# Jurnalul Oficial C 140/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.140.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 140 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5516 mai 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.140.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 140

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5516 mai 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 140/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 140/01

Rata de schimb a monedei euro

1

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 140/02 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 140/03 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 3 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 140/04 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 4 |
| 2012/C 140/05 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 8 |
| 2012/C 140/06 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 18 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2012/C 140/02

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev) (
  1
  )

1

2

2012/C 140/03

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

3

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 140/04

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

4

2012/C 140/05

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

8

2012/C 140/06

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 mai 2012

2012/C 140/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2843 |
| JPY | yen japonez | 102,65 |
| DKK | coroana daneză | 7,4335 |
| GBP | lira sterlină | 0,80010 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0437 |
| CHF | franc elvețian | 1,2010 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,6185 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,515 |
| HUF | forint maghiar | 292,25 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6971 |
| PLN | zlot polonez | 4,3225 |
| RON | leu românesc nou | 4,4425 |
| TRY | lira turcească | 2,3210 |
| AUD | dolar australian | 1,2836 |
| CAD | dolar canadian | 1,2855 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,9739 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6573 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6128 |
| KRW | won sud-coreean | 1 481,04 |
| ZAR | rand sud-african | 10,5182 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1156 |
| HRK | kuna croată | 7,5350 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 897,19 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9531 |
| PHP | peso Filipine | 54,773 |
| RUB | rubla rusească | 39,0452 |
| THB | baht thailandez | 40,237 |
| BRL | real brazilian | 2,5539 |
| MXN | peso mexican | 17,5635 |
| INR | rupie indiană | 69,0500 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2843

JPY

yen japonez

102,65

DKK

coroana daneză

7,4335

GBP

lira sterlină

0,80010

SEK

coroana suedeză

9,0437

CHF

franc elvețian

1,2010

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,6185

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,515

HUF

forint maghiar

292,25

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6971

PLN

zlot polonez

4,3225

RON

leu românesc nou

4,4425

TRY

lira turcească

2,3210

AUD

dolar australian

1,2836

CAD

dolar canadian

1,2855

HKD

dolar Hong Kong

9,9739

NZD

dolar neozeelandez

1,6573

SGD

dolar Singapore

1,6128

KRW

won sud-coreean

1 481,04

ZAR

rand sud-african

10,5182

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1156

HRK

kuna croată

7,5350

IDR

rupia indoneziană

11 897,19

MYR

ringgit Malaiezia

3,9531

PHP

peso Filipine

54,773

RUB

rubla rusească

39,0452

THB

baht thailandez

40,237

BRL

real brazilian

2,5539

MXN

peso mexican

17,5635

INR

rupie indiană

69,0500

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/2

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 140/02

| 1. | La data de 2 mai 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Molson Coors Brewing Company („Molson Coors”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Starbev Holdings Sàrl („StarBev”, Luxemburg), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 2 mai 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Molson Coors Brewing Company („Molson Coors”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Starbev Holdings Sàrl („StarBev”, Luxemburg), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Molson Coors: fabricarea, vânzarea, comercializarea și distribuția berii, în principal în Statele Unite, în Canada și în Regatul Unit; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Molson Coors: fabricarea, vânzarea, comercializarea și distribuția berii, în principal în Statele Unite, în Canada și în Regatul Unit;

| — | în cazul întreprinderii StarBev: fabricarea și distribuția berii, această întreprindere desfășurându-și activitatea în special în Europa Centrală și de Est. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii StarBev: fabricarea și distribuția berii, această întreprindere desfășurându-și activitatea în special în Europa Centrală și de Est.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6587 – Molson Coors/StarBev, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/3

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 140/03

| 1. | La data de 7 mai 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Experian Holding Italia S.r.l. („Experian”, Italia) și Cerved Holding SpA („Cerved”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved”, Italia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 7 mai 2012, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile Experian Holding Italia S.r.l. („Experian”, Italia) și Cerved Holding SpA („Cerved”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Experian-Cerved Information Services SpA („Experian-Cerved”, Italia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Experian: servicii de tipul celor prestate de birourile de credit; colectarea și comercializarea informațiilor comerciale culese din surse publice disponibile; soluții software și servicii de comercializare pentru gestionarea datelor, evaluarea riscului de credit, recuperarea datoriilor și gestionarea fraudei; soluții de numărare a vizitatorilor pentru colectarea de informații comerciale utilizate pentru a monitoriza comportamentul clienților; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Experian: servicii de tipul celor prestate de birourile de credit; colectarea și comercializarea informațiilor comerciale culese din surse publice disponibile; soluții software și servicii de comercializare pentru gestionarea datelor, evaluarea riscului de credit, recuperarea datoriilor și gestionarea fraudei; soluții de numărare a vizitatorilor pentru colectarea de informații comerciale utilizate pentru a monitoriza comportamentul clienților;

| — | în cazul întreprinderii Cerved: servicii de colectare, prelucrare și comercializare a informațiilor utilizate pentru a sprijini organizațiile în gestionarea riscului de credit, evaluarea solvabilității, crearea de liste-țintă în scopuri de comercializare și studierea poziționării pe piață; evaluarea creditelor, gestionarea creditelor și gestionarea activelor; recuperarea datoriilor; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Cerved: servicii de colectare, prelucrare și comercializare a informațiilor utilizate pentru a sprijini organizațiile în gestionarea riscului de credit, evaluarea solvabilității, crearea de liste-țintă în scopuri de comercializare și studierea poziționării pe piață; evaluarea creditelor, gestionarea creditelor și gestionarea activelor; recuperarea datoriilor;

| — | în cazul întreprinderii Experian-Cerved: servicii de tipul celor prestate de birourile de credit. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Experian-Cerved: servicii de tipul celor prestate de birourile de credit.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6580 – Experian/Cerved/Experian-Cerved Information Services, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/4

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 140/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„MELA ROSSA CUNEO”

NR. CE: IT-PGI-0005-0915-16.12.2011

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Mela Rossa Cuneo”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Merele care poartă denumirea „Mela Rossa Cuneo” IGP sunt produse prin utilizarea exclusivă a următoarelor cultivare de mere și a clonelor acestora:

| (a) | Red Delicious |
| --- | --- |

(a)

Red Delicious

| (b) | Gala |
| --- | --- |

(b)

Gala

| (c) | Fuji |
| --- | --- |

(c)

Fuji

| (d) | Braeburn |
| --- | --- |

(d)

Braeburn

În plus, fructele „Mela Rossa Cuneo” trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| | Red Delicious | Epicarpul: roșu-intens, ca de vin, culoare răspândită pe minimum 90 % din suprafața cojii; neunsuros și lipsit de rugină, aceasta fiind limitată la interiorul cavității pedunculare |
| --- | --- | --- |

Red Delicious

Epicarpul: roșu-intens, ca de vin, culoare răspândită pe minimum 90 % din suprafața cojii; neunsuros și lipsit de rugină, aceasta fiind limitată la interiorul cavității pedunculare

| | Calibrul: diametru de minimum 75 mm sau greutate de minimum 180 g |
| --- | --- |

Calibrul: diametru de minimum 75 mm sau greutate de minimum 180 g

| | Conținutul de zahăr: ≥ 11 °Brix |
| --- | --- |

Conținutul de zahăr: ≥ 11 °Brix

| | Fermitatea pulpei: ≥ 5 kg |
| --- | --- |

Fermitatea pulpei: ≥ 5 kg

| | Gala | Epicarpul: roșu-intens, lucios, culoare răspândită pe minimum 80 % din suprafața cojii; culoare răspândită mai ales sub formă de striații, uneori prezentând nuanțe |
| --- | --- | --- |

Gala

Epicarpul: roșu-intens, lucios, culoare răspândită pe minimum 80 % din suprafața cojii; culoare răspândită mai ales sub formă de striații, uneori prezentând nuanțe

| | Calibrul: diametru de minimum 70 mm sau greutate de minimum 160 g |
| --- | --- |

Calibrul: diametru de minimum 70 mm sau greutate de minimum 160 g

| | Conținutul de zahăr: ≥ 12 °Brix |
| --- | --- |

Conținutul de zahăr: ≥ 12 °Brix

| | Fermitatea pulpei: ≥ 5 kg |
| --- | --- |

Fermitatea pulpei: ≥ 5 kg

| | Fuji | Epicarpul: roșu, de la deschis la intens, culoare răspândită pe minimum 60 % din suprafața cojii |
| --- | --- | --- |

Fuji

Epicarpul: roșu, de la deschis la intens, culoare răspândită pe minimum 60 % din suprafața cojii

| | Calibrul: diametru de minimum 75 mm sau greutate de minimum 180 g |
| --- | --- |

Calibrul: diametru de minimum 75 mm sau greutate de minimum 180 g

| | Conținutul de zahăr: ≥ 12 °Brix |
| --- | --- |

Conținutul de zahăr: ≥ 12 °Brix

| | Fermitatea pulpei: ≥ 6 kg |
| --- | --- |

Fermitatea pulpei: ≥ 6 kg

| | Braeburn | Epicarpul: de la roșu-portocaliu la roșu-intens, în prevalență striat, culoare răspândită pe minimum 80 % din suprafață |
| --- | --- | --- |

Braeburn

Epicarpul: de la roșu-portocaliu la roșu-intens, în prevalență striat, culoare răspândită pe minimum 80 % din suprafață

| | Calibrul: diametru de minimum 70 mm sau greutate de minimum 160 g |
| --- | --- |

Calibrul: diametru de minimum 70 mm sau greutate de minimum 160 g

| | Conținutul de zahăr: ≥ 11,5 °Brix |
| --- | --- |

Conținutul de zahăr: ≥ 11,5 °Brix

| | Fermitatea pulpei: ≥ 6 kg |
| --- | --- |

Fermitatea pulpei: ≥ 6 kg

La momentul comercializării, fructele trebuie să fie întregi, să aibă un aspect proaspăt și sănătos, să fie curate și lipsite de substanțe și mirosuri străine și să îndeplinească cerințele stabilite pentru categoriile comerciale Extra și I.

