék a Bizottság elszámoltathatósága a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság, és ebből következően az uniós polgárok felé. Ennek eredményességéhez azonban a Bizottságnak át kell gondolnia az értékelő jelentés célját, tartalmát, tárgykörét és időzítését. A következő bekezdésekben ezeket a szempontokat fejtjük ki bővebben. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszék véleménye szerint az értékelő jelentés hozzájárulhat ahhoz, hogy növekedjék a Bizottság elszámoltathatósága a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság, és ebből következően az uniós polgárok felé. Ennek eredményességéhez azonban a Bizottságnak át kell gondolnia az értékelő jelentés célját, tartalmát, tárgykörét és időzítését. A következő bekezdésekben ezeket a szempontokat fejtjük ki bővebben.

Cél és tartalom

| 6. | A Szerződés az értékelő jelentés előírásával újabb lépést tesz afelé, hogy a jelentéstételi és elszámoltathatósági rendszer már ne pusztán a szabályok betartására összpontosítson, hanem egyre inkább az eredmények elérésére. A jogalkotók azt akarják tudni, hogy az uniós kiadásoknak van-e tényleges hatásuk. Különjelentéseiben és véleményeiben maga a Számvevőszék is rendszeresen rámutat arra, hogy a Bizottság rendszerei ilyen szempontból nem igazán jól vannak kialakítva. |
| --- | --- |

6.

A Szerződés az értékelő jelentés előírásával újabb lépést tesz afelé, hogy a jelentéstételi és elszámoltathatósági rendszer már ne pusztán a szabályok betartására összpontosítson, hanem egyre inkább az eredmények elérésére. A jogalkotók azt akarják tudni, hogy az uniós kiadásoknak van-e tényleges hatásuk. Különjelentéseiben és véleményeiben maga a Számvevőszék is rendszeresen rámutat arra, hogy a Bizottság rendszerei ilyen szempontból nem igazán jól vannak kialakítva.

| 7. | Jó pár forrás ad számot az elért eredményekről, és maga az értékelő jelentés is felsorol ilyeneket: konkrét programok egyedi értékelése, hatásvizsgálatok, éves tevékenységi jelentések, az éves összefoglaló, a tevékenységi beszámolók és a mentesítési állásfoglalást követő jelentések; ezekhez hozzávehetőek a Számvevőszék különjelentései is. Ezek a különböző források azonban nem állnak össze koherens módon, és túl gyakran a befejezett többéves programok eredményeire koncentrálnak, pedig ekkor már késő a hatás növelését célzó kiigazításokat tenni. |
| --- | --- |

7.

Jó pár forrás ad számot az elért eredményekről, és maga az értékelő jelentés is felsorol ilyeneket: konkrét programok egyedi értékelése, hatásvizsgálatok, éves tevékenységi jelentések, az éves összefoglaló, a tevékenységi beszámolók és a mentesítési állásfoglalást követő jelentések; ezekhez hozzávehetőek a Számvevőszék különjelentései is. Ezek a különböző források azonban nem állnak össze koherens módon, és túl gyakran a befejezett többéves programok eredményeire koncentrálnak, pedig ekkor már késő a hatás növelését célzó kiigazításokat tenni.

| 8. | Az értékelő jelentés rámutat, hogy az uniós kiadások jellege miatt az eredményeket gyakran nagyon nehéz éves alapon értékelni (7). Ez igaz, de lehet javítani a beszámolókat annak értékelésével, hogy a hosszabb távú célok milyen valószínűséggel érhetők el. Az értékelő jelentés jó alkalmat ad a kérdéskör tárgyalására. |
| --- | --- |

8.

Az értékelő jelentés rámutat, hogy az uniós kiadások jellege miatt az eredményeket gyakran nagyon nehéz éves alapon értékelni (7). Ez igaz, de lehet javítani a beszámolókat annak értékelésével, hogy a hosszabb távú célok milyen valószínűséggel érhetők el. Az értékelő jelentés jó alkalmat ad a kérdéskör tárgyalására.

| 9. | E helyzetre való tekintettel a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság használja ezt az értékelő jelentést kiindulási pontként beszámolási és elszámoltathatósági rendszereinek alapvető újragondolásához. A Bizottság által közzétett értékelő jelentés érvelése szerint az a jelenlegi gyakorlat, hogy programértékelésekre viszonylag ritkán kerül sor, nem nagyon alkalmas az elért eredmények éves elemzésére (8). A Számvevőszék egyetért ezzel, és véleménye szerint a jövőben ez a jelentés csak részben alapulhat ezeken az értékeléseken. |
| --- | --- |

9.

