# Jurnalul Oficial C 180/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.180.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 180 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5521 iunie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.180.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 180

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5521 iunie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 180/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2012/C 180/02 | Actualizarea listei serviciilor naționale responsabile de controlul la frontiere în sensul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 247, 13.10.2006, p. 17; JO C 77, 5.4.2007, p. 11; JO C 153, 6.7.2007, p. 21; JO C 331, 31.12.2008, p. 15; JO C 87, 1.4.2010, p. 15) | 2 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2012/C 180/03 | Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie privind cazul 59120 – Color Line – 8 decembrie 2011 | 3 |
| 2012/C 180/04 | Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie preliminară privind cazul 59120 – Color Line – 13 decembrie 2011 (a doua reuniune) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Raport final al consilierului-auditor în cazul 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | Rezumatul Deciziei nr. 387/11/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 decembrie 2011 privind o procedură inițiată în temeiul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE împotriva Color Group AS și Color Line AS (Cazul 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Anunț din partea Norvegiei privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Invitație de depunere a cererilor de acordare de licențe de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – atribuiri pentru anul 2012 în zonele prestabilite | 11 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 180/01

Rata de schimb a monedei euro

1

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2012/C 180/02

Actualizarea listei serviciilor naționale responsabile de controlul la frontiere în sensul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 247, 13.10.2006, p. 17; JO C 77, 5.4.2007, p. 11; JO C 153, 6.7.2007, p. 21; JO C 331, 31.12.2008, p. 15; JO C 87, 1.4.2010, p. 15)

2

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2012/C 180/03

Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie privind cazul 59120 – Color Line – 8 decembrie 2011

3

2012/C 180/04

Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie preliminară privind cazul 59120 – Color Line – 13 decembrie 2011 (a doua reuniune)

4

2012/C 180/05

Raport final al consilierului-auditor în cazul 59120 – Color Line

5

2012/C 180/06

Rezumatul Deciziei nr. 387/11/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 decembrie 2011 privind o procedură inițiată în temeiul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE împotriva Color Group AS și Color Line AS (Cazul 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Anunț din partea Norvegiei privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Invitație de depunere a cererilor de acordare de licențe de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – atribuiri pentru anul 2012 în zonele prestabilite

11

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Anunț de concursuri generale | 13 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 180/09 | Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping | 14 |
| 2012/C 180/10 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping | 15 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 180/11 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare | 16 |
| 2012/C 180/12 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 22 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

2012/C 180/08

Anunț de concursuri generale

13

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2012/C 180/09

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

14

2012/C 180/10

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

15

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 180/11

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

16

2012/C 180/12

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

22

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Rectificare la Anunțul de concurs general 2012/C 168/06 (JO C 168, 14.6.2012) | 27 |

Rectificări

2012/C 180/13

Rectificare la Anunțul de concurs general 2012/C 168/06 (JO C 168, 14.6.2012)

27

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 iunie 2012

2012/C 180/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2704 |
| JPY | yen japonez | 100,24 |
| DKK | coroana daneză | 7,4334 |
| GBP | lira sterlină | 0,80600 |
| SEK | coroana suedeză | 8,8434 |
| CHF | franc elvețian | 1,2009 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,5060 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,453 |
| HUF | forint maghiar | 286,95 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6968 |
| PLN | zlot polonez | 4,2393 |
| RON | leu românesc nou | 4,4636 |
| TRY | lira turcească | 2,2797 |
| AUD | dolar australian | 1,2456 |
| CAD | dolar canadian | 1,2919 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,8569 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5928 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6105 |
| KRW | won sud-coreean | 1 462,35 |
| ZAR | rand sud-african | 10,4198 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0809 |
| HRK | kuna croată | 7,5420 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 997,41 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0101 |
| PHP | peso Filipine | 53,592 |
| RUB | rubla rusească | 41,3462 |
| THB | baht thailandez | 40,018 |
| BRL | real brazilian | 2,5702 |
| MXN | peso mexican | 17,3916 |
| INR | rupie indiană | 71,3390 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2704

JPY

yen japonez

100,24

DKK

coroana daneză

7,4334

GBP

lira sterlină

0,80600

SEK

coroana suedeză

8,8434

CHF

franc elvețian

1,2009

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,5060

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,453

HUF

forint maghiar

286,95

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6968

PLN

zlot polonez

4,2393

RON

leu românesc nou

4,4636

TRY

lira turcească

2,2797

AUD

dolar australian

1,2456

CAD

dolar canadian

1,2919

HKD

dolar Hong Kong

9,8569

NZD

dolar neozeelandez

1,5928

SGD

dolar Singapore

1,6105

KRW

won sud-coreean

1 462,35

ZAR

rand sud-african

10,4198

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0809

HRK

kuna croată

7,5420

IDR

rupia indoneziană

11 997,41

MYR

ringgit Malaiezia

4,0101

PHP

peso Filipine

53,592

RUB

rubla rusească

41,3462

THB

baht thailandez

40,018

BRL

real brazilian

2,5702

MXN

peso mexican

17,3916

INR

rupie indiană

71,3390

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/2

---

Actualizarea listei serviciilor naționale responsabile de controlul la frontiere în sensul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 247, 13.10.2006, p. 17; JO C 77, 5.4.2007, p. 11; JO C 153, 6.7.2007, p. 21; JO C 331, 31.12.2008, p. 15; JO C 87, 1.4.2010, p. 15)

2012/C 180/02

Publicarea listei serviciilor naționale responsabile de controlul la frontiere în sensul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod Comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 34 din Codul frontierelor Schengen.

Pe lângă publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare lunară este disponibilă pe site-ul internet al Direcției Generale Justiție, Libertate și Securitate.

LIECHTENSTEIN

Modificarea informațiilor publicate în JO C 247, 13.10.2006

Întrucât nu are o frontieră externă Schengen, această țară nu dispune de un serviciu național responsabil pentru controlul frontierelor.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/3

---

Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie privind cazul 59120 – Color Line

8 decembrie 2011

2012/C 180/03

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu definiția pieței relevante formulată de Autoritatea AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu definiția pieței relevante formulată de Autoritatea AELS de Supraveghere.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung deținute de Color Line în conformitate cu acordul portuar din 1991 privind utilizarea instalațiilor portuare de la Torskholmen din Strömstad au avut ca efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței, în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung deținute de Color Line în conformitate cu acordul portuar din 1991 privind utilizarea instalațiilor portuare de la Torskholmen din Strömstad au avut ca efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței, în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia Color Line nu a demonstrat că, în acest caz, sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia Color Line nu a demonstrat că, în acest caz, sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia Color Line a avut o poziție dominantă pe piața relevantă, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia Color Line a avut o poziție dominantă pe piața relevantă, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung deținute de Color Line în conformitate cu acordul portuar din 1991 privind utilizarea instalațiilor portuare de la Torskholmen din Strömstad au reprezentat un abuz de poziție dominantă din partea Color Line, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung deținute de Color Line în conformitate cu acordul portuar din 1991 privind utilizarea instalațiilor portuare de la Torskholmen din Strömstad au reprezentat un abuz de poziție dominantă din partea Color Line, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord că, pe parcursul perioadei examinate, este posibil ca acordul portuar să fi afectat schimburile comerciale dintre părțile contractante, în sensul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord că, pe parcursul perioadei examinate, este posibil ca acordul portuar să fi afectat schimburile comerciale dintre părțile contractante, în sensul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE.

| 7. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) și articolul 23 alineatul (2) din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) și articolul 23 alineatul (2) din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

| 8. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă.

| 9. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE.

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/4

---

Avizul Comitetului consultativ al AELS referitor la practicile restrictive și pozițiile dominante în legătură cu un proiect de decizie preliminară privind cazul 59120 – Color Line

13 decembrie 2011

(a doua reuniune)

2012/C 180/04

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu cuantumul de bază al amenzii stabilit de Autoritatea AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu cuantumul de bază al amenzii stabilit de Autoritatea AELS de Supraveghere.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia nu există circumstanțe atenuante sau agravante care să fie luate în considerare. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Autorității AELS de Supraveghere potrivit căreia nu există circumstanțe atenuante sau agravante care să fie luate în considerare.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu cuantumul final al amenzii stabilit de Autoritatea AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu cuantumul final al amenzii stabilit de Autoritatea AELS de Supraveghere.

| 5. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE.

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/5

---

Raport final al consilierului-auditor în cazul 59120 – Color Line

2012/C 180/05

Prezentul raport final al consilierului-auditor în cazul 59120 – Color Line – este transmis în temeiul articolului 15 din Decizia nr. 177/02/COL a Autorității AELS de Supraveghere privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței.

Procedura și proiectul de decizie determină următoarele observații.

1.   Introducerea la procedură

La 20 decembrie 2005, Kystlink AS a depus o plângere la autoritatea norvegiană de concurență în ceea ce privește acordurile portuare încheiate de Color Line AS cu municipalitățile din Strömstad și Sandefjord. La 14 decembrie 2005, autoritatea națională de concurență a notificat cu privire la acest caz Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”) și, prin urmare, cazul a fost preluat de către autoritate, în conformitate cu normele stabilite în Comunicarea privind rețeaua AELS (1).

În perioada 4-6 aprilie 2006, au fost efectuate inspecții la sediile întreprinderilor Color Line AS (denumită în continuare „Color Line”), Color Group ASA și O.N. Sunde AS.

2.   Procedura scrisă

2.1.   Comunicarea privind obiecțiunile

La 16 decembrie 2009, autoritatea a adoptat o comunicare privind obiecțiunile (denumită în continuare „CO”). CO a fost redactată în limba engleză, dar, în urma unei solicitări din partea Color Line din 17 decembrie 2009, a fost elaborată o versiune în limba norvegiană, care, la 5 februarie 2010, a fost comunicată întreprinderii Color Line.

La 12 aprilie 2010, Color Line a trimis răspunsul său la CO, în limba norvegiană.

2.2.   Părțile terțe

Două întreprinderi au solicitat admiterea oficială în cadrul procedurilor ca părți terțe interesate. Ca răspuns la aceste cereri, consilierii-auditori au admis Fjord Line la 9 februarie 2010 și Bastø Fosen la 18 mai 2010. Ambele părți terțe au primit o versiune neconfidențială a CO și a răspunsului Color Line la CO, acestea prezentând ulterior observații scrise. Cu toate acestea, doar Bastø Fosen a solicitat participarea la audiere.

2.3.   Accesul la dosar

La 11 ianuarie 2010, întreprinderii Color Line i s-a permis accesul la acea parte din dosarul autorității care nu conține informații confidențiale. După clarificarea aspectelor de confidențialitate rămase nerezolvate, la 29 ianuarie 2010, Direcția Concurență și Ajutor de Stat din cadrul autorității (denumită în continuare „Departamentul CAS”) a permis accesul la restul de documente. La 11 martie 2010, Color Line a transmis consilierilor-auditori o cerere motivată privind accesul suplimentar la dosar.

Consilierii-auditori au răspuns la 26 martie 2010 și au acordat acces total sau parțial la majoritatea documentelor solicitate.