Cerințele calitative minime impuse diferitelor soiuri și categorii sunt cele stabilite de legislația comunitară, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 543/2011.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Toate etapele cultivării și recoltării fructelor „Mela Rossa Cuneo” IGP trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Fructele „Mela Rossa Cuneo” IGP se păstrează în mod tradițional, cu ajutorul tehnicii de refrigerare, asigurându-se valorile de temperatură, umiditate și compoziție a aerului adecvate pentru păstrarea caracteristicilor calitative deosebite ale fructelor.

Comercializarea fructelor „Mela Rossa Cuneo” trebuie să se desfășoare doar în perioada indicată mai jos:

| Gala | de la începutul lunii august până la sfârșitul lunii mai |
| --- | --- |
| Red Delicious | de la începutul lunii septembrie până la sfârșitul lunii iunie |
| Braeburn | de la sfârșitul lunii septembrie până la sfârșitul lunii iulie |
| Fuji | de la începutul lunii octombrie până la sfârșitul lunii iulie |

Gala

de la începutul lunii august până la sfârșitul lunii mai

Red Delicious

de la începutul lunii septembrie până la sfârșitul lunii iunie

Braeburn

de la sfârșitul lunii septembrie până la sfârșitul lunii iulie

Fuji

de la începutul lunii octombrie până la sfârșitul lunii iulie

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Merele care poartă denumirea „Mela Rossa Cuneo” trebuie ambalate în ambalaje care să permită identificarea clară a produsului. Pentru identificarea produsului, pe ambalaje sau pe fiecare fruct în parte va trebui să figureze mențiunea „Mela Rossa Cuneo” IGP, în mod clar și perfect lizibil și cu dimensiuni care să le depășească pe cele ale oricărei alte mențiuni prezente.

În cazul identificării cu ajutorul autocolantelor, acestea vor trebui aplicate pe cel puțin 70 % din fructe.

Este permisă utilizarea, împreună cu indicația geografică protejată, a unor indicații și/sau simboluri grafice care să facă referire la nume, denumiri comerciale, mărci colective sau mărci individuale ale unor societăți, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu inducă în eroare cumpărătorul.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria de producție a fructelor „Mela Rossa Cuneo” cuprinde comunele din provinciile Cuneo și Torino aflate la altitudini între 280 și 650 m deasupra nivelului mării.

Comunele din provincia Cuneo sunt: Bagnolo Piemonte, Barge, Borgo San Dalmazzo, Boves, Brondello, Busca, Caraglio, Castellar, Castelletto Stura, Centallo, Cervasca, Cervere, Costigliole Saluzzo, Cuneo, Dronero, Envie, Fossano, Lagnasco, Manta, Martiniana Po, Pagno, Piasco, Revello, Rossana, Sant’Albano Stura, Salmour, Saluzzo, Sanfront, Savigliano, Scarnafigi, Tarantasca, Valgrana, Venasca, Verzuolo, Villafalletto, Villar San Costanzo.

Comunele din provincia Torino sunt următoarele: Bibiana, Bricherasio, Campiglione Fenile, Cavour, Garzigliana, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Osasco, S. Secondo di Pinerolo, Pinerolo.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Porțiunea de teritoriu în cauză, aflată în regiunea Piemonte, este constituită dintr-un podiș situat de-a lungul lanțului Alpilor Occidentali alcătuit din secțiunile Alpi Marittime și Alpi Cozie și este o unitate orografică formată din terasa îngustei fâșii de podiș care este „suspendată” între Alpii Occidentali și câmpia Padului.

Teritoriul delimitat este principala arie de producție a merelor din regiunea Piemonte, unde își are originea, s-a dezvoltat și se desfășoară cultivarea merelor cu coajă roșie.

Suprafețele pe care sunt cultivate fructele „Mela Rossa Cuneo” ocupă un teritoriu aflat parțial în provincia Cuneo și parțial în provincia Torino, ambele în regiunea Piemonte, și sunt, din punct de vedere istoric și geografic, deosebit de favorabile colorării cu antocieni a merelor produse acolo. Altitudinea, latitudinea, conformația orografică, factorii climatici și intensitatea deosebită a iradierii solare sunt caracteristicile ambientale ale teritoriului.

Vecinătatea cu lanțul Alpilor într-o parte și cu câmpia Padului în cealaltă parte generează variații termice semnificative între zi și noapte începând cu ultima parte a verii și continuând pe toată durata toamnei, perioadă care corespunde cu dezvoltarea de dinaintea recoltării a cultivarelor care constituie „Mela Rossa Cuneo”, valoarea medie a perioadei fiind de 13,8 °C. Intervalul valoric al temperaturilor înregistrate este neobișnuit, în comparație cu cele înregistrate în general în majoritatea regiunilor pomicole europene, atât în cele montane, cât și în cele de câmpie, în care variațiile termice se datorează cu preponderență succesiunii rapide a perturbărilor meteorologice.

5.2.   Specificitatea produsului:

Caracteristicile deosebite pe care se bazează reputația fructelor „Mela Rossa Cuneo” sunt culoarea roșie caracteristică a cojii, care influențează aspectul produsului atât din punctul de vedere al răspândirii culorii (ponderea acestei culori pe coajă), cât și din punctul de vedere al culorii strălucitoare a epicarpului. Aceste caracteristici conferă fructelor „Mela Rossa Cuneo” o identitate proprie specifică pe piețele locale, regionale, naționale și externe.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Particularitatea estetică a fructelor „Mela Rossa Cuneo” este rezultatul interacțiunii favorabile dintre aria geografică de producție și soiurile și clonele de mere utilizate în mod tradițional.

La calitatea colorării în roșu contribuie următoarele trei fenomene fizico-climatice care se manifestă grație caracteristicilor ariei geografice:

| — | variațiile termice neobișnuit de ample între zi și noapte în perioada care precedă recoltarea; |
| --- | --- |

—

variațiile termice neobișnuit de ample între zi și noapte în perioada care precedă recoltarea;

| — | umezirea cojii, cauzată de picăturile de rouă, care se produce în orele cele mai reci ale nopții și care generează un ciclu caracteristic de umezire/uscare a epicarpului fructului; |
| --- | --- |

—

umezirea cojii, cauzată de picăturile de rouă, care se produce în orele cele mai reci ale nopții și care generează un ciclu caracteristic de umezire/uscare a epicarpului fructului;

| — | „brizele montane” care bat din direcții opuse dimineața și seara accentuează și accelerează ciclurile zilnice de temperatură și umezire. |
| --- | --- |

—

„brizele montane” care bat din direcții opuse dimineața și seara accentuează și accelerează ciclurile zilnice de temperatură și umezire.

Aceste fenomene fizice interacționează cu radiația luminoasă, influențând formarea și evoluția antocienilor, pigmenții antioxidanți responsabili cu colorarea epicarpului merelor. Variațiile termice sunt strâns legate de formarea pigmenților. Extinderea culorii perceptibile de ochiul uman depinde atât de procentajul de celule cu pigmenți, cât și de gradul mai mare sau mai mic de diluare a antocienilor în celule. Ciclul umezire/uscare, interacționând cu calitatea radiației luminoase, influențează procesul de dezvoltare a antocienilor.

Faptul că aria geografică în cauză este favorabilă producției de mere cu coajă roșie este descris elocvent într-un document elaborat de Universitatea de Științe Gastronomice din Pollenzo (CN). Gândirea iluministă a secolului al XVIII-lea a determinat înființarea în Piemonte a unor academii și asociații agrare cărora li se datorează o activitate intensă de căutare de soiuri, de răspândire a unor noi cultivare și de stabilire a unor tehnici de cultivare create pe baze științifice. S-au creat astfel condițiile pentru răspândirea soiurilor de mere cu coajă roșie deosebit de apreciate pentru capacitatea de a dobândi, grație caracteristicilor de mediu ale provinciei Cuneo, o intensitate și o strălucire deosebite ale culorii.

Cultivarea merilor prin metode moderne s-a dezvoltat în anii ’50 și ’60 ai secolului al XX-lea și, încetul cu încetul, merele cu coajă roșie au început să se răspândească în panorama soiurilor, până la a deveni, în zilele noastre, grupul preponderent. În anii ’60 și ’70 s-a instituționalizat denumirea „Mela Rossa Cuneo”, care a început să apară în documentele contabile și pe documentele de însoțire a mărfii, în cazul merelor destinate pieței interne. În acea perioadă s-a desfășurat prima campanie promoțională care menționa „Mela Rossa Cuneo”; În anii ’80, această denumire apărea pe facturile care însoțeau merele exportate. În aceeași perioadă, „Mela Rossa Cuneo” a devenit obiectul unor expoziții de mere destinate unui public format din pomicultori profesioniști, dar și din consumatori, iar apoi, în primul deceniu al secolului al XXI-lea, și-a consolidat treptat o identitate comercială proprie, prin proiecte de valorizare comercială în punctele de vânzare ale marilor rețele de magazine din nord-vestul Italiei.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție publicând propunerea de înregistrare a indicației geografice protejate „Mela Rossa Cuneo” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 265 din 14 noiembrie 2011.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului internet al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (http://www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità e sicurezza” (în partea superioară dreaptă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/8

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 140/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„MÜNCHENER BIER”

NR. CE: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — |  | Aria geografică |
| — |  | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de obținere |
| — | ☒ | Legătura cu aria geografică |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — |  | Cerințele naționale |
| — |  | Altele (de precizat) |

—



Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—



Aria geografică

—



Dovada originii

—

☒

Metoda de obținere

—

☒

Legătura cu aria geografică

—

☒

Etichetarea

—



Cerințele naționale

—



Altele (de precizat)