E helyzetre való tekintettel a Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság használja ezt az értékelő jelentést kiindulási pontként beszámolási és elszámoltathatósági rendszereinek alapvető újragondolásához. A Bizottság által közzétett értékelő jelentés érvelése szerint az a jelenlegi gyakorlat, hogy programértékelésekre viszonylag ritkán kerül sor, nem nagyon alkalmas az elért eredmények éves elemzésére (8). A Számvevőszék egyetért ezzel, és véleménye szerint a jövőben ez a jelentés csak részben alapulhat ezeken az értékeléseken.

| 10. | Ahhoz, hogy az értékelő jelentés megfeleljen az előző bekezdésekben ismertetett igényeknek és a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság elvárásainak, a beszámolásnak az eddigiektől különböző, de nem feltétlenül új feladatként jelentkező módjaira is szükség lesz, amelyek koncepciója biztosítja, hogy a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság és más érintettek megkapják a számukra szükséges információkat az elért eredményekről. A jelenlegi forráskorlátok miatt különösen fontos, hogy a Bizottság kezdjen el a többéves programjaiba szisztematikusan beépíteni olyan teljesítménymutatókat és mérföldköveket, melyek lehetővé teszik a kritikus közbenső pontoknál annak értékelését, hogy a meghatározott célok és a szándékolt hatások milyen valószínűséggel érhetők el (9). Ez egy újabb lépést jelentene az eredményesség mérésének irányába. Ezenkívül a fenti 4. bekezdésben említett konzultációk azt is lehetővé tennék, hogy a Bizottság felmérhesse a gazdaságossági és hatékonysági témákról szóló beszámolókkal szembeni elvárásokat. |
| --- | --- |

10.

Ahhoz, hogy az értékelő jelentés megfeleljen az előző bekezdésekben ismertetett igényeknek és a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság elvárásainak, a beszámolásnak az eddigiektől különböző, de nem feltétlenül új feladatként jelentkező módjaira is szükség lesz, amelyek koncepciója biztosítja, hogy a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság és más érintettek megkapják a számukra szükséges információkat az elért eredményekről. A jelenlegi forráskorlátok miatt különösen fontos, hogy a Bizottság kezdjen el a többéves programjaiba szisztematikusan beépíteni olyan teljesítménymutatókat és mérföldköveket, melyek lehetővé teszik a kritikus közbenső pontoknál annak értékelését, hogy a meghatározott célok és a szándékolt hatások milyen valószínűséggel érhetők el (9). Ez egy újabb lépést jelentene az eredményesség mérésének irányába. Ezenkívül a fenti 4. bekezdésben említett konzultációk azt is lehetővé tennék, hogy a Bizottság felmérhesse a gazdaságossági és hatékonysági témákról szóló beszámolókkal szembeni elvárásokat.

| 11. | A Számvevőszék már tett közzé véleményt (10) az uniós kiadások két fő területét, a kohéziós és a mezőgazdasági kiadásokat a 2014–2020 időszakban szabályozó rendeletekre irányuló bizottsági javaslatokról. A Számvevőszék mindkét esetben felhívta a figyelmet arra, hogy a Bizottság a szakpolitikai célokhoz nem rendelt konkrét eredményeket, vagyis nem határozta meg, hogy terv szerint mit kell az uniós finanszírozásnak elérnie. Ha a várt eredményeket illetően nincsenek egyértelmű célok, akkor a Bizottság továbbra sem tudja meggyőzően kimutatni kiadásainak sajátlagosan európai értéknövelő hatását – és így nehéz lesz bizonyosságot adnia e kiadások eredményességéről és hatékonyságáról. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék már tett közzé véleményt (10) az uniós kiadások két fő területét, a kohéziós és a mezőgazdasági kiadásokat a 2014–2020 időszakban szabályozó rendeletekre irányuló bizottsági javaslatokról. A Számvevőszék mindkét esetben felhívta a figyelmet arra, hogy a Bizottság a szakpolitikai célokhoz nem rendelt konkrét eredményeket, vagyis nem határozta meg, hogy terv szerint mit kell az uniós finanszírozásnak elérnie. Ha a várt eredményeket illetően nincsenek egyértelmű célok, akkor a Bizottság továbbra sem tudja meggyőzően kimutatni kiadásainak sajátlagosan európai értéknövelő hatását – és így nehéz lesz bizonyosságot adnia e kiadások eredményességéről és hatékonyságáról.

| 12. | A Bizottságnak továbbá külön figyelmet kell fordítania az éves értékelő jelentéseihez használt adatok, köztük a tagállamoktól beérkező adatok minőségére is. Mint a Számvevőszék a 7/2011 sz. véleményének (11) 39. bekezdésében megjegyezte:
  „A Bizottság (...) vegye fontolóra, mennyiben lehetséges biztosítani, hogy a tagállamok által szolgáltatott adatok a programok monitoringja, értékelése és teljesítménye szempontjából a relevancia, az összehasonlíthatóság és a megbízhatóság tekintetében elfogadható minőségűek legyenek.” |
| --- | --- |

12.