La 21 mai 2010, Color Line a depus o nouă cerere motivată privind accesul la documente. Întreprinderea a solicitat accesul la toate documentele prezentate de către părțile terțe, precum și la decizia consilierilor-auditori de a acorda Fjord Line statutul de parte terță. Prin scrisoarea din 26 mai 2010, consilierii-auditori au remarcat faptul că, la 25 mai 2010, Color Line primise deja observațiile și răspunsul Fjord Line la CO. De asemenea, consilierii-auditori au informat Color Line că restul corespondenței dintre Fjord Line și autoritate, precum și decizia consilierilor-auditori nu conțin elemente de probă noi în acest caz. Prin urmare, Color Line nu a avut drept de acces la aceste documente. La 4 iunie 2010, Departamentul CAS a înaintat Color Line observațiile și răspunsul Bastø Fosen la CO, întrucât acestea ar putea conține elemente de probă noi în acest caz.

3.   Procedura orală

Audierea a avut loc la 14 iunie 2010. La audiere au fost prezenți consilierii-auditori, reprezentanți ai Color Line, ai Departamentului CAS, ai Departamentului pentru afaceri juridice și administrative din cadrul autorității și membrul responsabil în materie al Colegiului, precum și reprezentanți ai Comisiei, ai autorității de concurență din Norvegia și din Franța și ai părții terțe, Bastø Fosen.

Departamentul CAS a expus pe scurt opiniile sale cu privire la acest caz, astfel cum au fost prezentate în CO. De asemenea, Bastø Fosen și-a prezentat opiniile printr-o scurtă declarație. Restul timpului afectat luărilor de cuvânt a revenit întreprinderii Color Line, al cărei reprezentant a vorbit în limba norvegiană cu o traducere în limba engleză.

Partea terță nu a avut acces la anumite părți ale prezentărilor, în special la acea parte a prezentării privind modelul industrial al Color Line, la prezentarea unui sondaj privind satisfacția clienților și la prezentarea analizei economice și a factorilor de succes pentru un concurent potențial.

La 4 mai 2011, înregistrările audierii au fost furnizate întreprinderii Color Line, la solicitarea acesteia.

4.   Procedura în urma audierii

În iulie 2010, al doilea consilier-auditor din acest caz, Ida Hauger, a părăsit autoritatea.

Prin scrisoarea din data de 12 ianuarie 2011, Color Line a solicitat o reuniune privind situația actuală.

La 15 februarie 2011, s-a organizat o reuniune la sediul autorității.

Prin e-mailul din data de 6 mai 2011, Color Line a trimis autorității un document de poziție în care își expune opiniile cu privire la aspectele juridice prezentate de autoritate în cadrul reuniunii privind situația actuală. Color Line și-a prezentat documentul și opiniile cu privire la acest caz în cadrul unei reuniuni care a avut loc la data de 11 mai 2011, la sediul autorității.

5.   Proiectul de decizie

Amploarea încălcărilor identificate în proiectul de decizie înaintat Comitetului consultativ este mai redusă decât în CO. În plus, durata încălcărilor este mai mică și proiectul de decizie se adresează unui număr de două întreprinderi, în timp ce CO are patru destinatari.

În CO, constatarea preliminară a autorității a fost aceea că acordurile portuare încheiate cu municipalitățile din Strömstad și Sandefjord au avut ca obiect și ca efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței, ceea ce contravine articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE, și nu au îndeplinit condițiile prevăzute la articolul 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE. De asemenea, autoritatea a adoptat un punct de vedere preliminar potrivit căruia Color Line a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă. Autoritatea a considerat că aceste încălcări au început la 1 ianuarie 1994 și erau încă în desfășurare. CO s-a adresat Color Line AS, Color line transport AS, Color Group ASA și O.N. Sunde AS.

În proiectul de decizie, care în prezent se adresează Color Line și Color Group AS, autoritatea constată că întreprinderea Color Line a încălcat articolele 53 și 54 din Acordul privind SEE, din cauza drepturilor exclusive pe termen lung de care a beneficiat, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, în temeiul acordului portuar încheiat cu municipalitatea din Strömstad. Cu privire la articolul 53, în proiectul de decizie nu se mai constată o restrângere a concurenței prin obiect. De asemenea, proiectul de decizie se adresează Color Group AS, ca urmare a influenței decisive pe care a avut-o, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005, asupra Color Line AS, filiala sa deținută în totalitate.

În opinia mea, proiectul de decizie conține numai obiecțiunile cu privire la care întreprinderii Color Line i s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile.

În concluzie, consider că dreptul la audiere al întreprinderii Color Line a fost respectat în cazul de față.

6.   Concluzie

Consider că drepturile la audiere ale destinatarilor au fost respectate în mod corespunzător.

Florence SIMONETTI

Consilierul-auditor

---

(1)  Comunicarea privind cooperarea în cadrul Rețelei autorităților de concurență AELS, JO C 227, 21.9.2006, p. 10 și suplimentul SEE la JO 47, 21.9.2006, p. 1.

1

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/8

---

REZUMATUL DECIZIEI NR. 387/11/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 14 decembrie 2011

privind o procedură inițiată în temeiul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE împotriva Color Group AS și Color Line AS

(Cazul 59120 – Color Line)

(Numai textele în limbile engleză și norvegiană sunt autentice)

2012/C 180/06

1.   Introducere

| 1. | La data de 14 decembrie 2011, Autoritatea AELS de Supraveghere („autoritatea”) a adoptat o decizie privind procedurile inițiate în temeiul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea publică prin prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, ținând cont de interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei poate fi găsită în versiunile lingvistice autentice ale cazului pe site-ul autorității, la adresa:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

La data de 14 decembrie 2011, Autoritatea AELS de Supraveghere („autoritatea”) a adoptat o decizie privind procedurile inițiate în temeiul articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea publică prin prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, ținând cont de interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei poate fi găsită în versiunile lingvistice autentice ale cazului pe site-ul autorității, la adresa:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Decizia se adresează societății de transport cu feribotul, Color Line AS, pentru participarea sa directă la încălcarea articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE. Decizia se adresează, de asemenea, Color Group AS, în calitate de societate-mamă a Color Line AS, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005. Pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005, s-a aplicat o amendă de care Color Line AS și Color Group AS răspund în mod solidar. |
| --- | --- |

2.

Decizia se adresează societății de transport cu feribotul, Color Line AS, pentru participarea sa directă la încălcarea articolelor 53 și 54 din Acordul privind SEE. Decizia se adresează, de asemenea, Color Group AS, în calitate de societate-mamă a Color Line AS, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005. Pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005, s-a aplicat o amendă de care Color Line AS și Color Group AS răspund în mod solidar.

2.   Context și procedură

| 3. | La 20 decembrie 2005, Kystlink AS, concurentul din acel moment al Color Line, a depus o plângere la autoritatea norvegiană de concurență. Ulterior, cazul a fost realocat autorității, în conformitate cu articolul 11 din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și cu normele stabilite în Comunicarea privind rețeaua AELS (1). |
| --- | --- |

3.

La 20 decembrie 2005, Kystlink AS, concurentul din acel moment al Color Line, a depus o plângere la autoritatea norvegiană de concurență. Ulterior, cazul a fost realocat autorității, în conformitate cu articolul 11 din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și cu normele stabilite în Comunicarea privind rețeaua AELS (1).

| 4. | În perioada 4-6 aprilie 2006, autoritatea a efectuat inspecții la sediile întreprinderilor Color Line AS, Color Group ASA și O.N. Sunde AS (societatea-mamă a Color Group ASA) din Oslo, Norvegia. |
| --- | --- |

4.

În perioada 4-6 aprilie 2006, autoritatea a efectuat inspecții la sediile întreprinderilor Color Line AS, Color Group ASA și O.N. Sunde AS (societatea-mamă a Color Group ASA) din Oslo, Norvegia.

| 5. | La 16 decembrie 2009, autoritatea a transmis Color Line o comunicare privind obiecțiunile (CO). Autoritatea a plecat de la premisa că: (i) acordul de exclusivitate al Color Line cu portul din Strömstad a protejat Color Line împotriva concurenței efective de pe piață pentru furnizarea de servicii de transport cu feribotul pentru pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe pe rutele dintre porturile de pe coasta norvegiană, între Sandefjord și Langesund, și porturile de pe coasta suedeză, în municipalitatea Strömstad, ceea ce contravine articolului 53 din Acordul privind SEE; și (ii) că prin menținerea acestui acord în vigoare după intrarea în vigoare a Acordului privind SEE, Color Line a abuzat de poziția sa dominantă pe piața respectivă, contrar dispozițiilor articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

5.

La 16 decembrie 2009, autoritatea a transmis Color Line o comunicare privind obiecțiunile (CO). Autoritatea a plecat de la premisa că: (i) acordul de exclusivitate al Color Line cu portul din Strömstad a protejat Color Line împotriva concurenței efective de pe piață pentru furnizarea de servicii de transport cu feribotul pentru pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe pe rutele dintre porturile de pe coasta norvegiană, între Sandefjord și Langesund, și porturile de pe coasta suedeză, în municipalitatea Strömstad, ceea ce contravine articolului 53 din Acordul privind SEE; și (ii) că prin menținerea acestui acord în vigoare după intrarea în vigoare a Acordului privind SEE, Color Line a abuzat de poziția sa dominantă pe piața respectivă, contrar dispozițiilor articolului 54 din Acordul privind SEE.

3.   Color Line

| 6. | Color Group AS își desfășoară activitatea în domeniul transportului și turismului, inclusiv al serviciilor de transport cu feribotul. Color Line AS, o filială deținută în totalitate de Color Group AS, a fost societatea responsabilă (împreună cu predecesoarele sale) de operațiunile de transport cu feribotul ale grupului pe parcursul perioadei examinate, inclusiv pe ruta în cauză între Sandefjord și Strömstad. |
| --- | --- |

6.

Color Group AS își desfășoară activitatea în domeniul transportului și turismului, inclusiv al serviciilor de transport cu feribotul. Color Line AS, o filială deținută în totalitate de Color Group AS, a fost societatea responsabilă (împreună cu predecesoarele sale) de operațiunile de transport cu feribotul ale grupului pe parcursul perioadei examinate, inclusiv pe ruta în cauză între Sandefjord și Strömstad.

| 7. | Inițial, pe această rută, opera o societate denumită Scandi Line AS. Color Line AS este succesorul legal direct al acestei societăți. Color Group AS a deținut în totalitate Color Line AS începând cu 30 septembrie 1998. |
| --- | --- |

7.

Inițial, pe această rută, opera o societate denumită Scandi Line AS. Color Line AS este succesorul legal direct al acestei societăți. Color Group AS a deținut în totalitate Color Line AS începând cu 30 septembrie 1998.

4.   Acordul portuar

| 8. | Color Line și predecesoarele sale au operat pe o rută de transport cu feribotul de la Strömstad la Sandefjord în Norvegia, începând cu anul 1986. Color Line a încheiat primul acord cu municipalitatea din Strömstad în iulie 1989. La 26 martie 1991, acordul respectiv a fost înlocuit cu acordul care face obiectul prezentei decizii („acordul portuar”), care a fost valabil o perioadă de 15 ani (de la 1 ianuarie 1991 la 30 decembrie 2005). Ulterior, Color Line a avut dreptul la o nouă prelungire de zece ani. |
| --- | --- |

8.