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — | ☒ | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

☒

Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

| (b) | Descrierea:

  Se solicită următoarele completări referitoare la tipurile de bere enumerate: | Weißbier fără alcool







  Densitate originală în % | : | 3,5-8,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | < 0,5 |
| Culoare (EBC) | : | 8,0-21,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 7,0-19,0 unități |

(b)

Descrierea:

Se solicită următoarele completări referitoare la tipurile de bere enumerate:

Weißbier fără alcool

Densitate originală în %

:

3,5-8,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

< 0,5

Culoare (EBC)

:

8,0-21,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

7,0-19,0 unități

tipică pentru berea albă (Weißbier), acidulată, dulce, cu buchet, de culoare deschisă, aurie până la galbenă de chihlimbar, având o turbiditate fină datorită drojdiei, până la un aspect natural tulbure sau de drojdie tulbure, cu un gust variind între un gust ușor de hamei și o savoare puțin amară;

| | Bere fără alcool







  Densitate originală în % | : | 1,0-8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | < 0,5 |
| Culoare (EBC) | : | 4,0-13,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 13,0-29,0 unități |

Bere fără alcool

Densitate originală în %

:

1,0-8,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

< 0,5

Culoare (EBC)

:

4,0-13,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

13,0-29,0 unități

tipică pentru berea seacă până la dulce, proaspătă, bogată, suavă până la un gust cu buchet, limpede, pură, de culoare deschisă până la galben-aurie, fin condimentată până la condimentată, cu un ușor gust de hamei până la o aromă de hamei;

Justificare:

Berile fără alcool produse de fabricile de bere din München sunt supuse acelorași cerințe fundamentale în materie de calitate precum celelalte „Münchener Biere”. Unele beri fără alcool parcurg etape de producție suplimentare, însă numai în ceea ce privește tăria alcoolică. Cu toate acestea, celelalte ingrediente rămân neschimbate. Gustul „mult mai ușor” al berilor fără alcool se datorează exclusiv tăriei alcoolice mai reduse. Aceste beri existau deja în München înainte de cererea inițială din 7 martie 1993.

Așa cum se menționează în ziarul Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 17 august 1898, în Bavaria se fabrica bere fără alcool încă din anul 1898. În ediția din 9 iulie 1898 a aceluiași ziar, la pagina 1590, se face referire la o cerere depusă de proprietarul școlii Praktische Brauerschule din München, Karl MICHEL, care dorea să comercializeze bere fără alcool (a se vedea p. 105 din „Münchener Braueindustrie 1871-1945” de Christian SCHÄDER). Deși această cerere nu a avut succes, fabricile de bere din München nu au renunțat la ideea unei beri fără alcool, mai ales că, în perioadele de restriște din timpul celor două războaie mondiale și în perioada ulterioară, se fabrica „Dünnbier” (bere cu o tărie alcoolică foarte redusă) din cauza lipsei de materii prime. În orice caz, la München a fost reluată producția neîntreruptă de Weißbier fără alcool și de bere fără alcool, începând cel puțin din 1986. „Münchener Bier” fără alcool se bucură și s-a bucurat dintotdeauna de același renume precum „Münchener Bier” cu alcool.

| (e) | Metoda de producție:

  Se solicită completarea textului inițial cu următorul pasaj:
  „«Münchener Biere» fără alcool sunt supuse acelorași cerințe stricte în materie de calitate precum berile cu alcool și sunt fabricate, de asemenea, în conformitate cu legislația în vigoare din München și Germania, indiferent dacă este vorba despre beri de fermentație joasă sau înaltă. Prin urmare, în conformitate cu vechea tradiție în domeniul fabricării berii din München, sunt utilizate două metode pentru producția de bere fără alcool și, respectiv, de Weißbier fără alcool.
  Conform primei metode, alcoolul este extras ulterior, integral sau în mare parte, din tipul respectiv de bere, complet fermentată, prin distilare la vid și evaporare (evaporare în flux descendent/evaporare la vid în strat subțire), toate celelalte ingrediente rămânând neschimbate, cu alte cuvinte, respectându-se în continuare cerințele de calitate.
  Conform celei de a doua metode, care este mai veche, primul pas constă, așa cum s-a descris mai sus, în fabricarea mustului de bere corespunzător pentru o «Münchener Bier». Fermentarea ulterioară este însă oprită într-un stadiu atât de timpuriu, încât tăria alcoolică nu atinge nivelul maxim permis de lege, de 0,5 % vol. În același timp, ingredientele rămân neschimbate, precum și cerințele de calitate.”
  Justificare:
  Întrucât fabricarea berii fără alcool se deosebește, parțial, de fabricarea obișnuită a berii, este necesară completarea rubricii „Metoda de producție”, pentru a include aceste etape de producție. |
| --- | --- |

(e)

Metoda de producție:

Se solicită completarea textului inițial cu următorul pasaj:

„«Münchener Biere» fără alcool sunt supuse acelorași cerințe stricte în materie de calitate precum berile cu alcool și sunt fabricate, de asemenea, în conformitate cu legislația în vigoare din München și Germania, indiferent dacă este vorba despre beri de fermentație joasă sau înaltă. Prin urmare, în conformitate cu vechea tradiție în domeniul fabricării berii din München, sunt utilizate două metode pentru producția de bere fără alcool și, respectiv, de Weißbier fără alcool.

Conform primei metode, alcoolul este extras ulterior, integral sau în mare parte, din tipul respectiv de bere, complet fermentată, prin distilare la vid și evaporare (evaporare în flux descendent/evaporare la vid în strat subțire), toate celelalte ingrediente rămânând neschimbate, cu alte cuvinte, respectându-se în continuare cerințele de calitate.

Conform celei de a doua metode, care este mai veche, primul pas constă, așa cum s-a descris mai sus, în fabricarea mustului de bere corespunzător pentru o «Münchener Bier». Fermentarea ulterioară este însă oprită într-un stadiu atât de timpuriu, încât tăria alcoolică nu atinge nivelul maxim permis de lege, de 0,5 % vol. În același timp, ingredientele rămân neschimbate, precum și cerințele de calitate.”

Justificare:

Întrucât fabricarea berii fără alcool se deosebește, parțial, de fabricarea obișnuită a berii, este necesară completarea rubricii „Metoda de producție”, pentru a include aceste etape de producție.

| (f) | Legătura cu aria geografică:

  Se solicită adăugarea următorului pasaj la textul inițial, după alineatul al doilea:
  „Berile fără alcool au, de asemenea, o tradiție lungă în München. La pagina 1928 din ziarul Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 17 august 1898 se menționează că în Bavaria se fabrica bere fără alcool la vremea respectivă. În ediția din 9 iulie 1898 a aceluiași ziar, la pagina 1590, se găsește o observație referitoare la berea fără alcool din München. Acest pasaj relatează cu privire la o cerere depusă de proprietarul școlii Praktische Brauerschule din München, domnul Karl MICHEL, care dorea să comercializeze bere fără alcool (a se vedea p. 105 din «Münchener Brauindustrie 1871-1945» de Christian SCHÄDER). Deși această cerere a fost respinsă la vremea respectivă, la München nu s-a renunțat la ideea unei beri fără alcool, mai ales că, după cum se știe, în perioadele de restriște din timpul celor două războaie mondiale și în perioada ulterioară, se fabrica bere cu o tărie alcoolică redusă din cauza lipsei de materii prime.
  În orice caz, începând din 1986, fabricile de bere din München au reluat producția neîntreruptă de bere fără alcool și de Weißbier fără alcool. Singura diferență în comparație cu celelalte «Münchener Biere» constă în faptul că, în cazul berilor «Münchener Biere» fără alcool, fie se extrage ulterior alcoolul din berea finită, fie se oprește fermentarea berii într-un stadiu timpuriu, toate celelalte ingrediente rămânând însă întotdeauna neschimbate. «Münchener Bier» fără alcool se bucură de același renume precum «Münchener Bier» cu alcool, indiferent de tipul de bere.”
  La sfârșit trebuie adăugat următorul text:
  „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 9 iulie 1898, p. 1590 și din 17 august 1898, p. 1928”
  Justificare:
  Este necesar să se indice faptul că berile fără alcool se înscriu, de asemenea, în tradiția „Münchener Bier” și că fac parte integrantă din aceasta. O primă referire la berea fără alcool figurează în documente din anul 1898. După cum se știe, în perioadele de restriște și de război din secolul al XX-lea se fabrica așa-numita „Dünnbier”, ca urmare a lipsei de materii prime. În orice caz, s-a demonstrat că, începând din 1986, există o producție continuă de bere fără alcool și de Weißbier fără alcool. „Münchener Bier” fără alcool se bucură de același renume precum „Münchener Bier” cu alcool, indiferent dacă este vorba despre bere de fermentație joasă sau înaltă. |
| --- | --- |

(f)

Legătura cu aria geografică:

Se solicită adăugarea următorului pasaj la textul inițial, după alineatul al doilea:

„Berile fără alcool au, de asemenea, o tradiție lungă în München. La pagina 1928 din ziarul Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 17 august 1898 se menționează că în Bavaria se fabrica bere fără alcool la vremea respectivă. În ediția din 9 iulie 1898 a aceluiași ziar, la pagina 1590, se găsește o observație referitoare la berea fără alcool din München. Acest pasaj relatează cu privire la o cerere depusă de proprietarul școlii Praktische Brauerschule din München, domnul Karl MICHEL, care dorea să comercializeze bere fără alcool (a se vedea p. 105 din «Münchener Brauindustrie 1871-1945» de Christian SCHÄDER). Deși această cerere a fost respinsă la vremea respectivă, la München nu s-a renunțat la ideea unei beri fără alcool, mai ales că, după cum se știe, în perioadele de restriște din timpul celor două războaie mondiale și în perioada ulterioară, se fabrica bere cu o tărie alcoolică redusă din cauza lipsei de materii prime.