A Bizottságnak továbbá külön figyelmet kell fordítania az éves értékelő jelentéseihez használt adatok, köztük a tagállamoktól beérkező adatok minőségére is. Mint a Számvevőszék a 7/2011 sz. véleményének (11) 39. bekezdésében megjegyezte:

„A Bizottság (...) vegye fontolóra, mennyiben lehetséges biztosítani, hogy a tagállamok által szolgáltatott adatok a programok monitoringja, értékelése és teljesítménye szempontjából a relevancia, az összehasonlíthatóság és a megbízhatóság tekintetében elfogadható minőségűek legyenek.”

Tárgykör

| 13. | A Bizottság által közzétett értékelő jelentés elvileg két szakpolitikai terület, az oktatás és kultúra, illetve a kutatás elért eredményeit tárgyalja. A tényleges tárgyköre azonban még ennél is szűkebb. A jelentés például a kultúra és oktatás területére öt általános célt ad meg, de azután ezek közül csak az utolsóról ad hozzávetőleges értékelő információkat. A Bizottság nem indokolta meg, miért zárta ki az elemzésből az első négy célt. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság által közzétett értékelő jelentés elvileg két szakpolitikai terület, az oktatás és kultúra, illetve a kutatás elért eredményeit tárgyalja. A tényleges tárgyköre azonban még ennél is szűkebb. A jelentés például a kultúra és oktatás területére öt általános célt ad meg, de azután ezek közül csak az utolsóról ad hozzávetőleges értékelő információkat. A Bizottság nem indokolta meg, miért zárta ki az elemzésből az első négy célt.

| 14. | A Bizottság rámutatott (12), hogy ha az összes uniós finanszírozású programot minden évben vizsgálat tárgyává tennék, akkor az eredmény valószínűleg egy hosszú, túl szerteágazó jelentés lenne. Ez egyike a számos kérdésnek, amelyeket a Parlamentnek és a Tanácsnak, a Bizottsággal együtt, esetleg mérlegelnie kellene. Másik ilyen kérdés többek között az is, hogy az eredmények és ezáltal az eredményesség értékelésén túl foglalkozni kell-e a gazdaságossággal és hatékonysággal is. Szó lehetne akár tematikus, hosszabb időtartamra kiterjedő értékelésről, akár a Bizottság elmúlt évi eredményeinek átfogóbb elemzéséről. Minden ilyen mérlegelésnek azt kell figyelembe vennie, hogy az értékelő jelentésbe bekerülő információk mennyire használhatók fel az éves mentesítési eljárásban. |
| --- | --- |

14.

A Bizottság rámutatott (12), hogy ha az összes uniós finanszírozású programot minden évben vizsgálat tárgyává tennék, akkor az eredmény valószínűleg egy hosszú, túl szerteágazó jelentés lenne. Ez egyike a számos kérdésnek, amelyeket a Parlamentnek és a Tanácsnak, a Bizottsággal együtt, esetleg mérlegelnie kellene. Másik ilyen kérdés többek között az is, hogy az eredmények és ezáltal az eredményesség értékelésén túl foglalkozni kell-e a gazdaságossággal és hatékonysággal is. Szó lehetne akár tematikus, hosszabb időtartamra kiterjedő értékelésről, akár a Bizottság elmúlt évi eredményeinek átfogóbb elemzéséről. Minden ilyen mérlegelésnek azt kell figyelembe vennie, hogy az értékelő jelentésbe bekerülő információk mennyire használhatók fel az éves mentesítési eljárásban.

Időzítés

| 15. | Az értékelő jelentés egyike azon dokumentumoknak, melyeket az EUMSZ 319. cikke szerint a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a mentesítési eljárás részeként meg kell vizsgálnia. A Bizottság kijelentette, hogy a jövőben a jelentést ennek megfelelően minden évben november közepéig szándékozik elfogadni (13). Ez egybeesik a Számvevőszék éves jelentésének közzétételével. A Parlament azonban azt kérte (14) a Számvevőszéktől, hogy az értékelő jelentésről szóló észrevételeit a saját éves jelentésével egyidőben nyújtsa be. Ehhez azonban a Számvevőszéknek ezt a dokumentumot jóval korábban meg kellene kapnia. |
| --- | --- |

15.