Color Line și predecesoarele sale au operat pe o rută de transport cu feribotul de la Strömstad la Sandefjord în Norvegia, începând cu anul 1986. Color Line a încheiat primul acord cu municipalitatea din Strömstad în iulie 1989. La 26 martie 1991, acordul respectiv a fost înlocuit cu acordul care face obiectul prezentei decizii („acordul portuar”), care a fost valabil o perioadă de 15 ani (de la 1 ianuarie 1991 la 30 decembrie 2005). Ulterior, Color Line a avut dreptul la o nouă prelungire de zece ani.

| 9. | În temeiul acordului portuar, municipalitatea din Strömstad a concesionat întreprinderii Color Line o anumită zonă din port, care este denumită zona Torskholmen, inclusiv dreptul de a folosi rampa și zona de staționare pentru autoturisme. |
| --- | --- |

9.

În temeiul acordului portuar, municipalitatea din Strömstad a concesionat întreprinderii Color Line o anumită zonă din port, care este denumită zona Torskholmen, inclusiv dreptul de a folosi rampa și zona de staționare pentru autoturisme.

| 10. | Dreptul Color Line de a folosi Torskholmen în exclusivitate a fost prevăzut în clauza 7 din acordul portuar, ceea ce a împiedicat municipalitatea să acorde activităților concurente de transport cu feribotul acces la Torskholmen. |
| --- | --- |

10.

Dreptul Color Line de a folosi Torskholmen în exclusivitate a fost prevăzut în clauza 7 din acordul portuar, ceea ce a împiedicat municipalitatea să acorde activităților concurente de transport cu feribotul acces la Torskholmen.

5.   Ruta Sandefjord-Strömstad

| 11. | Ruta Sandefjord-Strömstad leagă orașele Sandefjord, situat în departamentul Vestfold în Norvegia, la aproximativ două ore cu autoturismul la sud de Oslo, pe partea vestică a fiordului din Oslo, și Strömstad, situat pe coasta de vest a Suediei, aproape de frontiera norvegiană. |
| --- | --- |

11.

Ruta Sandefjord-Strömstad leagă orașele Sandefjord, situat în departamentul Vestfold în Norvegia, la aproximativ două ore cu autoturismul la sud de Oslo, pe partea vestică a fiordului din Oslo, și Strömstad, situat pe coasta de vest a Suediei, aproape de frontiera norvegiană.

| 12. | Traversarea cu feribotul între Sandefjord și Strömstad durează aproximativ 2,5 ore. În general, începând cu anul 1994, Color Line a efectuat cinci călătorii pe zi pe această rută și șase în sezonul de vârf. O mare parte a pasagerilor își aduc autoturismul la bordul feribotului în Sandefjord și se întorc în Norvegia pe cale terestră, prin punctul de trecere a frontierei de la Svinesund, la nord de Strömstad. |
| --- | --- |

12.

Traversarea cu feribotul între Sandefjord și Strömstad durează aproximativ 2,5 ore. În general, începând cu anul 1994, Color Line a efectuat cinci călătorii pe zi pe această rută și șase în sezonul de vârf. O mare parte a pasagerilor își aduc autoturismul la bordul feribotului în Sandefjord și se întorc în Norvegia pe cale terestră, prin punctul de trecere a frontierei de la Svinesund, la nord de Strömstad.

| 13. | Vânzările de produse fără taxe la bordul feriboturilor Color Line sunt și au fost foarte importante pentru succesul acestei rute. În Norvegia, vânzările de produse fără taxe la bordul feriboturilor necesită acordarea unei autorizații, iar Color Line a deținut o autorizație pentru astfel de vânzări pe ruta Sandefjord-Strömstad din anul 1987. |
| --- | --- |

13.

Vânzările de produse fără taxe la bordul feriboturilor Color Line sunt și au fost foarte importante pentru succesul acestei rute. În Norvegia, vânzările de produse fără taxe la bordul feriboturilor necesită acordarea unei autorizații, iar Color Line a deținut o autorizație pentru astfel de vânzări pe ruta Sandefjord-Strömstad din anul 1987.

6.   Piața relevantă

| 14. | Autoritatea a definit piața relevantă a produselor drept prestarea de servicii de transport de pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe. Sfera geografică a pieței relevante a fost probabil limitată la prestarea unor asemenea servicii între porturile situate în municipalitățile Sandefjord și Strömstad; cu toate acestea, în sensul prezentei decizii, definiția exactă a pieței geografice poate rămâne deschisă, întrucât, pe parcursul perioadei examinate, Color Line a fost, în orice caz, singurul furnizor de servicii de transport de pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe între Norvegia și Suedia. |
| --- | --- |

14.

Autoritatea a definit piața relevantă a produselor drept prestarea de servicii de transport de pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe. Sfera geografică a pieței relevante a fost probabil limitată la prestarea unor asemenea servicii între porturile situate în municipalitățile Sandefjord și Strömstad; cu toate acestea, în sensul prezentei decizii, definiția exactă a pieței geografice poate rămâne deschisă, întrucât, pe parcursul perioadei examinate, Color Line a fost, în orice caz, singurul furnizor de servicii de transport de pasageri pe distanță scurtă, cu vânzări de produse fără taxe între Norvegia și Suedia.

7.   Restrângerea concurenței în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE

| 15. | Prin acordul portuar din Strömstad se acorda Color Line, în exclusivitate, acces la zona Torskholmen din portul Strömstad, pentru o perioadă de 25 de ani (inițial, 15 ani, cu dreptul la prelungirea acestei perioade pentru încă 10 ani). Acordul a împiedicat municipalitatea din Strömstad să acorde acces la zona Torskholmen oricăror altor persoane, cu excepția Color Line, pentru întreaga perioadă. |
| --- | --- |

15.

Prin acordul portuar din Strömstad se acorda Color Line, în exclusivitate, acces la zona Torskholmen din portul Strömstad, pentru o perioadă de 25 de ani (inițial, 15 ani, cu dreptul la prelungirea acestei perioade pentru încă 10 ani). Acordul a împiedicat municipalitatea din Strömstad să acorde acces la zona Torskholmen oricăror altor persoane, cu excepția Color Line, pentru întreaga perioadă.

| 16. | Color Line a obținut un drept de utilizare exclusivă asupra întregii capacități disponibile în acest port cu o amplasare strategică, timp de 25 de ani, indiferent dacă ar utiliza efectiv sau chiar ar avea nevoie de această capacitate. Acordul portuar a blocat astfel piața relevantă o perioadă de timp substanțială. |
| --- | --- |

16.

Color Line a obținut un drept de utilizare exclusivă asupra întregii capacități disponibile în acest port cu o amplasare strategică, timp de 25 de ani, indiferent dacă ar utiliza efectiv sau chiar ar avea nevoie de această capacitate. Acordul portuar a blocat astfel piața relevantă o perioadă de timp substanțială.

| 17. | Alte bariere la intrare includ regimul de vânzare de produse fără taxe, avantajul Color Line în calitate de prim venit (Color Line a deținut un monopol pe această rută de la înființare până în 2006) și fidelitatea față de marcă. De asemenea, Color Line s-a impus ca un concurent agresiv, dispus și capabil să își apere poziția și să își exercite puterea de piață în acest scop. |
| --- | --- |

17.

Alte bariere la intrare includ regimul de vânzare de produse fără taxe, avantajul Color Line în calitate de prim venit (Color Line a deținut un monopol pe această rută de la înființare până în 2006) și fidelitatea față de marcă. De asemenea, Color Line s-a impus ca un concurent agresiv, dispus și capabil să își apere poziția și să își exercite puterea de piață în acest scop.

| 18. | Pe parcursul perioadei relevante, au avut loc cel puțin trei încercări semnificative ale unor potențiali concurenți de a pătrunde pe piața relevantă și de a concura cu Color Line pe ruta dintre Sandefjord și Strömstad. Două dintre aceste încercări au eșuat; a treia – care aparține Kystlink – a reușit numai după expirarea perioadei inițiale de 15 ani de exclusivitate acordate în temeiul acordului portuar și după ce municipalitatea a refuzat să acorde prelungirea cu 10 ani la care Color Line a avut dreptul în temeiul acordului. Municipalitatea din Strömstad a acordat Kystlink accesul la data de 21 decembrie 2005. |
| --- | --- |

18.

Pe parcursul perioadei relevante, au avut loc cel puțin trei încercări semnificative ale unor potențiali concurenți de a pătrunde pe piața relevantă și de a concura cu Color Line pe ruta dintre Sandefjord și Strömstad. Două dintre aceste încercări au eșuat; a treia – care aparține Kystlink – a reușit numai după expirarea perioadei inițiale de 15 ani de exclusivitate acordate în temeiul acordului portuar și după ce municipalitatea a refuzat să acorde prelungirea cu 10 ani la care Color Line a avut dreptul în temeiul acordului. Municipalitatea din Strömstad a acordat Kystlink accesul la data de 21 decembrie 2005.

| 19. | O analiză a eventualelor porturi alternative a arătat că, din motive tehnice, comerciale, geografice și de reglementare, niciunul dintre aceste porturi nu oferea posibilități realiste pentru o nouă înregistrare, într-un termen rezonabil, a unui eventual nou operator care încerca să concureze cu ruta deținută de Color Line pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

19.

O analiză a eventualelor porturi alternative a arătat că, din motive tehnice, comerciale, geografice și de reglementare, niciunul dintre aceste porturi nu oferea posibilități realiste pentru o nouă înregistrare, într-un termen rezonabil, a unui eventual nou operator care încerca să concureze cu ruta deținută de Color Line pe parcursul perioadei examinate.

| 20. | Pe baza elementelor prezentate anterior, acordul portuar de exclusivitate pe termen lung a restrâns concurența în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE, de la data intrării în vigoare a Acordului privind SEE la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, cel puțin. |
| --- | --- |

20.

Pe baza elementelor prezentate anterior, acordul portuar de exclusivitate pe termen lung a restrâns concurența în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE, de la data intrării în vigoare a Acordului privind SEE la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, cel puțin.

8.   Efectul asupra comerțului

| 21. | Serviciile internaționale de transport cu feribotul sunt transfrontaliere, prin însăși natura lor. În plus, cifra de afaceri înregistrată de Color Line pe această rută a avut o valoare semnificativă și a crescut an de an în perioada relevantă. Numărul pasagerilor de pe această rută a crescut, de asemenea, în perioada examinată, ajungând la 1,2 milioane de pasageri în 1999 și a rămas, în esență, la sau peste acest nivel până în 2005. |
| --- | --- |

21.

Serviciile internaționale de transport cu feribotul sunt transfrontaliere, prin însăși natura lor. În plus, cifra de afaceri înregistrată de Color Line pe această rută a avut o valoare semnificativă și a crescut an de an în perioada relevantă. Numărul pasagerilor de pe această rută a crescut, de asemenea, în perioada examinată, ajungând la 1,2 milioane de pasageri în 1999 și a rămas, în esență, la sau peste acest nivel până în 2005.

| 22. | Din această perspectivă, impactul acordului portuar asupra posibilităților concurenților de a crea pe piața relevantă un serviciu concurent celui oferit de Color Line între Suedia și Norvegia este suficient pentru a stabili că acordul portuar a fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale din interiorul SEE, în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

22.