În orice caz, începând din 1986, fabricile de bere din München au reluat producția neîntreruptă de bere fără alcool și de Weißbier fără alcool. Singura diferență în comparație cu celelalte «Münchener Biere» constă în faptul că, în cazul berilor «Münchener Biere» fără alcool, fie se extrage ulterior alcoolul din berea finită, fie se oprește fermentarea berii într-un stadiu timpuriu, toate celelalte ingrediente rămânând însă întotdeauna neschimbate. «Münchener Bier» fără alcool se bucură de același renume precum «Münchener Bier» cu alcool, indiferent de tipul de bere.”

La sfârșit trebuie adăugat următorul text:

„Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 9 iulie 1898, p. 1590 și din 17 august 1898, p. 1928”

Justificare:

Este necesar să se indice faptul că berile fără alcool se înscriu, de asemenea, în tradiția „Münchener Bier” și că fac parte integrantă din aceasta. O primă referire la berea fără alcool figurează în documente din anul 1898. După cum se știe, în perioadele de restriște și de război din secolul al XX-lea se fabrica așa-numita „Dünnbier”, ca urmare a lipsei de materii prime. În orice caz, s-a demonstrat că, începând din 1986, există o producție continuă de bere fără alcool și de Weißbier fără alcool. „Münchener Bier” fără alcool se bucură de același renume precum „Münchener Bier” cu alcool, indiferent dacă este vorba despre bere de fermentație joasă sau înaltă.

| (h) | Etichetarea:

  Termenul „Biergattung” (categorie de bere) este înlocuit cu termenul „Biersorte” (tip de bere).
  În plus, se adaugă următorul text:
  „În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 din 20 martie 2006 coroborat cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 din 14 decembrie 2006, pe etichetă figurează simbolul UE sau mențiunea «indicație geografică protejată», precum și denumirea înregistrată «Münchener Bier».”
  Justificare:
  1.   „Biersorte” în loc de „Biergattung”
  Termenul „Biergattung” este ales greșit. Termenul corect ar fi „Biersorte”. Prin analogie cu punctul (§) (3) din Ordonanța germană privind berea (BierV), termenul „Biergattung” se referă, spre exemplu, la „bere cu o densitate originală scăzută”, la „bere sub presiune” sau la „bere tare”.
  Corectarea este necesară, deoarece litera (h) se referă la litera (b) din caietul de sarcini care enumeră tipurile și nu categoriile de bere.
  2.   Completare
  Cel târziu de la 1 mai 2009, pe eticheta produselor care fac obiectul protecției conferite de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 trebuie incluse simbolul UE sau textul „indicație geografică protejată”, precum și denumirea produsului protejat. Completarea este necesară, deoarece această cerere de modificare/completare a fost depusă după 1 mai 2009. |
| --- | --- |

(h)

Etichetarea:

Termenul „Biergattung” (categorie de bere) este înlocuit cu termenul „Biersorte” (tip de bere).

În plus, se adaugă următorul text:

„În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 din 20 martie 2006 coroborat cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 din 14 decembrie 2006, pe etichetă figurează simbolul UE sau mențiunea «indicație geografică protejată», precum și denumirea înregistrată «Münchener Bier».”

Justificare:

1.   „Biersorte” în loc de „Biergattung”

Termenul „Biergattung” este ales greșit. Termenul corect ar fi „Biersorte”. Prin analogie cu punctul (§) (3) din Ordonanța germană privind berea (BierV), termenul „Biergattung” se referă, spre exemplu, la „bere cu o densitate originală scăzută”, la „bere sub presiune” sau la „bere tare”.

Corectarea este necesară, deoarece litera (h) se referă la litera (b) din caietul de sarcini care enumeră tipurile și nu categoriile de bere.

2.   Completare

Cel târziu de la 1 mai 2009, pe eticheta produselor care fac obiectul protecției conferite de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 trebuie incluse simbolul UE sau textul „indicație geografică protejată”, precum și denumirea produsului protejat. Completarea este necesară, deoarece această cerere de modificare/completare a fost depusă după 1 mai 2009.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„MÜNCHENER BIER”

NR. CE: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Münchener Bier”

2.   Statul membru sau țara terță:

Germania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 2.1. | Bere |
| --- | --- |

Clasa 2.1.

Bere

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

| | Helles







  Densitate originală în % | : | 11,4-11,9 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,7-5,4 |
| Culoare (EBC) | : | 5,0-8,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 14,0-25,0 unități |

Helles

Densitate originală în %

:

11,4-11,9

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,7-5,4

Culoare (EBC)

:

5,0-8,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

14,0-25,0 unități

bere de culoare galben-deschis, blondă, gustoasă, pură, moale, cu un gust suav până la un gust plăcut de hamei, fin condimentată până la proaspăt condimentată, cu o savoare plăcută amară, în funcție de metoda de fabricare;

| | Export Hell







  Densitate originală în % | : | 12,5-12,8 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 5,5-6,0 |
| Culoare (EBC) | : | 5,5-7,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 15,0-26,0 unități |

Export Hell

Densitate originală în %

:

12,5-12,8

Tărie alcoolică în % vol.

:

5,5-6,0

Culoare (EBC)

:

5,5-7,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

15,0-26,0 unități

bere de culoare galben-deschis, foarte fermentată în stare pură, cu buchet, de la suavă, bogată și moale, până la puternic condimentată, cu un gust fin de hamei sau fin-amar;

| | Export Dunkel







  Densitate originală în % | : | 12,5-13,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 5,0-5,9 |
| Culoare (EBC) | : | 42,0 ≤ 60,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 15,0-24,0 unități |

Export Dunkel

Densitate originală în %

:

12,5-13,7

Tărie alcoolică în % vol.

:

5,0-5,9

Culoare (EBC)

:

42,0 ≤ 60,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

15,0-24,0 unități

bere cu buchet, moale, cu aromă de malț până la o savoare puternică, malțul de Muenchen fiind parțial predominant;

| | Pils







  Densitate originală în % | : | 11,5-12,5 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,9-5,8 |
| Culoare (EBC) | : | 5,5-7,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 30,0-38,0 unități |

Pils

Densitate originală în %

:

11,5-12,5

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,9-5,8

Culoare (EBC)

:

5,5-7,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

30,0-38,0 unități

gust fin-acrișor, fin-amar, nobil, de hamei, cu accente de hamei până la o aromă de hamei, savoare delicată, elegantă, proaspătă;

| | Weißbier fără alcool







  Densitate originală în % | : | 3,5-8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | < 0,5 |
| Culoare (EBC) | : | 8,0-21,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 7,0-19,0 unități |

Weißbier fără alcool

Densitate originală în %

:

3,5-8,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

< 0,5

Culoare (EBC)

:

8,0-21,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

7,0-19,0 unități

tipică pentru berea albă, acidulată, dulce, cu buchet, de culoare deschisă, de culoare aurie până la galbenă de chihlimbar, având o turbiditate fină datorită drojdiei, până la un aspect natural tulbure sau de drojdie tulbure, cu un ușor gust de hamei până la o savoare puțin amară;

| | Leichtes Weißbier







  Densitate originală în % | : | 7,7-8,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 2,8-3,2 |
| Culoare (EBC) | : | 11,0-13,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 13,0-15,0 unități |

Leichtes Weißbier

Densitate originală în %

:

7,7-8,4

Tărie alcoolică în % vol.

:

2,8-3,2

Culoare (EBC)

:

11,0-13,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

13,0-15,0 unități

revigorantă, pișcătoare, acidulată, cu aspect de drojdie tulbure, având un gust tipic pentru berea albă de fermentație înaltă;

| | Kristall Weizen







  Densitate originală în % | : | 11,5-12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,9-5,5 |
| Culoare (EBC) | : | 7,5-12,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 12,0-16,0 unități |

Kristall Weizen

Densitate originală în %

:

11,5-12,4

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,9-5,5

Culoare (EBC)

:

7,5-12,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

12,0-16,0 unități

pișcătoare, foarte acidulată, pură, filtrată, limpede, proaspătă, cu o notă de fermentație înaltă, tipică pentru berea de fermentație înaltă;

| | Hefeweizen Hell







  Densitate originală în % | : | 11,4-12,6 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,5-5,5 |
| Culoare (EBC) | : | 11,0-20,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 12,0-20,0 unități |

Hefeweizen Hell

Densitate originală în %

:

11,4-12,6

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,5-5,5

Culoare (EBC)

:

11,0-20,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

12,0-20,0 unități

foarte fermentată, cu un aspect natural tulbure, având caracteristicile tipice ale fermentației înalte, acidulată, revigorantă, pișcătoare, proaspătă, uneori cu gust de drojdie, cu o aromă de bere albă;

| | Hefeweizen Dunkel







  Densitate originală în % | : | 11,6-12,4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,5-5,3 |
| Culoare (EBC) | : | 29,0-45,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 13,0-16,0 unități |

Hefeweizen Dunkel

Densitate originală în %

:

11,6-12,4

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,5-5,3

Culoare (EBC)

:

29,0-45,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

13,0-16,0 unități

aspect natural tulbure, cu buchet, având un gust aromatic de malț sau un caracter de malț, cu o notă sau caracteristici de fermentație înaltă;

| | Märzen







  Densitate originală în % | : | 13,2-14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 5,3-6,2 |
| Culoare (EBC) | : | 8,0-32,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 21,0-25,0 unități |

Märzen

Densitate originală în %

:

13,2-14,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

5,3-6,2

Culoare (EBC)

:

8,0-32,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

21,0-25,0 unități

bere cu buchet bogat, gustoasă, suavă, cu o aromă variind între o aromă specifică Bavariei vechi (altbayerisch) și o aromă de malț, ușor amară;

| | Bockbier







  Densitate originală în % | : | 16,2-17,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 6,2-8,1 |
| Culoare (EBC) | : | 7,5-40,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 18,0-32,5 unități |

Bockbier

Densitate originală în %

:

16,2-17,3

Tărie alcoolică în % vol.