Az értékelő jelentés egyike azon dokumentumoknak, melyeket az EUMSZ 319. cikke szerint a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a mentesítési eljárás részeként meg kell vizsgálnia. A Bizottság kijelentette, hogy a jövőben a jelentést ennek megfelelően minden évben november közepéig szándékozik elfogadni (13). Ez egybeesik a Számvevőszék éves jelentésének közzétételével. A Parlament azonban azt kérte (14) a Számvevőszéktől, hogy az értékelő jelentésről szóló észrevételeit a saját éves jelentésével egyidőben nyújtsa be. Ehhez azonban a Számvevőszéknek ezt a dokumentumot jóval korábban meg kellene kapnia.

KÖVETKEZTETÉS

| 16. | A Bizottság első éves értékelő jelentésének elkészítését az EUMSZ 318. cikke írja elő. A jelentés túl hozzávetőleges, kevés konkrét tartalommal szolgál, érdemi értéke így csekély. Arra viszont a Számvevőszék meglátása szerint jó alkalmat ad a jelentés, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság megvitassa és egyeztesse, hogyan lehetne az értékelő jelentést hasznossá tenni a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság számára. A Számvevőszék javasolja, hogy vitassák meg többek között a következőket:






  — | az eredmények és ezáltal az eredményesség értékelésén túl foglalkozni kell-e a gazdaságossággal és a hatékonysággal is, |
| --- | --- | --- |

16.

A Bizottság első éves értékelő jelentésének elkészítését az EUMSZ 318. cikke írja elő. A jelentés túl hozzávetőleges, kevés konkrét tartalommal szolgál, érdemi értéke így csekély. Arra viszont a Számvevőszék meglátása szerint jó alkalmat ad a jelentés, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság megvitassa és egyeztesse, hogyan lehetne az értékelő jelentést hasznossá tenni a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság számára. A Számvevőszék javasolja, hogy vitassák meg többek között a következőket:

—

az eredmények és ezáltal az eredményesség értékelésén túl foglalkozni kell-e a gazdaságossággal és a hatékonysággal is,

| — | az egyes évek értékelő jelentésének tárgyköre és terjedelme, és |
| --- | --- |

—

az egyes évek értékelő jelentésének tárgyköre és terjedelme, és

| — | a jogalkotók elvárásai a Számvevőszéknek a jelentés vizsgálatában betöltött szerepét illetően. |
| --- | --- |

—

a jogalkotók elvárásai a Számvevőszéknek a jelentés vizsgálatában betöltött szerepét illetően.

A Számvevőszék felhívja a figyelmet, hogy ha az értékelő jelentésről szóló észrevételeit a saját éves jelentésével egyidőben kellene benyújtania (amint azt a Parlament már korábban kérte), akkor a dokumentumot a Bizottság által javasolt időpontnál jóval korábban kellene megkapnia.

Ezt a véleményt Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a CEAD kamara 2012. május 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  COM(2012) 40 final.

1

(2)  Az EUMSZ 318. és 319. cikke.

2

(3)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, III. szakasz – Bizottság (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 200. bekezdés.

3

(4)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, III. szakasz – Bizottság (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 71. és 72. bekezdés.

4

(5)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, III. szakasz – Bizottság (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 201. bekezdés.

5

(6)  Lásd például a Bizottság jelentésének (COM(2012) 40 final) 16. oldalán az utolsó két bekezdést.

6

(7)  COM(2012) 40 final, 3. oldal, második és harmadik bekezdés.

7

(8)  COM(2012) 40 final, 16. oldal, második bekezdés.

8

(9)  A Számvevőszék megjegyzi, hogy a jogalkotónak fontos szerepe van annak biztosításában, hogy a bizottsági javaslatok a teljesítménymérést lehetővé tévő SMART (specifikus, mérhető, elérhető, releváns és határidőhöz kötött) célokat tartalmazzanak.

9

(10)  Lásd még: 7/2011 sz. vélemény, 10. bekezdés (HL L 47., 2012.2.17., 1. o.); 1/2012 sz. vélemény, 8. és 151. bekezdés; valamint a Számvevőszék 2010. évi éves jelentése, 8.54. bekezdés (HL L 326., 2011.11.10., 1. o.).

10

(11)  Ez a vélemény ugyan a strukturális alapokra vonatkozott, de a lényege általánosan alkalmazható a megosztott igazgatás minden területére.

11

(12)  COM(2012) 40 final, 3. o.

12

(13)  COM(2012) 40 final, 2. o.

13

(14)  Az A7-0098/2012 Cocobu-jelentés a 2010-es általános költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítésről.

14

---