Din această perspectivă, impactul acordului portuar asupra posibilităților concurenților de a crea pe piața relevantă un serviciu concurent celui oferit de Color Line între Suedia și Norvegia este suficient pentru a stabili că acordul portuar a fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale din interiorul SEE, în sensul articolului 53 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

9.   Lipsa justificărilor în temeiul articolului 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE

| 23. | Color Line a pretins că a efectuat investiții inițiale semnificative care au condus la îmbunătățiri substanțiale ale rutei dintre Sandefjord și Strömstad, în beneficiul consumatorilor. Cu toate acestea, orice câștig de eficiență pe care l-ar fi generat acordul portuar de exclusivitate pe termen lung, astfel cum a pretins Color Line, a fost fie insuficient fundamentat, fie, în cel mai bun caz, limitat în natură. Color Line nu a reușit să demonstreze că beneficiile oricăror creșteri de eficiență care se poate spune că au fost generate de acest acord prevalează asupra efectelor negative pentru consumatori, care decurg din exclusivitatea pe termen lung. În plus, perioada – 25 de ani – de exclusivitate de care a beneficiat Color Line a depășit ceea ce s-a considerat a fi acceptabil și a fost în esență disproporțională în ceea ce privește realizarea unei creșteri a eficienței. |
| --- | --- |

23.

Color Line a pretins că a efectuat investiții inițiale semnificative care au condus la îmbunătățiri substanțiale ale rutei dintre Sandefjord și Strömstad, în beneficiul consumatorilor. Cu toate acestea, orice câștig de eficiență pe care l-ar fi generat acordul portuar de exclusivitate pe termen lung, astfel cum a pretins Color Line, a fost fie insuficient fundamentat, fie, în cel mai bun caz, limitat în natură. Color Line nu a reușit să demonstreze că beneficiile oricăror creșteri de eficiență care se poate spune că au fost generate de acest acord prevalează asupra efectelor negative pentru consumatori, care decurg din exclusivitatea pe termen lung. În plus, perioada – 25 de ani – de exclusivitate de care a beneficiat Color Line a depășit ceea ce s-a considerat a fi acceptabil și a fost în esență disproporțională în ceea ce privește realizarea unei creșteri a eficienței.

| 24. | Prin urmare, Color Line nu a demonstrat îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

24.

Prin urmare, Color Line nu a demonstrat îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 53 alineatul (3) din Acordul privind SEE.

10.   Abuz de poziție dominantă în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE

| 25. | Din 1986 până la intrarea pe piață, în 2006, a întreprinderii Kystlink, Color Line a fost singurul furnizor, adică a deținut monopolul pe piața relevantă a serviciilor de transport cu feribotul, având o cotă de piață de 100 %. Clienții societății au fost, în principal, persoane fizice cu o putere de cumpărare limitată sau fără o putere de cumpărare compensatorie. În plus, piața era caracterizată de bariere importante la intrare, printre care poziția de piață deținută de Color Line, fidelitatea clienților săi față de marcă, o lipsă a unor alternative portuare viabile și barierele de reglementare. Din aceste motive, Color Line a beneficiat de o poziție dominantă pe piața relevantă, cel puțin pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

25.

Din 1986 până la intrarea pe piață, în 2006, a întreprinderii Kystlink, Color Line a fost singurul furnizor, adică a deținut monopolul pe piața relevantă a serviciilor de transport cu feribotul, având o cotă de piață de 100 %. Clienții societății au fost, în principal, persoane fizice cu o putere de cumpărare limitată sau fără o putere de cumpărare compensatorie. În plus, piața era caracterizată de bariere importante la intrare, printre care poziția de piață deținută de Color Line, fidelitatea clienților săi față de marcă, o lipsă a unor alternative portuare viabile și barierele de reglementare. Din aceste motive, Color Line a beneficiat de o poziție dominantă pe piața relevantă, cel puțin pe parcursul perioadei examinate.

| 26. | De la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung de care a beneficiat Color Line, în temeiul acordului portuar de a utiliza instalațiile portuare din zona Torskholmen din Strömstad, care a blocat concurența pe piața relevantă, au fost, cel puțin, în măsură să restrângă concurența, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

26.

De la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005, drepturile exclusive pe termen lung de care a beneficiat Color Line, în temeiul acordului portuar de a utiliza instalațiile portuare din zona Torskholmen din Strömstad, care a blocat concurența pe piața relevantă, au fost, cel puțin, în măsură să restrângă concurența, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE.

| 27. | Color Line nu a demonstrat că a existat o justificare obiectivă pentru ca aceasta să beneficieze de acest acord și pentru menținerea în vigoare a drepturilor sale exclusive de la data intrării în vigoare a Acordului privind SEE la 1 ianuarie 1994, până la 20 decembrie 2005. Prin urmare, Color Line a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă. |
| --- | --- |

27.

Color Line nu a demonstrat că a existat o justificare obiectivă pentru ca aceasta să beneficieze de acest acord și pentru menținerea în vigoare a drepturilor sale exclusive de la data intrării în vigoare a Acordului privind SEE la 1 ianuarie 1994, până la 20 decembrie 2005. Prin urmare, Color Line a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă.

| 28. | Serviciile internaționale de transport cu feribotul sunt transfrontaliere prin însăși natura lor, iar piața relevantă pentru serviciile de transport cu feribotul în acest caz constituie o parte semnificativă a pieței comune. Din aceste motive, abuzul de poziție dominantă al Color Line pe piața relevantă a fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale din interiorul SEE, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

28.

Serviciile internaționale de transport cu feribotul sunt transfrontaliere prin însăși natura lor, iar piața relevantă pentru serviciile de transport cu feribotul în acest caz constituie o parte semnificativă a pieței comune. Din aceste motive, abuzul de poziție dominantă al Color Line pe piața relevantă a fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale din interiorul SEE, în sensul articolului 54 din Acordul privind SEE.

11.   Destinatarii deciziei

| 29. | Decizia stabilește că întreprinderile Color Line AS și Color Group AS au încălcat articolele 53 și 54 din Acordul privind SEE, prin drepturile exclusive pe termen lung de care Color Line AS a beneficiat în temeiul acordului portuar încheiat cu municipalitatea din Strömstad în 1991, după cum urmează:






  (a) | Color Line AS, ca urmare a participării sale directe la încălcările dispozițiilor, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005; |
| --- | --- | --- |

29.

Decizia stabilește că întreprinderile Color Line AS și Color Group AS au încălcat articolele 53 și 54 din Acordul privind SEE, prin drepturile exclusive pe termen lung de care Color Line AS a beneficiat în temeiul acordului portuar încheiat cu municipalitatea din Strömstad în 1991, după cum urmează:

(a)

Color Line AS, ca urmare a participării sale directe la încălcările dispozițiilor, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005;

| (b) | Color Group AS, ca urmare a influenței sale decisive asupra Color Line AS, filiala sa deținută în totalitate, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005. |
| --- | --- |

(b)

Color Group AS, ca urmare a influenței sale decisive asupra Color Line AS, filiala sa deținută în totalitate, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005.

12.   Amenzile

| 30. | În conformitate cu orientările autorității privind metoda de stabilire a amenzilor (2), cuantumul de bază al amenzii este legat de un procent – până la 30 % – din valoarea vânzărilor în spațiul geografic relevant din cadrul SEE a produselor/serviciilor la care se referă încălcarea, direct sau indirect, în funcție de gradul de gravitate al încălcării, înmulțit cu numărul de ani de încălcare. |
| --- | --- |

30.

În conformitate cu orientările autorității privind metoda de stabilire a amenzilor (2), cuantumul de bază al amenzii este legat de un procent – până la 30 % – din valoarea vânzărilor în spațiul geografic relevant din cadrul SEE a produselor/serviciilor la care se referă încălcarea, direct sau indirect, în funcție de gradul de gravitate al încălcării, înmulțit cu numărul de ani de încălcare.

| 31. | Autoritatea analizează, în mod normal, vânzările realizate de întreprindere în cursul ultimului exercițiu financiar complet în care aceasta a participat la încălcare. În cazul de față, aceasta corespunde cifrei de afaceri înregistrată de Color Line pe ruta dintre Sandefjord și Strömstad în anul 2004. |
| --- | --- |

31.

Autoritatea analizează, în mod normal, vânzările realizate de întreprindere în cursul ultimului exercițiu financiar complet în care aceasta a participat la încălcare. În cazul de față, aceasta corespunde cifrei de afaceri înregistrată de Color Line pe ruta dintre Sandefjord și Strömstad în anul 2004.

| 32. | La evaluarea gravității încălcării, pentru a decide dacă procentul din valoarea vânzărilor care trebuie avut în vedere într-un anumit caz ar trebui să fie la limita inferioară sau la cea superioară a intervalului, autoritatea efectuează o analiză de la caz la caz, luând în considerare toate circumstanțele relevante pentru cazul respectiv. Autoritatea are în vedere o serie de factori, cum ar fi natura încălcării, cota de piață a întreprinderilor în cauză și aria geografică a încălcării. |
| --- | --- |

32.

La evaluarea gravității încălcării, pentru a decide dacă procentul din valoarea vânzărilor care trebuie avut în vedere într-un anumit caz ar trebui să fie la limita inferioară sau la cea superioară a intervalului, autoritatea efectuează o analiză de la caz la caz, luând în considerare toate circumstanțele relevante pentru cazul respectiv. Autoritatea are în vedere o serie de factori, cum ar fi natura încălcării, cota de piață a întreprinderilor în cauză și aria geografică a încălcării.

| 33. | În acest caz, autoritatea a ajuns la concluzia că procentul din valoarea vânzărilor care trebuie utilizat pentru a stabili cuantumul de bază al amenzii trebuie să fie 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

În acest caz, autoritatea a ajuns la concluzia că procentul din valoarea vânzărilor care trebuie utilizat pentru a stabili cuantumul de bază al amenzii trebuie să fie 2,5 %.

| 34. | Deși autoritatea a identificat o încălcare a normelor de concurență ale SEE de la 1 ianuarie 1994, în cadrul competenței sale de a aplica amenzi, aceasta a decis, în mod excepțional, cu o marjă largă de discreție de care beneficiază în ceea ce privește stabilirea amenzilor (3) și în funcție de particularitățile cazului de față, să aplice o amendă numai pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005. Prin urmare, perioada luată în considerare este de șapte ani. |
| --- | --- |

34.

Deși autoritatea a identificat o încălcare a normelor de concurență ale SEE de la 1 ianuarie 1994, în cadrul competenței sale de a aplica amenzi, aceasta a decis, în mod excepțional, cu o marjă largă de discreție de care beneficiază în ceea ce privește stabilirea amenzilor (3) și în funcție de particularitățile cazului de față, să aplice o amendă numai pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005. Prin urmare, perioada luată în considerare este de șapte ani.

| 35. | Având în vedere cele menționate anterior, cuantumul de bază al amenzii se stabilește la 18 811 milioane EUR. |
| --- | --- |

35.

Având în vedere cele menționate anterior, cuantumul de bază al amenzii se stabilește la 18 811 milioane EUR.

| 36. | În acest caz nu există circumstanțe agravante sau atenuante. |
| --- | --- |

36.

În acest caz nu există circumstanțe agravante sau atenuante.

| 37. | Amenda nu depășește 10 % din cifra de afaceri totală a întreprinderii care participă la încălcare în exercițiul financiar precedent deciziei. |
| --- | --- |

37.

Amenda nu depășește 10 % din cifra de afaceri totală a întreprinderii care participă la încălcare în exercițiul financiar precedent deciziei.

13.   Decizia

| 38. | Color Line AS și Color Group AS au încălcat articolele 53 și 54 din Acordul privind SEE, prin drepturile exclusive pe termen lung de care Color Line AS a beneficiat în temeiul acordului portuar încheiat cu municipalitatea din Strömstad în 1991, după cum urmează:






  (a) | Color Line AS, ca urmare a participării sale directe la încălcarea dispozițiilor, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005; |
| --- | --- | --- |

38.