:

6,2-8,1

Culoare (EBC)

:

7,5-40,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

18,0-32,5 unități

foarte fermentată, variind de la bogată, cu buchet, gustoasă, moale și aromată, la un gust fin de hamei, fin-acrișor, până la un gust puternic de hamei, având uneori un caracter condimentat;

| | Doppelbock







  Densitate originală în % | : | 18,2-18,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 7,2-7,7 |
| Culoare (EBC) | : | 44,0-75,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 18,0-28,0 unități |

Doppelbock

Densitate originală în %

:

18,2-18,7

Tărie alcoolică în % vol.

:

7,2-7,7

Culoare (EBC)

:

44,0-75,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

18,0-28,0 unități

intensă, puternică, condimentată, substanțială, cu un gust de malț;

| | Bere fără alcool







  Densitate originală în % | : | 1,0-8,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | < 0,5 |
| Culoare (EBC) | : | 4,0-13,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 13,0-29,0 unități |

Bere fără alcool

Densitate originală în %

:

1,0-8,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

< 0,5

Culoare (EBC)

:

4,0-13,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

13,0-29,0 unități

tipică pentru berea seacă până la dulce, proaspătă, bogată, suavă până la un gust cu buchet, limpede, pură, de culoare deschisă până la galben-aurie, fin condimentată până la condimentată, cu un ușor gust de hamei până la o aromă de hamei;

| | Leichtbier







  Densitate originală în % | : | 7,5-7,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 2,7-3,2 |
| Culoare (EBC) | : | 5,5-7,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 24,0-26,5 unități |

Leichtbier

Densitate originală în %

:

7,5-7,7

Tărie alcoolică în % vol.

:

2,7-3,2

Culoare (EBC)

:

5,5-7,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

24,0-26,5 unități

gust fin-acrișor, nobil;

| | Diät Pils







  Densitate originală în % | : | 8,5-9,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,3-4,9 |
| Culoare (EBC) | : | 5,0-6,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 26,0-30,0 unități |

Diät Pils

Densitate originală în %

:

8,5-9,3

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,3-4,9

Culoare (EBC)

:

5,0-6,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

26,0-30,0 unități

săracă în carbohidrați, fin-acrișoară, cu un gust sec;

| | Schwarz-Bier







  Densitate originală în % | : | 11,3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,8 |
| Culoare (EBC) | : | 70,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 17,0 unități |

Schwarz-Bier

Densitate originală în %

:

11,3

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,8

Culoare (EBC)

:

70,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

17,0 unități

bere cu o aromă de malț fin condimentată;

| | ICE-Bier







  Densitate originală în % | : | 11,2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 4,9 |
| Culoare (EBC) | : | 6,5 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 20,0 unități |

ICE-Bier

Densitate originală în %

:

11,2

Tărie alcoolică în % vol.

:

4,9

Culoare (EBC)

:

6,5 unități

Substanțe amare (EBU)

:

20,0 unități

gust armonios, bogat, cu buchet;

| | Nähr-/Malzbier







  Densitate originală în % | : | 12,3-12,7 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 0,0-1,2 |
| Culoare (EBC) | : | 65,0-90,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 8,0-15,0 unități |

Nähr-/Malzbier

Densitate originală în %

:

12,3-12,7

Tărie alcoolică în % vol.

:

0,0-1,2

Culoare (EBC)

:

65,0-90,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

8,0-15,0 unități

bere cu un conținut scăzut de alcool, ușor fermentată, cu gust de malț, condimentată, cu un gust foarte slab de hamei;

| | Oktoberfestbier







  Densitate originală în % | : | 13,6-14,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tărie alcoolică în % vol. | : | 5,3-6,6 |
| Culoare (EBC) | : | 6,0-28,0 unități |
| Substanțe amare (EBU) | : | 16,0-28,0 unități |

Oktoberfestbier

Densitate originală în %

:

13,6-14,0

Tărie alcoolică în % vol.

:

5,3-6,6

Culoare (EBC)

:

6,0-28,0 unități

Substanțe amare (EBU)

:

16,0-28,0 unități

bere de culoare deschisă, aurie, galbenă de chihlimbar sau închisă, variind de la un gust cu buchet, foarte bogat, moale sau aromatic de malț, până la un gust ușor de hamei, cu o savoare ușor amară sau puternică, puțin dulce.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Apa utilizată de fabricile de bere din München provine din Münchener Schotterebene, din puțuri locale adânci situate pe teritoriul orașului München, dintre care majoritatea ajung până în straturi datând din era terțiară.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Întregul proces de producție a berii „Münchner Bier” trebuie să aibă loc pe teritoriul orașului München.

Procesul de producție a „Münchner Bier” începe cu măcinarea malțului și plămădirea, și se încheie cu depozitarea, în cursul căreia berea tânără se îmbogățește pe cale naturală cu acid carbonic și se maturează până când dobândește gustul final.

Același lucru este valabil și pentru întregul proces de producție a berilor „Münchener Biere” fără alcool de fermentație joasă și înaltă. Cu toate acestea, din procesul de producție a acestor beri mai fac parte, în funcție de tipul de producție, distilarea la vid și evaporarea sau încheierea anticipată a etapei de fermentare.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Etichetarea berii trebuie să includă denumirea produsului, „Münchener Bier” sau „Münchner Bier”, precum și unul dintre tipurile de bere menționate la punctul 3.2.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Teritoriul orașului München

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Fabricile de bere din München utilizează denumirea „Münchener Bier” de mai multe secole, fără ca aceasta să fie contestată de către terți. Vechea tradiție în acest domeniu este demonstrată, printre altele, de faptul că prestațiile în bani și în natură ale producătorilor de bere din München sunt înregistrate în cartea funciară a ducelui Ludovic cel Aspru încă din anul 1280 (a se vedea în acest sens „München und sein Bier” de Heckhorn/Wiehr, München 1989, sau teza de doctorat a doamnei Dr. Karin HACKEL-STEHR – ca mai sus la punctul 4 –, precum și „Die, prewen Münchens” de Sedlmayr/Grohsmann, Nürnberg 1969, din care sunt anexate extrase. În plus, a se vedea „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.” de Dr. Christine RÄDLINGER, publicație comemorativă din 1996).

Berile fără alcool au, de asemenea, o tradiție îndelungată la München. La pagina 1928 din ziarul Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung din 17 august 1898 se menționează că în Bavaria se fabrica bere fără alcool la vremea respectivă. În ediția din 9 iulie 1898 a aceluiași ziar, la pagina 1590, se găsește o observație referitoare la berea fără alcool din München. Acest pasaj relatează cu privire la o cerere a proprietarului școlii Praktische Brauerschule din München, domnul Karl MICHEL, care dorea să comercializeze bere fără alcool (a se vedea p. 105 din „Münchener Brauindustrie 1871-1945” de Christian SCHÄDER). Deși această cerere a fost respinsă la vremea respectivă, la München nu s-a renunțat la ideea unei beri fără alcool, mai ales că, după cum se știe, în perioadele de restriște din timpul celor două războaie mondiale și în perioada ulterioară, se fabrica bere cu o tărie alcoolică redusă din cauza lipsei de materii prime. În orice caz, începând din 1986, fabricile de bere din München au reluat producția neîntreruptă de bere fără alcool și de Weißbier fără alcool.

5.2.   Specificitatea produsului:

Consumatorii asociază berea fabricată la München cu o reputație specială și se așteaptă ca acest produs să fie de cea mai înaltă calitate.

Această calitate nu se bazează doar pe respectarea Legii purității berii din München (Münchner Reinheitsgebot) din anul 1487, care este cu 29 de ani mai veche decât Legea bavareză a purității berii (Bayerisches Reinheitsgebot) din anul 1516, ci și, mai ales, pe faptul că apa pentru bere utilizată de fabricile de bere din München provine din puțuri adânci locale din Münchner Schotterebene. Aceste puțuri adânci, care ajung până în straturi datând din era terțiară, ating o adâncime de până la 250 m.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Atașamentul puternic al populației față de „Münchener Bier” și reputația asociată acestei beri se bazează, în mod special în zona München, pe vechea tradiție a producerii de bere în München și pe legăturile istorice. Datorită unei evoluții sănătoase, „Münchener Bier” a dobândit, pe rând, recunoaștere la nivel local, regional, național și, în cele din urmă, la nivel internațional, precum și o reputație mondială.

Chiar de la început, la München a existat o atitudine pozitivă față de bere. Încă din anul 815, în manuscrisul „Kozrah” din lucrarea „Historia Frisingensis” se menționează că biserica „Hl. Johannes von Oberföhring” a fost închiriată diaconului Huwetzi, iar acesta trebuia să plătească capitulului un car de bere ca „dare” („Gilt”) anuală (taxă).

Potrivit „Cărții cu hrisoave a orașului München” („Salbuch der Stadt München”) din anul 1280, încă de pe atunci erau acordate așa-numite „drepturi de fabricare a berii” („Braugerechtigkeiten”) unor cetățeni din München.

În anul 1372, ducele Ștefan al II-lea (Stephan II) a reformat legislația privind producția berii din München și a acordat, prin prima lege în acest domeniu, oricărui cetățean dreptul de a fabrica „Greußing” [probabil un fel de „Nachbier” (bere slabă) cu densitate originală scăzută], „dacă își dorește acest lucru”. Merită menționat mai ales faptul că acest drept era alienabil și transmisibil prin moștenire, în cazul în care era legat de o persoană.