Color Line AS și Color Group AS au încălcat articolele 53 și 54 din Acordul privind SEE, prin drepturile exclusive pe termen lung de care Color Line AS a beneficiat în temeiul acordului portuar încheiat cu municipalitatea din Strömstad în 1991, după cum urmează:

(a)

Color Line AS, ca urmare a participării sale directe la încălcarea dispozițiilor, de la 1 ianuarie 1994 până la 20 decembrie 2005;

| (b) | Color Group AS, ca urmare a influenței sale decisive asupra Color Line AS, filiala sa deținută în totalitate, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005. |
| --- | --- |

(b)

Color Group AS, ca urmare a influenței sale decisive asupra Color Line AS, filiala sa deținută în totalitate, de la 1 octombrie 1998 până la 20 decembrie 2005.

| 39. | Deși autoritatea, pe baza dovezilor disponibile, a constatat că încălcarea a încetat la 20 decembrie 2005, pentru a evita orice îndoială, întreprinderile care continuă să își desfășoare activitatea pe piața relevantă și cărora li se adresează decizia sunt obligate să pună capăt încălcării, în măsura în care nu au făcut deja acest lucru, și, de acum înainte, să se abțină de la orice act sau comportament care ar putea avea același scop sau efect, ori unul asemănător. |
| --- | --- |

39.

Deși autoritatea, pe baza dovezilor disponibile, a constatat că încălcarea a încetat la 20 decembrie 2005, pentru a evita orice îndoială, întreprinderile care continuă să își desfășoare activitatea pe piața relevantă și cărora li se adresează decizia sunt obligate să pună capăt încălcării, în măsura în care nu au făcut deja acest lucru, și, de acum înainte, să se abțină de la orice act sau comportament care ar putea avea același scop sau efect, ori unul asemănător.

| 40. | Pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005, întreprinderilor Color Line AS și Color Group AS li se aplică o amendă în valoare de 18 811 milioane EUR, de care acestea răspund în mod solidar. |
| --- | --- |

40.

Pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1999 și 20 decembrie 2005, întreprinderilor Color Line AS și Color Group AS li se aplică o amendă în valoare de 18 811 milioane EUR, de care acestea răspund în mod solidar.

---

(1)  JO C 227, 21.9.2006, p. 10 și suplimentul SEE la JO 47, 21.9.2006, p. 1.

(2)  JO C 314, 21.12.2006, p. 84 și suplimentul SEE la JO 63, 21.12.2006, p. 44.

(3)  Orientările privind metoda de stabilire a amenzilor, punctul 37.

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/11

---

Anunț din partea Norvegiei privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

Invitație de depunere a cererilor de acordare de licențe de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – atribuiri pentru anul 2012 în zonele prestabilite

2012/C 180/07

Ministerul Petrolului și Energiei din Norvegia lansează prin prezenta invitația la depunerea de cereri pentru licențe de extracție a petrolului în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor.

Licențele de extracție se vor acorda societăților pe acțiuni înregistrate în Norvegia sau în alt stat parte la Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) sau persoanelor fizice cu domiciliul într-un stat parte la Acordul privind SEE. Societățile pe acțiuni trebuie să dețină un capital social de minimum un milion NOK sau o sumă echivalentă în moneda țării în care acestea sunt înregistrate.

Societățile care nu dețin în prezent licențe pentru platforma continentală norvegiană pot să obțină licențe de extracție dacă îndeplinesc condițiile preliminare pentru acordarea de licențe în calitate de titular în această zonă.

Societățile care depun cereri individuale și cele care solicită licențe făcând parte dintr-un grup vor beneficia de tratament egal din partea ministerului. Solicitanții care depun cereri individuale sau cei care fac parte dintr-un grup și depun o cerere comună vor fi considerați drept un singur solicitant de licență de extracție. Pe baza cererilor depuse de solicitanți individuali sau de către grupuri, ministerul determină structura grupurilor de licențe și numește operatorul pentru astfel de grupuri.

Atribuirea unei participații în cadrul unei licențe de producție va fi supusă condiției ca titularii licenței să fie parte a unui acord privind activitățile petroliere, inclusiv a unui acord de exploatare în comun și a unui acord contabil. Dacă licența de extracție este împărțită stratigrafic, titularilor celor două licențe împărțite stratigrafic li se va solicita, de asemenea, să încheie un acord de exploatare în comun, care să reglementeze relația dintre ei în acest sens.

La semnarea acestor acorduri, titularii vor forma o societate mixtă, participația fiecăruia fiind, în orice moment, identică cu participația în licența de extracție.

Documentația pentru acordarea licențelor se va baza, în principal, pe documentele relevante din atribuirile din anul 2011 în zonele prestabilite. Scopul este ca industria să aibă la dispoziție principalele elemente ale oricăror modificări ale cadrului înainte de momentul depunerii cererii.

Criterii de atribuire a licențelor de extracție

Pentru a promova o bună gestionare a resurselor, explorarea și extracția rapidă și eficientă a petrolului pe platforma continentală norvegiană, inclusiv alcătuirea grupurilor de licențe pentru îndeplinirea acestor obiective, se aplică următoarele criterii pentru atribuirea participațiilor la licențele de extracție și la desemnarea operatorului:

| (a) | expertiza tehnică relevantă a solicitantului, inclusiv expertiza legată de activitățile de dezvoltare, de cercetare, siguranță și mediu, și modul în care această expertiză poate contribui activ la explorarea rentabilă și, după caz, la extracția de petrol din zonele geografice în cauză; |
| --- | --- |

(a)

expertiza tehnică relevantă a solicitantului, inclusiv expertiza legată de activitățile de dezvoltare, de cercetare, siguranță și mediu, și modul în care această expertiză poate contribui activ la explorarea rentabilă și, după caz, la extracția de petrol din zonele geografice în cauză;

| (b) | capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua activități de explorare și, după caz, extracție de petrol în zona geografică în cauză; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua activități de explorare și, după caz, extracție de petrol în zona geografică în cauză;

| (c) | cunoașterea de către solicitant a zonei geografice în cauză din punct de vedere geologic și modul în care titularii licenței își propun să efectueze explorarea eficientă a petrolului; |
| --- | --- |

(c)

cunoașterea de către solicitant a zonei geografice în cauză din punct de vedere geologic și modul în care titularii licenței își propun să efectueze explorarea eficientă a petrolului;

| (d) | experiența anterioară a solicitantului pe platforma continentală norvegiană sau experiența relevantă echivalentă în alte zone; |
| --- | --- |

(d)

experiența anterioară a solicitantului pe platforma continentală norvegiană sau experiența relevantă echivalentă în alte zone;

| (e) | experiența legată de activitățile solicitantului; |
| --- | --- |

(e)

experiența legată de activitățile solicitantului;

| (f) | dacă solicitantul depune o cerere de licență ca parte dintr-un grup, se vor lua în calcul alcătuirea grupului, operatorul recomandat și competența colectivă a grupului; |
| --- | --- |

(f)

dacă solicitantul depune o cerere de licență ca parte dintr-un grup, se vor lua în calcul alcătuirea grupului, operatorul recomandat și competența colectivă a grupului;

| (g) | licențele de extracție vor fi atribuite, în principal, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin un titular a forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene; |
| --- | --- |

(g)

licențele de extracție vor fi atribuite, în principal, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin un titular a forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene;

| (h) | licențele de extracție se vor atribui, în principal, în beneficiul a doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (g); |
| --- | --- |

(h)

licențele de extracție se vor atribui, în principal, în beneficiul a doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera (g);

| (i) | operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene; |
| --- | --- |

(i)

operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene;

| (j) | pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titulari trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cadrul licenței de extracție, cel puțin un titular trebuie să fi forat în apele adânci în calitate de operator; |
| --- | --- |

(j)

pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titulari trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cadrul licenței de extracție, cel puțin un titular trebuie să fi forat în apele adânci în calitate de operator;

| (k) | pentru licențele de extracție pentru forarea puțurilor de explorare care presupun presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul căruia i se vor atribui licențele și cel puțin un alt titular trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul unei licențe de extracție, un titular trebuie să fi forat un puț în condiții de PI/TI în calitate de operator. |
| --- | --- |

(k)

pentru licențele de extracție pentru forarea puțurilor de explorare care presupun presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul căruia i se vor atribui licențele și cel puțin un alt titular trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă experiență operațională relevantă echivalentă în afara platformei continentale norvegiene. În cazul unei licențe de extracție, un titular trebuie să fi forat un puț în condiții de PI/TI în calitate de operator.

Zone care pot face obiectul cererilor

Zona geografică pentru care se pot depune cererile este zona platformei continentale norvegiene predefinită pentru această rundă de atribuire a licențelor. Cererile privind participațiile în cadrul licențelor de extracție pot fi depuse pentru zone care nu fac obiectul licențelor din zonele prestabilite și pentru zone sau părți ale acestora, din cadrul celor prestabilite, la care s-a renunțat înainte de expirarea termenului de depunere a cererilor.

Textul integral al invitației, inclusiv hărți detaliate ale zonelor disponibile poate fi accesat pe pagina web a Direcției norvegiene a petrolului, http://www.npd.no/apa2012, sau contactând Ministerul Petrolului și Energiei, la numărul de telefon +47 22246209.

Cererile privind licențele de extracție a petrolului se depun la:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Termen-limită: 6 septembrie 2012, ora 12.

Acordarea licențelor de extracție a petrolului în cadrul atribuirilor pentru anul 2012 în zonele prestabilite pe platforma continentală norvegiană se va desfășura în termen de 90 de zile de la data publicării invitației de depunere a cererilor și este planificată la sfârșitul anului 2012/începutul anului 2013, însă nu mai târziu de 30 ianuarie 2013.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/13

---

ANUNȚ DE CONCURSURI GENERALE

2012/C 180/08

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează concursurile generale:

| | EPSO/AD/233/12 – Traducători (AD 5) de limba croată (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Traducători (AD 5) de limba croată (HR)

| | EPSO/AD/234/12 – Interpreți (AD 5/AD 7) pentru limba croată (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Interpreți (AD 5/AD 7) pentru limba croată (HR)

| | EPSO/AD/235/12 – Juriști lingviști (AD 7) de limba croată (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Juriști lingviști (AD 7) de limba croată (HR)

Anunțurile de concurs sunt publicate în Jurnalul Oficial C 180 A din 21 iunie 2012 numai în limbile engleză, franceză și germană.

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul EPSO: http://eu-careers.eu

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/14

---

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

2012/C 180/09

Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (1), în urma căruia nu s-a introdus nicio cerere de reexaminare argumentată în mod corespunzător, Comisia notifică faptul că măsura antidumping menționată mai jos va expira în scurt timp.

Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 (2) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Referință | Data expirării (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Șei | Republica Populară Chineză | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 691/2007 al Consiliului (JO L 160, 21.6.2007, p. 1) | 22.6.2012 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Referință

Data expirării (3)

Șei

Republica Populară Chineză

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 691/2007 al Consiliului (JO L 160, 21.6.2007, p. 1)

22.6.2012

---

(1)  JO C 257, 1.9.2011, p. 7.

(2)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(3)  Măsura expiră la miezul nopții din ziua menționată în această coloană.

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/15

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping

2012/C 180/10

1.   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), Comisia face cunoscut faptul că, în cazul în care nu se va deschide o reexaminare în conformitate cu procedura următoare, măsurile antidumping menționate în continuare vor expira la data menționată în tabelul de mai jos.

2.   Procedură

Producătorii din Uniune pot depune o cerere scrisă de reexaminare. Cererea trebuie să conțină probe suficiente care să susțină faptul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Uniune vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta chestiunile expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termen

Pe baza celor expuse anterior, producătorii din Uniune pot transmite o cerere scrisă de reexaminare la următoarea adresă: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles, Belgium (2), oricând de la data publicării prezentului aviz, dar cel târziu cu trei luni înainte de data menționată în tabelul de mai jos.

4.   Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.

| Produs | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Referință | Data expirării (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anumiți dioxizi de mangan | Africa de Sud | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 221/2008 al Consiliului (JO L 69, 13.3.2008, p. 1) | 14.3.2013 |

Produs

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Referință

Data expirării (3)

Anumiți dioxizi de mangan

Africa de Sud

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 221/2008 al Consiliului (JO L 69, 13.3.2008, p. 1)

14.3.2013

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Măsura expiră la miezul nopții zilei menționate în această coloană.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/16

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

2012/C 180/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE ÎNREGISTRARE A UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE

REGULAMENTUL (CE) NR. 509/2006 AL CONSILIULUI

„TEPERTŐS POGÁCSA”

NR. CE: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Denumirea și adresa grupului care depune cererea:

| Denumire: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje |
| --- | --- |
| Adresă: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Denumire:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje

Adresă:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 302604274

Fax

—

E-mail:

nardaianita@gmail.com

2.   Statul membru sau țara terță:

Ungaria

3.   Descrierea produsului:

3.1.   Denumirea de înregistrat:

„Tepertős pogácsa”

La comercializarea produsului, eticheta poate conține următoarea mențiune: „produs tradițional maghiar” („magyar hagyományok szerint előállított”). Textul mențiunii poate fi tradus, de asemenea, în alte limbi oficiale.

3.2.   Denumirea:

|  | este specifică în sine |
| --- | --- |
| ☒ | exprimă specificitatea produsului agricol sau alimentar |



este specifică în sine

☒

exprimă specificitatea produsului agricol sau alimentar

Adjectivul „tepertős” din denumire se referă la jumările obținute prin topirea slăninii de porc, care după tocare constituie, sub formă de pastă, ingredientul specific al „prăjiturilor sărate rotunde” denumite pogăcele cu jumări.

3.3.   A se indica dacă s-a solicitat rezervarea denumirii în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006?:

|  | Înregistrare cu rezervarea denumirii |
| --- | --- |
| ☒ | Înregistrare fără rezervarea denumirii |



Înregistrare cu rezervarea denumirii

☒

Înregistrare fără rezervarea denumirii

3.4.   Tip de produs:

| Clasa 2.3. – | Produse de cofetărie, produse de panificație, produse de patiserie sau biscuiți |
| --- | --- |

Clasa 2.3. –

Produse de cofetărie, produse de panificație, produse de patiserie sau biscuiți

3.5.   Descrierea produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1.:

„Tepertős pogácsa” este un produs de patiserie cu formă rotundă, cilindrică, cu diametrul între 3-5 cm și masa de 25-50 g, care conține jumări urluite și untură de porc, dospit cu drojdie, obținut din aluat fraged sau foietaj, condimentat cu sare și piper. Produsul prezintă o suprafață maro-roșcată, cu crestături pătrate pe partea superioară. Partea inferioară este netedă, de culoare maro-roșcată. În aluat, bucățile de jumări se regăsesc împrăștiate în mod uniform. Varianta fragedă poate fi ruptă în bucăți, iar varianta din foietaj prezintă un aluat moale care se desface în foi. Gustul este cel ușor sărat și piperat al jumării topite. Produsul are un conținut de grăsimi calculat la substanța uscată de 20-30 % și conține 25-40 % jumări în raport cu făina utilizată. Cel puțin 60 % din conținutul de grăsimi provine de la jumări.

Caracteristici organoleptice

| | Pogăcele (tepertős pogácsa) fragede cu jumări | Pogăcele (tepertős pogácsa) din foietaj cu jumări |
| --- | --- | --- |
| Formă | Formă rotundă, uniform cilindrică | Formă rotundă, cilindrică, cu ușoare imperfecțiuni |
| Crustă | Partea de sus este lucioasă, de culoare maro-roșcat, cu crestături dese în formă de cruce, partea laterală este mată, de culoarea nisipului, iar partea inferioară este netedă, având o culoare maro-roșcat. |
| Miez | Are o compoziție deosebit de fragedă, dar nu se fărâmițează. Bucățile de jumări sunt împrăștiate în mod uniform, având o culoare maro-deschis. | Compoziție ușor foietată, poate fi desfăcută în foi, bucățile de jumări sunt vizibile între foi, având o culoare maro-deschis. |
| Gust | Gust specific al jumării, plăcut sărat, ușor piperat |
| Miros | Miros specific al jumării și unturii de porc, piperat |

Pogăcele (tepertős pogácsa) fragede cu jumări

Pogăcele (tepertős pogácsa) din foietaj cu jumări

Formă

Formă rotundă, uniform cilindrică

Formă rotundă, cilindrică, cu ușoare imperfecțiuni

Crustă

Partea de sus este lucioasă, de culoare maro-roșcat, cu crestături dese în formă de cruce, partea laterală este mată, de culoarea nisipului, iar partea inferioară este netedă, având o culoare maro-roșcat.

Miez

Are o compoziție deosebit de fragedă, dar nu se fărâmițează. Bucățile de jumări sunt împrăștiate în mod uniform, având o culoare maro-deschis.

Compoziție ușor foietată, poate fi desfăcută în foi, bucățile de jumări sunt vizibile între foi, având o culoare maro-deschis.

Gust

Gust specific al jumării, plăcut sărat, ușor piperat

Miros

Miros specific al jumării și unturii de porc, piperat

Caracteristici fizice și chimice

| — | Conținut de grăsime: conținutul de grăsime al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de 20-30 % (m/m) |
| --- | --- |

—

Conținut de grăsime: conținutul de grăsime al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de 20-30 % (m/m)

| — | Conținut de sare: conținutul de sare al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de maximum 4,0 % (m/m) |
| --- | --- |

—

Conținut de sare: conținutul de sare al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de maximum 4,0 % (m/m)

3.6.   Descrierea metodei de fabricare a produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1.:

Materii prime

Pentru realizarea pastei de jumări:

| — | jumări de porc fără șorici: reprezintă 70-75 % din pasta de jumări, fiind bucata de grăsime rămasă după topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne; |
| --- | --- |

—

jumări de porc fără șorici: reprezintă 70-75 % din pasta de jumări, fiind bucata de grăsime rămasă după topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne;

| — | grăsime de porc: reprezintă 25-30 % din pasta de jumări și este grăsimea obținută din topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne. |
| --- | --- |

—

grăsime de porc: reprezintă 25-30 % din pasta de jumări și este grăsimea obținută din topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne.

Pentru realizarea aluatului: făină de grâu (BL55 sau BL80) sau făină de alac, ouă, gălbenuș de ou, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare și piper.

La realizarea Tepertős pogácsa este interzisă adăugarea oricăror tipuri de aditivi alimentari (de exemplu, agenți de afânare sau conservanți).

Procesul de fabricație:

În funcție de modul de realizare a aluatului, Tepertős pogácsa poate fi cu miez fraged sau cu foietaj.

Fabricarea pogăcelelor cu jumări (Tepertős pogácsa) fragede

Faza I:   Realizarea pastei de jumări

Jumările proaspete și curățate de șorici sunt aplatizate cu ajutorul unui sucitor pe un tocător, până când bucățile mari se fărâmițează și se obține o distribuție uniformă a jumărilor sfărâmate în pastă. Mărunțirea poate fi realizată, de asemenea, cu ajutorul unei mașini de tocat. În acest caz se utilizează sita cu găurile cele mai mici.

Pasta împreună cu grăsimea de porc se amestecă cu ajutorul unei linguri de lemn sau cu un mixer. O condiție foarte importantă este ca pasta de jumări să nu conțină deloc aditivi, conservanți, jumări de gâscă, grăsimi vegetale sau margarină, ci numai jumări proaspete fără șorici.

Condițiile de realizare a pastei de jumări trebuie respectate inclusiv în cazul producerii acesteia în cantități industriale.

Faza a II-a:   Realizarea aluatului

Se adaugă 250-400 de grame de pastă de jumări la fiecare kilogram de făină de grâu și se amestecă până la obținerea unei compoziții uniforme. Pentru a obține structura fragedă a aluatului este necesar ca pasta de jumări să „acopere” complet făina. Se frământă ingredientele, și anume făina amestecată cu pasta de jumări, și se adaugă pentru fiecare kilogram de făină 5 % drojdie dizolvată în lapte, 1 ou, 1 gălbenuș de ou, 0,02 % vin alb sau oțet, 2,5 % sare, 0,001 % piper măcinat și smântână, cât să se obțină un aluat cu consistență medie. Frământarea continuă până când se obține o compoziție uniformă. Dacă aluatul este frământat prea mult nu se obține structura fragedă dorită.

Datorită conținutului ridicat de grăsime al produsului, aluatul se prepară din ingrediente reci și se păstrează la răcoare până când atinge o temperatură internă de 26 °C. Întrucât caracteristicile produsului permit acest lucru, aluatul poate fi păstrat și la frigider la o temperatură de 5-8 °C timp de minimum 3 ore.

Aluatul dospit și răcorit se întinde într-o foaie cu o grosime de până la un deget, iar partea superioară se crestează cu tăieturi perpendiculare dese. Această operațiune poate fi efectuată și cu ajutorul unor cuțite montate la o distanță de 3 mm unul de celălalt. Tăierea formelor se realizează de obicei cu un tăietor de pogăcele cu diametrul de 3-6 cm, având grijă ca aspectul să fie uniform, cu o formă cât mai cilindrică. Forma finală se obține prin rulare cu palma. Pogăcelele necesare pentru umplerea unei tăvi se așază strâns una lângă cealaltă pe o planșetă și se ung cu pensula cu ou bătut, având grijă ca oul să nu se scurgă pe marginea cilindrilor. După uscarea oului, pogăcelele se așează la distanțe egale în tavă. Resturile de aluat pot fi frământate din nou de cel mult două ori și după odihnire pot fi folosite din nou.

Pogăcelele se lasă la dospit 50-55 de minute pe plita de copt, apoi se coc la o temperatură de 220-240 °C timp de 12-15 minute.

Comercializarea se face fără ambalare (vrac) sau în variantă preambalată.

Fabricarea pogăcelelor cu jumări (Tepertős pogácsa) din foietaj

Faza I:   Realizarea pastei de jumări

Procesul de realizare a pastei de jumări este similar celui descris în cazul pogăcelelor fragede, cu excepția faptului că, în cazul de față, în afară de grăsime și jumări de porc fără șorici, sunt necesare de asemenea sare (1,5 % raportat la greutatea făinii) și piper măcinat (0,001 % raportat la greutatea făinii). La adăugarea sării se procedează astfel deoarece, dacă toată cantitatea de sare necesară pentru obținerea gustului sărat al pogăcelelor s-ar adăuga numai în aluat, acesta ar deveni fraged și nu s-ar mai obține structura de foietaj.