În secolele al XIV-lea și al XV-lea, toți producătorii încercau să prelungească valabilitatea berii prin adăugarea de diverse substanțe, dintre care unele erau otrăvitoare. Din acest motiv, în jurul anului 1453, consiliul municipal al orașului München („Magistrat”) a emis un statut privind berea, care prevedea că berea și „Greußing” trebuie să fie fierte și fabricate „pornind numai de la orz, hamei și apă, și fără a adăuga nimic altceva”. În acest mod, a fost elaborată pentru prima oară un fel de „Lege a purității berii”.

Mai târziu, la 30 noiembrie 1487, ducele Albert al IV-lea de Bavaria a emis, la München, o versiune puțin modificată a textului statutului privind berea, cunoscută drept „Legea purității berii din München”. În conformitate cu această lege, numai berea fiartă din hamei, orz și apă putea fi servită. Prin adoptarea acestei legi, s-a prevăzut, de asemenea, ca berea să fie supusă unui control, care poate fi comparat cu metodele moderne de control al calității. Astfel, spre sfârșitul secolului al XV-lea, s-a realizat pentru prima oară un control al calității unui produs alimentar. Legea purității berii din München garantează calitatea înaltă a berii și reprezintă piatra de temelie pentru succesul și reputația produsului „Münchener Bier”.

În anul 1493, ducele George cel Bogat (Georg der Reiche) a emis o lege similară a purități berii pentru Bavaria Inferioară (Niederbayern). După moartea sa și după războiul de succesiune din Landshut, ducii bavarezi Wilhelm al IV-lea și Ludovic al X-lea, fiii ducelui Albert al IV-lea, au proclamat în anul 1516 „Legea bavareză a purității berii”, care era aproape identică cu „Legea purității berii din München”. Legea din 1516 a fost modificată de mai multe ori, înainte de a se transforma în Legea germană privind impozitarea berii din 1906 și, apoi, în Legea actuală provizorie privind berea. Prin urmare, Legea purității berii din München este valabilă și astăzi.

Reputația berii „Münchener Bier” s-a răspândit din ce în ce mai mult în decursul secolelor. Spre exemplu, această reputație a fost propagată în secolul al XVI-lea de birjari și căruțași care își puteau adăposti caii în fabricile de bere. În cele din urmă, la vremea respectivă exista o fabrică de bere la aproximativ 250 de locuitori.

Locuitorii din München își manifestă atașamentul puternic față de berea lor și prin faptul că sunt dispuși să iasă în stradă în numele berii. Spre exemplu, în anul 1844 s-a ajuns la un război al berii atunci când prețul unei beri a crescut brusc de la 6 Kreuzer la 6,5 Kreuzer. În plus, în mai 1995, aproximativ 25 000 de oameni au demonstrat împotriva unei hotărâri judecătorești conform căreia grădinile de bere din München (Münchner Biergärten) ar fi trebuit să închidă la ora 21.30.

Desigur, grădinile de bere, Oktoberfest și restaurantele au contribuit, de asemenea, la răspândirea reputației produsului „Münchener Bier” în întreaga lume.

În ceea ce privește grădinile de bere veritabile, trebuie menționat bine-cunoscutul, care se bucură de popularitate în rândul locuitorilor din München, de a aduce mâncarea proprie la grădinile de bere sau – așa cum se spunea în trecut – la berăriile de tip Bierkeller.

Sărbătoarea Oktoberfest, organizată pentru prima dată în anul 1810, a cărei origine se leagă de o cursă de cai, a fost, de asemenea, imitată, dar niciodată egalată. Între timp, există mai mult de 2 000 de sărbători de tip Oktoberfest în întreaga lume. Oktoberfest și berea sa, Oktoberfestbier, care nu are voie să fie produsă decât de fabricile de bere din München, contribuie, la rândul lor, la buna reputație a „Münchener Bier” în lume. În medie, mai mult de șase milioane de vizitatori participă în fiecare an la Oktoberfest din München, pentru a bea berea cunoscută în lumea întreagă. Oktoberfest și Oktoberfestbier reprezintă punctul culminant al celebrării berii „Münchener Bier”. Tribunalul Landgericht München a hotărât chiar că Oktoberfest este „sărbătoarea berii «Münchner Bier»”.

Dintre restaurante, este suficient să se menționeze Hofbräuhaus, care este celebru în întreaga lume. Este evident că melodia „In München steht ein Hofbräuhaus...” și restaurantul în sine răspândesc reputația berii „Münchener Bier” în lume.

Pe lângă aceste aspecte istorice, inovațiile tehnice au adus și ele o contribuție deosebită la sporirea reputației berii „Münchener Bier”.

În secolul al XIX-lea, producătorii de bere din München au început să construiască veritabile depozite frigorifice și ghețării. Cerințele tehnice care trebuiau îndeplinite în acest scop erau atât de complexe, încât construirea acelor Bierkeller a devenit obiect de predare la școala Königliche Baugewerkeschule.

În anul 1873, Carl von Linde a dezvoltat primul aparat de răcit din lume pentru fabrica de bere Spatenbrauerei din München. Această invenție era importantă, deoarece permitea pentru prima oară producția continuă a berii, indiferent de climă sau de temperatura exterioară, asigurând totodată o calitate uniformă și producția oricărei cantități.

În jurul anului 1900, fabrica de bere Hacker-Brauerei din München a instalat, pe baza sistemului Linde, camere de răcire în două nave olandeze, pe care le-a utilizat pentru a exporta „Münchener Bier” și reputația acesteia peste ocean.

În plus, începând din secolul al XIX-lea, fiecare fabrică de bere din München deținea până la 90 de vagoane frigorifice de cale ferată, utilizate pentru a-și transporta produsele în zonele de desfacere mai îndepărtate. Aceste vagoane frigorifice, care constituiau în același timp un mijloc publicitar pentru fabricile de bere, circulau pe întreaga rețea feroviară europeană, care se afla într-o expansiune majoră la vremea respectivă. Mult mai important decât efectul publicitar era faptul că, astfel, devenea posibilă conservarea calității. Acest lucru reprezenta un progres enorm în ceea ce privește termenul de valabilitate al berii. „Münchener Bier” ajungea la destinație în străinătate într-o stare bună, gata să fie savurată, ceea ce i-a sporit, de asemenea, reputația. Cifrele privind exporturile, aflate într-o creștere constantă la vremea respectivă, demonstrează popularitatea berii „Münchener Bier”.

Pentru a putea genera o temperatură stabilă și a garanta astfel o calitate constantă a produsului, în secolul al XIX-lea, multe fabrici de bere din München au început să utilizeze mașini cu aburi, cu scopul de a produce energie. În vederea rezolvării aspectelor legate de siguranță și a problemelor tehnice care au rezultat, a fost înființată „Asociația pentru inspecția cazanelor cu aburi” („Dampfkessel-Revisionsverein”), cu participarea mai multor fabrici de bere din München. Din această asociație a rezultat „Asociația pentru inspecția tehnică” („Technischer Überwachungsverein”, TÜV), care este cunoscută în prezent în întreaga lume. Preocuparea fabricilor de bere din München pentru siguranță a ridicat, de asemenea, prestigiul acestora din urmă și al berii pe care o produc.

Odată cu dezvoltarea metodelor științifice, în secolul al XIX-lea au fost create, în cadrul școlilor de agricultură, al universităților și al instituțiilor private de cercetare și de învățământ, departamente specializate în tehnologia producției de bere. În plus, trebuie menționată apariția publicațiilor de specialitate în domeniul producției de bere. München era centrul acestor activități. Începând cu această perioadă, München poate fi descris precum un oraș universitar „Cerevisial” (producător de bere). Chiar și în prezent, Facultatea pentru Știința Producției de Bere din cadrul Universității Tehnice München-Weihenstephan și Institutul Doemens sunt lideri în formarea producătorilor de bere și a inginerilor în domeniul producției de bere, care lucrează apoi în întreaga lume.

Așa cum s-a arătat, în ultimii 550 de ani, popularitatea și reputația berii „Münchener Bier” au fost sporite într-un mod constant, atât în Germania, cât și în Uniunea Europeană. Acest lucru este dovedit în mod clar de creșterea exporturilor în ultimii 30 de ani, mai ales a exporturilor bine cunoscutei Oktoberfestbier (o denumire pe care numai fabricile de bere din München au dreptul să o utilizeze). Oktoberfest este cunoscut în întreaga lume precum sărbătoarea berii „Münchener Bier”. Parada sa de costume populare și militare, ceremonia sa de deschidere și relatările zilnice ale mass-mediei din corturile de la Oktoberfest sporesc în mod considerabil popularitatea berii „Münchener Bier”. Sponsorizarea activităților sportive, spre exemplu cea a echipei naționale germane de bob-sanie sau cea din arena Olympiahalle, a contribuit și contribuie, în timpul transmisiilor televizate, la popularizarea denumirii „Münchener Bier” în întreaga lume. În ultimele decenii, datorită radioului, televizorului și, mai ales, a internetului, din ce în ce mai mulți oameni din întreaga lume au aflat despre produsul „Münchener Bier”. „Münchener Bier” reprezintă un subiect de discuție pentru forumurile de pe internet și pentru fan-cluburi. Paginile de internet ale fabricilor de bere din München sunt accesate foarte frecvent de către vizitatori din întreaga lume.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Markenblatt, vol. 11 din 19 martie 2010, partea 7a-bb, p. 4250

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 16.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/18

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 140/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„WACHAUER MARILLE”

NR. CE: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☒ | Aria geografică |
| — | ☒ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de obținere |
| — |  | Legătura cu aria geografică |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — |  | Cerințele naționale |
| — | ☒ | Altele (Organismul de control) |

—



Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☒

Aria geografică

—

☒

Dovada originii

—

☒

Metoda de obținere

—



Legătura cu aria geografică

—

☒

Etichetarea

—



Cerințele naționale

—

☒

Altele (Organismul de control)

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — |  | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—



Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Descrierea produsului:

Îmbunătățirea și clarificarea descrierii:

Este vorba despre fructe aparținând categoriilor „Kegelmarillen” (caise conice), „Ovalmarillen” [(caise-ananas) sau „Rosenmarillen” (caise-trandafir)] și „Ananasmarillen” (caise-ananas), selectate și plantate în mod tradițional în perioada 1900-1960 de către cultivatorii de caise din Wachau și de pepinierele locale de caiși; în cea mai mare parte se cultivă soiul tipic pentru această regiune, „Klosterneuburger” (categoria „Kegelmarille”).