Din cantitatea de grăsime indicată pentru pregătirea pastei de jumări se păstrează 50 %, adică jumătate, pentru pastă, iar cealaltă jumătate se adaugă în aluat.

Faza II:   Realizarea aluatului

Pentru aluatul de bază se folosește făină, grăsimea pusă deoparte la pregătirea pastei de jumări, sare (circa 1 % raportat la greutatea făinii), respectiv pentru fiecare kilogram de făină 5 % drojdie dizolvată în lapte, 0,02 % vin alb sau oțet, 1 ou, 1 gălbenuș de ou și smântână, cât să se obțină un aluat ferm, cu consistență medie și ușor maleabil.

La această variantă este importantă temperatura redusă a ingredientelor și a pastei de jumări, pentru ca la îndoire pasta de jumări să despartă foile de aluat. Stratul de grăsime dintre straturile subțiri de aluat se topește în timpul coacerii și împiedică lipirea acestora. În același timp, apa din grăsime se transformă în abur și separă straturile de aluat, produsul copt putând fi astfel desfăcut în foi.

Structura de foietaj poate fi obținută în două moduri:

| (a) | se aplică în mod uniform pasta de jumări pe foaia subțire de aluat întinsă, după care se rulează aluatul de la un capăt. Ruloul obținut se lasă să se odihnească timp de 15-30 de minute, după care este întins și rulat iarăși, în direcția perpendiculară pe direcția inițială. Dacă nu se respectă schimbarea direcției de rulare, pogăcelele vor cădea la coacere; |
| --- | --- |

(a)

se aplică în mod uniform pasta de jumări pe foaia subțire de aluat întinsă, după care se rulează aluatul de la un capăt. Ruloul obținut se lasă să se odihnească timp de 15-30 de minute, după care este întins și rulat iarăși, în direcția perpendiculară pe direcția inițială. Dacă nu se respectă schimbarea direcției de rulare, pogăcelele vor cădea la coacere;

| (b) | se întinde o foaie subțire din aluatul de bază și se aplică pastă de jumări de fiecare dată când se împăturește aluatul întins. În acest caz, în loc de rulare se realizează împăturirea aluatului (de cel puțin trei ori). |
| --- | --- |

(b)

se întinde o foaie subțire din aluatul de bază și se aplică pastă de jumări de fiecare dată când se împăturește aluatul întins. În acest caz, în loc de rulare se realizează împăturirea aluatului (de cel puțin trei ori).

Înainte de întinderea finală, aluatul se lasă să se odihnească cel puțin 15 minute, apoi se întinde într-o foaie cu grosimea de un deget (1-2 cm), se crestează cu linii dese și perpendiculare pe partea superioară și se taie cu ajutorul unui tăietor de pogăcele cu diametrul între 3 și 6 cm. Pogăcelele necesare pentru umplerea unei tăvi se așează strâns una lângă cealaltă pe o planșetă și se ung cu pensula cu ou bătut, având grijă ca oul să nu se scurgă pe marginea cilindrilor.

După uscarea oului, pogăcelele se așează la distanțe egale pe plita de coacere, se lasă la dospit timp de 40-45 de minute, apoi se coc în cuptorul fierbinte, la 220-240 °C timp de 8-10 minute.

Comercializarea se face fără ambalare (vrac) sau în variantă preambalată.

3.7.   Specificitatea produsului agricol sau alimentar:

Specificitatea Tepertős pogácsa se datorează:

| — | ingredientelor de bază, și anume jumările de porc și grăsimea de porc; |
| --- | --- |

—

ingredientelor de bază, și anume jumările de porc și grăsimea de porc;

| — | tehnicii de realizare a aluatului; |
| --- | --- |

—

tehnicii de realizare a aluatului;

| — | caracteristicilor fizice și chimice și proprietăților organoleptice. |
| --- | --- |

—

caracteristicilor fizice și chimice și proprietăților organoleptice.

Ingredientul de bază care conferă specificitate sunt jumările de porc.

Caracterul specific al Tepertős pogácsa este conferit de jumările de porc obținute prin topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne. Jumările de porc conțin 12-13 % proteine și 82-84 % grăsimi. Minimum 60 % din conținutul de grăsimi al produsului provine din acest ingredient.

Tehnica specifică de realizare a aluatului

Folosirea jumărilor permite, pe lângă obținerea unui aluat fraged, și realizarea unei structuri de foietaj din aluat împăturit. În același timp, din cauza conținutului mare de grăsimi, este necesară realizarea aluatului la rece, la o temperatură de 24-26 °C.

Caracteristici fizico-chimice și proprietăți organoleptice

Din cauza conținutului de grăsimi de 20-30 % datorat jumărilor de porc și grăsimii de porc, valoarea energetică a Tepertős pogácsa este mai mare și produsul se usucă mai greu, deci poate fi consumat mai mult timp decât produsele similare din aceeași categorie.

3.8.   Caracterul tradițional al produsului agricol sau alimentar:

Prima menționare a cuvântului „pogácsa” („pogăcea”) datează din jurul anului 1395, când desemna o lipie coaptă pe cenușă de jar. Aceasta a devenit cunoscută din basmele populare maghiare sub denumirea „hamuban sült pogácsa” („pogăcea coaptă în cenușă”). Lipia, care era consumată precum pâinea, era denumită până în secolul al XVII-lea pâine-pogăcea sau pâine cu pogăcea. Forma sa actuală, cea tăiată, de dimensiune mică, cilindrică s-a generalizat în Evul Mediu târziu, devenind aluatul copt cel mai popular din bucătăria rustică maghiară și păstrându-și popularitatea până în zilele noastre.

Apariția Tepertős pogácsa se datorează întrunirii a două condiții: obiceiul de a topi grăsimea din slănină și faptul că jumările au devenit parte a meselor zilnice. Topirea slăninii și obținerea de jumări – conform unei descrieri casnice a unei gospodării nobile din 1770 din Somogy – a început în familiile nobile în secolul al XVIII-lea. Aceasta este confirmată și de faptul că din secolul al XVIII-lea apar în inventarele de succesiune ale familiilor nobile din Alföld putinele în care se păstrează grăsimea obținută din topirea slăninii (Cegléd 1850-1900. Editura Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, pp. 28, 30. Szűcs). În procesul de prelucrare a porcului, topirea grăsimii, respectiv utilizarea grăsimii obținute pentru consum în rândul familiilor de la țară a devenit cel mai probabil răspândită de la mijlocul secolului al XIX-lea, întrucât în inventarele rurale de la Duna-Tisza Köze din anii 1850 deja figurează putinele de grăsime.

În zona Közép-Tisza – pe baza datelor etnografice transmise pe cale orală – la sfârșitul secolului al XIX-lea-începutul secolului al XX-lea jumările erau încă fierte pentru obținerea săpunului, consumarea lor devenind obișnuință numai în timp. Pogăcelele se pregăteau după tăierea porcului, în special din jumările mici fără șorici. Într-o mare lucrare etnografică realizată în anii 1930, pogăcelele sunt amintite ca un aliment preparat din aluat de grâu dospit și nedospit și figurează deja – printre altele – ca fiind condimentate cu jumări (Bátky Zs.: Táplálkozás. În: A magyarság néprajza. Budapesta, 1933, p. 100), prin urmare se poate afirma că la începutul secolului al XX-lea era deja o obișnuință adăugarea de jumări din slănină topită la aluatul dospit.

În prezent Tepertős pogácsának deține în continuare un rol important în mesele zilnice, ca felul doi după supele consistente (gulaș, ciorbă de fasole). Pogăcelele cu jumări se servesc ca antreu la întâlniri de lucru și conferințe. Acestea sunt pregătite cu mare drag și în casă, în special cu ocazia evenimentelor de familie (căsătorii, cununii) și de sărbători, Crăciun și Paște, sau în agroturism, alături de vin (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet, pp. 145-147).

Faima produsului este certificată de numeroase cărți de rețete, din anii 1880 și până în zilele noastre: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv, pp. 784 și 785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat, p. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv, p. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve, p. 182, 1934; Hajdú ernőné: Jaj, mit főzzek, p. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, p. 89, 1973.

3.9.   Cerințe minime și proceduri de control al specificității:

| Specificitate | Cerințe minime | Procedura și frecvența de control |
| --- | --- | --- |
| Conținut de grăsime | — | 20-30 % (calculat la substanța uscată) |

Specificitate

Cerințe minime

Procedura și frecvența de control

Conținut de grăsime

—

20-30 % (calculat la substanța uscată)

| — | poate fi utilizată numai grăsime de porc |
| --- | --- |

—

poate fi utilizată numai grăsime de porc

În laborator, o dată la jumătate de an, conform descrierii de la punctul 3.5.

Jumări (pastă)

| — | folosirea de jumări de porc |
| --- | --- |

—

folosirea de jumări de porc

| — | folosirea de jumări de porc fără șorici |
| --- | --- |

—

folosirea de jumări de porc fără șorici

Pe baza documentației de produs sau fișei de produs, documentat pe cantități de producție

Ingrediente

| — | cele definite în descrierea produsului de la punctul 3.6. (jumări de porc, grăsime de porc, făină de grâu, ouă, gălbenuș de ouă, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare, piper) |
| --- | --- |

—

cele definite în descrierea produsului de la punctul 3.6. (jumări de porc, grăsime de porc, făină de grâu, ouă, gălbenuș de ouă, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare, piper)

Pe baza documentației de produs sau fișei de produs, documentat pe cantități de producție

Caracteristicile organoleptice ale produsului finit (miez, gust, miros)

| — | structură fragedă sau foietată |
| --- | --- |

—

structură fragedă sau foietată

| — | gust și miros caracteristic jumării, ușor piperat |
| --- | --- |

—

gust și miros caracteristic jumării, ușor piperat

Control organoleptic realizat pentru fiecare lot

4.   Autorități sau organisme însărcinate cu verificarea caietului de sarcini:

4.1.   Denumirea și adresa:

| Denumire: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adresă: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Denumire:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Adresă:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 4563010

Fax

—

E-mail:

oevi@oai.hu

| ☒ Public |  Privat |
| --- | --- |

☒ Public

 Privat

4.2.   Responsabilități specifice ale autorității sau organismului:

Autoritatea de verificare se asigură că produsul corespunde în totalitate specificațiilor din descrierea produsului.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/22

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 180/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„FIN GRAS”/„FIN GRAS DU MÉZENC”

NR. CE: FR-PDO-0005-0545-30.3.2006

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Fin gras”/„Fin gras du Mézenc”

2.   Statul membru sau țara terță:

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.1. – | Carne și organe comestibile proaspete |
| --- | --- |

Clasa 1.1. –

Carne și organe comestibile proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Denumirea de origine „Fin gras” sau „Fin gras du Mézenc” poate fi utilizată numai pentru carnea de vită provenită de la juninci cu vârsta de minimum 24 de luni sau de la masculi castrați cu vârsta de minimum 30 de luni.

Este vorba despre un produs sezonier. Animalele sunt sacrificate în perioada 1 februarie-31 mai inclusiv, după ce au trecut printr-un proces lent de îngrășare pe durata iernii, în principal pe bază de fân.

Animalele fac obiectul unei trieri stricte în diferite etape ale vieții, mai ales înainte de îngrășare și la sfârșitul acestei perioade, pe baza unor criterii legate de dezvoltarea scheletului, de dezvoltarea musculară, de starea de îngrășare constatată prin presiune, de aptitudinile funcționale și de aspectul general.