„Kegelmarillen”: fructul este de mărime medie, având o greutate medie de 45 până la 60 g în cazul unei încărcări medii a pomului, greutatea specifică depășind de regulă 1,0. Are o formă conică sau ascuțită. Coaja fructului are o culoare de fond galbenă ca mierea și este roșie până la jumătate sau dincolo de jumătate, prezentând deseori și puncte maronii până la roșcate.

Caracteristici principale: formă conică, asimetrică, foarte roșie. Pulpa are o culoare uniformă portocalie până la portocaliu-roșcat, este tare și zemoasă și nu devine mălăiață.

„Ovalmarillen” (sau „Rosenmarillen”): fructul este de mărime medie până la mare, având o greutate medie de 40 până la 65 g în cazul unei încărcări medii a pomului, greutatea specifică fiind de regulă mai mică de 1,0. Are o formă ovală sau foarte rotundă, jumătățile fiind semirotunde. Coaja fructului este de culoare galben-portocaliu, acoperită ușor de puf, întotdeauna roșiatică până la jumătatea fructului pe partea orientată spre soare, prezentând deseori puncte roșii. Caracteristici principale: formă ovală, culoare de fond galben-portocaliu cu o nuanță frumoasă de roșu.

„Ananasmarillen”: mărimea fructului variază între cea a caisei pentru găluște („Knödelmarille”) și cea a casei mari obișnuite, greutatea medie a fructului este de 30 până la 70 g în cazul unei încărcări medii a pomului, iar greutatea specifică de aproximativ 1,0. Forma este foarte rotundă. Coaja fructului este acoperită de puf, este de culoare galben-mediu, adesea ușor roșiatică sau cu puncte roșii.

Caracteristici principale: fructe rotunde cu o culoare galbenă de caisă, fără nuanțe roșii, sau ușor roșiatice.

„Wachauer Marille” se caracterizează printr-un conținut ridicat de pectină, acid și zahăr.

Justificare:

Calitatea inconfundabilă a caiselor „Wachauer Marille” a fost privită întotdeauna ca fiind rezultatul climatului și solului din regiune, precum și al tradiției de cultivare, cu o vechime de peste 100 de ani. Astfel, au fost numite „Wachauer Marillen” cu origine protejată și cu gust și aromă unice doar fructele acelui soi care a fost „selectat și plantat în mod tradițional începând aproximativ cu anul 1900 (în perioada 1900-1960) de către cultivatorii de caise din Wachau și de pepinierele locale de caiși”. Prin formularea cuprinsă deja parțial în caietul de sarcini inițial și completată parțial acum se dorește exprimarea exactă a faptului că pot fi denumite „Wachauer Marille” numai acele soiuri de caise care au fost cultivate în această perioadă în aria indicată și care corespund categoriilor prezentate. Așa-numitele soiuri „noi” cultivate pe alocuri mai recent (de exemplu, soiurile franceze sau californiene) nu pot fi comparate cu soiurile de calitate, tipice pentru această regiune. Așadar, o descriere mai precisă are rolul de a menține așteptările consumatorilor privind calitatea, precum și particularitatea și renumele caiselor „Wachauer Marille”.

3.2.   Aria geografică:

Referitor la acest punct se dorește furnizarea unor informații mai exacte decât cele disponibile până în prezent, precum și completarea acestora prin numirea a încă două localități:

Regiunea Wachau-Mautern-Krems. Este situată la marginea sudică a regiunii Waldviertel, întinzându-se de-a lungul Dunării până în partea nordică a regiunii Dunkelsteinerwald. Regiunea de cultivare a „Wachauer Marille” cuprinde localitățile: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald și Weißenkirchen.

Justificare:

Lista localităților (exceptând Schönbühel-Aggsbach și Emmersdorf) reprezintă deja o parte integrantă a materialului aferent cererii inițiale; preluarea acesteia în fișa-rezumat are în acest context doar un rol de clarificare. Până la reorganizarea grupului solicitant, comunele Schönbühel-Aggsbach și Emmersdorf incluse recent în listă nu țineau de domeniul de competență și administrativ al grupului, nefiind, așadar, menționate în cadrul cererii inițiale. Totuși, ambele comune se află, de asemenea, în regiunea Wachau și prezintă aceeași tradiție de cultivare a caișilor, precum și aceleași condiții climatice speciale ca celelalte comune; astfel, se justifică includerea acestora în aria de producție aprobată.

3.3.   Dovada originii:

Deoarece caietul de sarcini nu cuprindea până în prezent indicații privind dovada originii, s-a considerat oportună includerea informațiilor privind trasabilitatea produsului.

Trasabilitatea produsului este garantată prin următoarele măsuri:

| — | înregistrări privind suprafețele de cultivare; |
| --- | --- |

—

înregistrări privind suprafețele de cultivare;

| — | înregistrări privind soiurile plantate; |
| --- | --- |

—

înregistrări privind soiurile plantate;

| — | înregistrări privind cantitatea recoltată; |
| --- | --- |

—

înregistrări privind cantitatea recoltată;

| — | separarea produselor DOP și a produselor non-DOP prin amplasarea în locuri separate a produselor recoltate (separat de alte produse) și marcarea recipientelor de recoltare. |
| --- | --- |

—

separarea produselor DOP și a produselor non-DOP prin amplasarea în locuri separate a produselor recoltate (separat de alte produse) și marcarea recipientelor de recoltare.

3.4.   Metoda de obținere:

În propoziția „Creșterea materialului vegetal se realizează fie în pepiniere locale, fie de către cultivatorii de caise.” se șterge cuvântul „local”.

Justificare:

Ștergerea cuvântului „local” nu influențează caracteristicile soiului. Se dorește astfel și utilizarea pepinierelor care nu se află în regiune pentru creșterea materialului vegetal.

Propoziția „Ca material de cultivare se folosesc răsaduri de caiși, corcoduși și diverși pruni adaptați special la condițiile pedologice regionale.” se înlocuiește cu formularea:

„Ca material de cultivare se folosesc răsaduri de caiși, corcoduși și diverse alte specii adecvate de Prunus, adaptate special la condițiile pedologice regionale.”

Justificare:

Deoarece în special în sectorul de cultivare a caiselor se caută în permanență materiale de cultivare mai adecvate, nu se dorește limitarea la anumiți pruni, ci disponibilitatea întregii game de specii de Prunus în scopuri experimentale și în scopul utilizării, în cazul în care speciile se dovedesc a fi adecvate.

Prunus

Propoziția „Trunchiul cu o lungime de un metru («Meterstamm»), cu o coroană rotundă, piramidală sau fără ax este o formă răspândită (distanțe de plantare 5-7 m × 4-6 m, 250 până la 500 de pomi/ha).” se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Coroana rotundă (piramidală sau fără ax) este o formă răspândită; se întâlnesc și coroane aplatizate.”

Justificare:

Coroanele piramidale și coroanele fără ax sunt forme de coroane rotunde; în consecință, acești termeni apar acum în paranteză, drept clarificare, după termenul coroană rotundă. Pentru a putea utiliza posibilele proceduri de raționalizare în tehnica de cultivare, este aprobată în prezent și coroana aplatizată (de exemplu, tufiș înclinat) ca formă suplimentară de coroană, deoarece pentru calitatea fructelor nu este decisiv dacă crengile cresc în formă de coroană rotundă sau aplatizată. De asemenea, este eliminat termenul „trunchiul cu o lungime de un metru”, la fel și informațiile din paranteză „(distanțe de plantare 5-7 m × 4-6 m, 250 până la de 500 pomi/ha)”, fără a le înlocui cu alte informații. Pentru distanțele de plantare prescrise până în prezent – care erau relativ mari – au fost necesare materiale de plantare cu o creștere puternică pentru a umple spațiul disponibil cu pomi cu o coroană mare și o înălțime de creștere de cel puțin 8 m. Această înălțime a pomului a fost favorizată, în plus, și de „trunchiul cu o lungime de un metru”, care era relativ înalt. Măsurile de cultivare, de exemplu tăierea crengilor pomilor, în special însă culegerea caiselor – fiind necesară culegerea în mai multe serii –, sunt însă îngreunate de înălțimile mari ale pomilor. Pentru a putea obține pomi mai scunzi, cu o coroană mai mică, sunt necesare materiale de cultivare cu o creștere mai puțin puternică, necesitând doar distanțe de plantare mai mici. La subculturile care au fost uzuale multă vreme în plantațiile de caiși (de exemplu, cartofii), pentru care sunt mai avantajoși pomii înalți, s-a renunțat. Nu se prevede o scădere a calității ca urmare a modificării distanțelor de plantare.

Orientările expuse în anexa 9 (partea referitoare la materiale) privind culturile fructifere naturale controlate în Austria nu mai sunt valabile. Prin urmare, propoziția care face referire la acestea, „La creșterea și îngrijirea pomilor se respectă metodele implementate ale practicilor agricole integrate.”, se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Creșterea și îngrijirea pomilor vizează producția de caise de înaltă calitate ținând seama de amenajarea durabilă a teritoriului.”

La momentul depunerii cererii, în cadrul programului de sprijin ÖPUL exista un sistem de prime pentru suprafețe agricole, denumit „Integrierte Produktion von Obst” (producția integrată de fructe), pentru care s-au elaborat anual orientări adaptate. Pe de o parte, în prezent se prevede sfârșitul acestui program de sprijin și al elaborării de orientări conexe, pe de altă parte, prevederile orientărilor ÖPUL nu au fost favorabile pentru cultura caișilor de Wachau. Ca exemplu, se menționează condiția existenței unui „teren acoperit de vegetație” pentru acordarea sprijinului: înmulțirea în masă a șoarecelui de câmp a condus la pierderi enorme de copaci și, în plus, la uscarea prematură a caișilor („Apoplexie”). Dacă analizăm cultivarea caișilor în cursul secolului anterior, constatăm că în trecut, în mod tradițional, terenul nu era acoperit, deoarece pe un sol liber nu se întâlnesc șoareci de câmp. În ultimele aproximativ două decenii au apărut, ca urmare a mecanizării, noi posibilități de a obține un teren acoperit cu vegetație în perioada recoltării, asigurându-se astfel un sol consolidat în perioadele ploioase de recoltare. Totuși, după recoltare, solul este prelucrat din nou, ceea ce reprezintă o măsură importantă, care se dovedește a fi foarte avantajoasă pentru aprovizionarea caișilor cu substanțe nutritive în luna august, care este deseori extrem de secetoasă. Această metodă de prelucrare a solului nu este posibilă în programul integrat de până acum.

În plus, dispozițiile juridice generale privind producția agricolă în Austria („bunele practici agricole”) nu permit decât o producție de alimente la cel mai înalt nivel de siguranță pentru consumatori și pentru mediu. Prin urmare, aplicarea acestor dispoziții poate fi suficientă, fără a înregistra pierderi în materie de calitate.

Propoziția „În orice caz, începând cu prima parte a lunii iulie se lasă o pătură vegetală pentru a se asigura un sol consolidat în timpul recoltei.” este eliminată fără a fi înlocuită, deoarece această procedură nu influențează caracteristicile produselor.

Paragraful „Dăunătorii și bolile nu reprezintă o problemă regulată, necesitând, prin urmare, doar măsuri sporadice. În majoritatea plantațiilor nu se ia nicio măsură de protecție a plantelor. Cotarii verzi pot fi prinși cu inele cu clei începând cu sfârșitul lunii octombrie. Gândacii de scoarță (Scolytinae) se pot prinde cu capcane cu alcool. În cazul caișilor nu există dăunători care atacă fructele. Combaterea chimică a buruienilor nu este o practică uzuală și nu este necesară.” este eliminat.

Scolytinae

Justificare:

Apariția unor dăunători și boli noi impune luarea de măsuri de combatere periodice. Experiențe recente privind combaterea buruienilor au arătat că aceasta, realizată fie pe cale chimică, fie pe cale mecanică, este mai favorabilă pentru culturi în ceea ce privește alimentarea cu substanțe nutritive și cu apă.

Propoziția „70 % din recoltă se comercializează în sectorul cooperativelor din industria fructelor și al comerțului de distribuție, iar aproximativ 30 % din fructele recoltate sunt destinate vânzării directe din fermă și vânzării ambulante.” se înlocuiește cu următoarea formulare:

„Ramura principală de comercializare este vânzarea directă din fermă și vânzarea ambulantă. În plus, se realizează comercializarea și comerțul cu produse prelucrate și transformate.”

Justificare:

Fluxurile de comercializare s-au dezvoltat în continuare, astfel încât cea mai mare parte din recoltă este destinată vânzării directe din fermă și vânzării ambulante, spre deosebire de trecut, când 70 % din recoltă erau comercializate în sectorul cooperativelor din industria fructelor și al comerțului de distribuție.

3.5.   Etichetare:

Etichetare:

Propoziția „Lădițele destinate comerțului sunt prevăzute cu o etichetă uniformă.” se șterge.

Justificare:

Ambalajele, materialele publicitare etc., pe scurt „prezentarea comercială”, trebuie adaptate în permanență pentru a continua să fie atractive pentru consumatori și pentru a putea sugera o imagine corespunzătoare. Pentru a putea face față cerințelor pieței într-un mod mai flexibil, se renunță la necesitatea aplicării unei etichete uniforme.

3.6.   Organismul de control:

Organismul de control:

Organismul de control efectuează controlul pe baza programului standard de control pentru produse cu denumire de origine protejată și pe baza planului de control pentru denumirea de origine protejată „Wachauer Marille”, elaborat de organismul în cauză în vederea aplicării programului standard de control în ceea ce privește controlul denumirii de origine protejată „Wachauer Marille”.

| SGS Austria Controll-Co. GmbH |
| --- |
| Diefenbachgasse 35 |
| 1150 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tel. +43 151225670 |
| Fax +43 151225679 |
| E-mail: sgs.austria@sgs.com |

SGS Austria Controll-Co. GmbH

Diefenbachgasse 35

1150 Wien

ÖSTERREICH

Tel. +43 151225670

Fax +43 151225679

E-mail: sgs.austria@sgs.com

Justificare:

Modificarea dispozițiilor juridice, care prevăd, printre altele, în ceea ce privește controlul denumirilor de origine protejate, o schimbare a sistemului care constă în a trece de la controalele publice realizate de șeful guvernului landului (Landeshauptmann) la controale realizate de organisme de control private autorizate.

Landeshauptmann

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„WACHAUER MARILLE”

„WACHAUER MARILLE”

NR. CE: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

NR. CE: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

IGP ( ) DOP ( X )

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

Denumire:

„Wachauer Marille”

2.   Statul membru sau țara terță:

Statul membru sau țara terță:

Austria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

Tip de produs:

| Clasa 1.6. | Fructe, legume și cereale în aceeași stare sau transformate |
| --- | --- |

Clasa 1.6.

Fructe, legume și cereale în aceeași stare sau transformate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Este vorba despre fructe aparținând categoriilor „Kegelmarillen” (caise conice), „Ovalmarillen” [(caise ovale) sau „Rosenmarillen” (caise-trandafir)] și „Ananasmarillen” (caise-ananas), selectate și plantate în mod tradițional în perioada 1900-1960 de către cultivatorii de caise din Wachau și de pepinierele locale de caiși.

În cea mai mare parte se cultivă soiul tipic pentru această regiune, „Klosterneuburger” (categoria „Kegelmarille”).

„Kegelmarillen”: fructul este de mărime medie, având o greutate medie de 45 până la 60 g în cazul unei încărcări medii a pomului, greutatea specifică depășind de regulă 1,0. Are o formă conică sau ascuțită. Coaja fructului are o culoare de fond galbenă ca mierea și este roșie până la jumătate sau dincolo de jumătate, prezentând deseori și puncte maronii până la roșcate.

Caracteristici principale: formă conică, asimetrică, foarte roșie. Pulpa are o culoare uniformă portocalie până la portocaliu-roșcat, este tare și zemoasă și nu devine mălăiață.

„Ovalmarillen” (sau „Rosenmarillen”): fructul este de mărime medie până la mare, având o greutate medie de 40 până la 65 g în cazul unei încărcări medii a pomului, greutatea specifică fiind de regulă mai mică de 1,0. Are o formă ovală sau foarte rotundă, jumătățile fiind semirotunde. Coaja fructului este de culoare galben-portocaliu, acoperită ușor de puf, întotdeauna roșiatică până la jumătatea fructului pe partea orientată spre soare, prezentând deseori puncte roșii. Caracteristici principale: formă ovală, culoare de fond galben-portocaliu cu o nuanță frumoasă de roșu.

„Ananasmarillen”: mărimea fructului variază între cea a caisei pentru găluște („Knödelmarille”) și cea a casei mari obișnuite, greutatea medie a fructului este de 30 până la 70 g în cazul unei încărcări medii a pomului, iar greutatea specifică de aproximativ 1,0. Forma este foarte rotundă. Coaja fructului este acoperită de puf, este de culoare galben-mediu, adesea ușor roșiatică sau cu puncte roșii.

Caracteristici principale: fructe rotunde cu o culoare galbenă de caisă, fără nuanțe roșii, sau ușor roșiatice.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

—

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Norme specifice privind etichetarea:

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Delimitarea concisă a ariei geografice:

Regiunea Wachau-Mautern-Krems. Este situată la marginea sudică a regiunii Waldviertel, întinzându-se de-a lungul Dunării până în partea nordică a regiunii Dunkelsteinerwald. Regiunea de cultivare a „Wachauer Marille” cuprinde localitățile: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald și Weißenkirchen.

5.   Legătura cu aria geografică:

Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Specificitatea ariei geografice:

Zona este caracterizată de interacțiunea mai multor clime (climă panonică și climă specifică regiunii Waldviertler, în imediata apropiere a Dunării), cu diferențe mari de temperatură între zi și noapte, în special în perioada de coacere a caiselor. Denumirea „Marille” este atestată în regiune deja în jurul anului 1509. Caisa ca fruct de cultură a fost introdusă la scară largă în Wachau în jurul anului 1890 (pe lângă vin și in), existând o selecție specifică a soiurilor și o alegere a celor mai potrivite baze de altoire. De atunci, cultivarea caișilor este o ramură de activitate importantă din punct de vedere tradițional pentru această regiune. Primăvara, peisajul este dominat de caișii înfloriți, motiv pentru care cultivarea caișilor în Wachau este foarte importantă și din punct de vedere al turismului.

5.2.   Specificitatea produsului:

Specificitatea produsului:

Gustul și aroma fructelor, conținutul ridicat de zahăr, acid și pectină.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Calitatea specifică a „Wachauer Marille” reprezintă rezultatul climatului și solului din regiune, precum și al tradiției de cultivare, cu o vechime de peste 100 de ani. Climatul deosebit influențează în mod direct gustul, aroma și compoziția fructelor.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

---