Caracteristicile carcaselor și ale cărnii rezultă în urma unui proces lung și progresiv de îngrășare cu fân din regiunea Mézenc și se datorează în același timp trierii stricte a animalelor în diferite etape ale vieții.

Carcasele trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | clasele E, U, R în ceea ce privește conformația și 2, 3, 4 în ceea ce privește stratul de grăsime, conform grilei comunitare de clasificare a carcaselor de bovine adulte EUROP; |
| --- | --- |

—

clasele E, U, R în ceea ce privește conformația și 2, 3, 4 în ceea ce privește stratul de grăsime, conform grilei comunitare de clasificare a carcaselor de bovine adulte EUROP;

| — | o greutate utilizată în scopuri fiscale (sau greutate a carcasei la rece) de cel puțin 280 kg pentru juninci și 320 kg pentru boi; |
| --- | --- |

—

o greutate utilizată în scopuri fiscale (sau greutate a carcasei la rece) de cel puțin 280 kg pentru juninci și 320 kg pentru boi;

| — | să fie ceruite sau ușor acoperite de grăsime, fără depuneri localizate; |
| --- | --- |

—

să fie ceruite sau ușor acoperite de grăsime, fără depuneri localizate;

| — | un strat extern de grăsime alb sau alb-crem. |
| --- | --- |

—

un strat extern de grăsime alb sau alb-crem.

Culoarea cărnii este roșu-aprins sau roșu-purpuriu. Carnea are un aspect marmorat (altfel spus, prezintă depuneri de grăsime intramusculare). Carnea se prezintă refrigerată, cu excepția cărnii refrigerate decongelate.

Carnea este fragedă sau foarte fragedă, moale și suculentă, cu un gust intens și persistent, variind în funcție de modul în care este servită – crudă, fiartă sau prăjită.

Tranșarea cărnii pentru comercializare se realizează la momentul vânzării către consumatorul final.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Nu este cazul.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Sistemul de creștere a bovinelor se bazează în principal pe pășunat, ceea ce presupune o rată de încărcare globală limitată pe exploatație și o suprafață de fâneață și pășune de minimum 70 de ari per animal.

Sistemul de creștere a bovinelor respectă alternanțele anuale pășunat/grajd și permite exploatarea potențialului oferit de mediul natural, caracterizat de ierni lungi și aspre. Animalele ies la păscut cel puțin în perioada 21 iunie-21 septembrie și utilizează atât pășunile naturale, cât și nutrețuri de pe miriște. Sunt ținute în grajduri cel puțin în perioada 30 noiembrie-30 martie, timp în care primesc fân la discreție.

Rația de bază a animalelor este constituită exclusiv din iarbă de pe pășune sau din fân.

Fânețele și pășunile utilizate pentru alimentația animalelor sunt situate în aria geografică și cuprind numai floră naturală specifică regiunii Mézenc. Pajiștile sunt întreținute cu regularitate, iar fertilizarea este în așa fel adaptată încât să întrețină diversitatea florei. Fânul, rezultat numai din primul cosit, este uscat pe pajiști și depozitat separat de alte tipuri de fân existente pe exploatație.

În perioada de îngrășare, animalele sunt hrănite în principal cu fân, selecționat de crescători în funcție de calitatea sa. Animalele sunt alimentate individual în iesle. Fânul utilizat în faza de îngrășare trebuie distribuit de cel puțin patru ori pe zi, resturile fiind ulterior îndepărtate. Pentru echilibrarea rației este permis un supliment alimentar de origine vegetală, compus din patru materii prime dintre care cel puțin două cereale, cu valoare nutritivă fixă și distribuit în cantități limitate. Nu se poate folosi mai mult de 700 g de supliment alimentar la 100 kg greutate în viu.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Nașterea, creșterea, îngrășarea, sacrificarea.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Nu este cazul.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Până la distribuitorul final, carcasa și bucățile de carne sunt însoțite de o etichetă care indică cel puțin următoarele:

| — | denumirea preparatului; |
| --- | --- |

—

denumirea preparatului;

| — | sigla DOP a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

sigla DOP a Uniunii Europene;

| — | numărul național de identificare al animalului sau numărul dat de abator; |
| --- | --- |

—

numărul național de identificare al animalului sau numărul dat de abator;

| — | numărul exploatației crescătorului; |
| --- | --- |

—

numărul exploatației crescătorului;

| — | numele și adresa abatorului și numărul autorizației acestuia; |
| --- | --- |

—

numele și adresa abatorului și numărul autorizației acestuia;

| — | data sacrificării; |
| --- | --- |

—

data sacrificării;

| — | pentru carnea de grătar sau de friptură, cu excepția mușchiului subțire și gros al diafragmei și a mușchiului filé, mențiunea „perioada de maturare de la data sacrificării animalelor până la data vânzării cu amănuntul către consumatorul final este de minimum nouă zile întregi”. |
| --- | --- |

—

pentru carnea de grătar sau de friptură, cu excepția mușchiului subțire și gros al diafragmei și a mușchiului filé, mențiunea „perioada de maturare de la data sacrificării animalelor până la data vânzării cu amănuntul către consumatorul final este de minimum nouă zile întregi”.

4.   Descrierea succintă a delimitării ariei geografice:

Aria geografică cuprinde următoarele cantoane și comune:

| | Departamentul Ardèche: |
| --- | --- |

Departamentul Ardèche:

| | Cantonul Antraigues-sur-Volane: în totalitate; |
| --- | --- |

Cantonul Antraigues-sur-Volane: în totalitate;

| | Cantonul Aubenas: comunele Aubenas, Mercuer; |
| --- | --- |

Cantonul Aubenas: comunele Aubenas, Mercuer;

| | Cantonul Burzet: comunele Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie; |
| --- | --- |

Cantonul Burzet: comunele Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie;

| | Cantonul Le Cheylard: comunele Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades; |
| --- | --- |

Cantonul Le Cheylard: comunele Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades;

| | Cantonul Coucouron: comunele Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron; |
| --- | --- |

Cantonul Coucouron: comunele Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron;

| | Cantonul Montpezat-sous-Bauzon: în totalitate; |
| --- | --- |

Cantonul Montpezat-sous-Bauzon: în totalitate;

| | Cantonul Privas: comunele Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras; |
| --- | --- |

Cantonul Privas: comunele Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras;

| | Cantonul Saint-Agrève: comuna Mars; |
| --- | --- |

Cantonul Saint-Agrève: comuna Mars;

| | Cantonul Saint-Etienne-de-Lugdarès: comunele Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne; |
| --- | --- |

Cantonul Saint-Etienne-de-Lugdarès: comunele Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne;

| | Cantonul Saint-Martin-de-Valamas: comunele Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial; |
| --- | --- |

Cantonul Saint-Martin-de-Valamas: comunele Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial;

| | Cantonul Saint-Pierreville: comunele Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua; |
| --- | --- |

Cantonul Saint-Pierreville: comunele Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua;

| | Cantonul Thueyts: comuna Astet; |
| --- | --- |

Cantonul Thueyts: comuna Astet;

| | Cantonul Vals-les-Bains: comunele Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains. |
| --- | --- |

Cantonul Vals-les-Bains: comunele Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains.

| | Departamentul Haute-Loire: |
| --- | --- |

Departamentul Haute-Loire:

| | Cantonul Fay-sur-Lignon: în totalitate; |
| --- | --- |

Cantonul Fay-sur-Lignon: în totalitate;

| | Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles; |
| --- | --- |

Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles;

| | Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy; |
| --- | --- |

Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy;

| | Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac; |
| --- | --- |

Cantonul Le Monastier-sur-Gazeille: comunele Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac;

| | Cantonul Le Puy-en-Velay Est: comunele Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade; |
| --- | --- |

Cantonul Le Puy-en-Velay Est: comunele Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade;

| | Cantonul Le Puy-en-Velay Ouest: comuna Espaly-Saint-Marcel; |
| --- | --- |

Cantonul Le Puy-en-Velay Ouest: comuna Espaly-Saint-Marcel;

| | Canton Le Puy-en-Velay Sud-Est: comunele Arsac-en-Velay, Coubon; |
| --- | --- |

Canton Le Puy-en-Velay Sud-Est: comunele Arsac-en-Velay, Coubon;

| | Cantonul Saint-Julien-Chapteuil: comunele Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac; |
| --- | --- |

Cantonul Saint-Julien-Chapteuil: comunele Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac;

| | Cantonul Tence: comuna Mazet-Saint-Voy; |
| --- | --- |

Cantonul Tence: comuna Mazet-Saint-Voy;

| | Cantonul Yssingeaux: comunele Araules, Yssingeaux. |
| --- | --- |

Cantonul Yssingeaux: comunele Araules, Yssingeaux.

| | Departamentul Lozère: |
| --- | --- |

Departamentul Lozère:

| | Cantonul Langogne: comuna Langogne. |
| --- | --- |

Cantonul Langogne: comuna Langogne.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria geografică se situează la limita estică a masivului central, nu departe de Puy en Velay, și este concentrată pe platoul Mézenc.

Această arie geografică este influențată de platoul Mézenc, unde s-au dezvoltat practici specifice de creștere și îngrășare a bovinelor prin utilizarea pășunilor și a fânului situate la altitudini cuprinse între 1 100 și 1 500 m. Aria se mai caracterizează și prin practici legate de consumul de „Fin gras” și de comercializarea acestuia în măcelării tradiționale, precum și de metoda de sacrificare și de transportare a animalelor către abatoare, însoțite de crescători.

Terenurile situate la altitudine sunt deluroase, cu o unitate morfologică și geologică marcată de activitatea vulcanică din trecut și soluri profunde, ușor acide.

Clima este continentală, cu influențe mediteraneene. Sfârșitul lunii iunie și luna iulie se caracterizează prin temperaturi ridicate și printr-un deficit de precipitații, constituind astfel o perioadă ideală pentru strânsul fânului pe pajiștile din Mézenc. Aceste condiții naturale contribuie la dezvoltarea unei flore diversificate și specifice în cadrul masivului și la producerea fânului la o astfel de altitudine neobișnuită.

Pășunile din Mézenc sunt renumite pentru calitatea lor încă din secolul XVIII. Un „inventar botanic al fânețelor și pășunilor din Mézenc”, realizat în 1995, indică prezența unei flore foarte diverse, tipică pentru un climat răcoros de munte (Dalbergia cearensis, Polygonum bistorta, Meum athamanticum, Poa chaixii). Analiza fânului de Mézenc a confirmat valoarea nutritivă a acestuia, categoric superioară valorilor medii specifice altor tipuri de fân, stabilite de INRA (Institut National de la Recherche Agronomique). Meum Athamanticum Jacq., cunoscută în zonă sub numele de „Cistre”, reprezintă emblema fânețelor din Mézenc. Poziția aparte de care se bucură regiunea Mézenc, unde fânul este cosit și la 1 500 de metri altitudine, face ca această plantă să se regăsească în fân și să fie consumată de animale (care o evită atunci când este verde). Ea conferă fânului un gust special. Pe alte masive, această plantă crește pe pășunile de vară, așadar nu este consumată.

În zonă s-a dezvoltat un sistem original de producție agricolă, care utilizează fânețele pentru creșterea bovinelor la altitudini mari (de peste 1 100 de metri), acolo unde terenurile sunt în alte părți rezervate pășunilor de vară.

Animalele nu sunt crescute pentru a-și atinge la maximum potențialul de creștere, ci pentru a valorifica cât mai bine resursele furajere de care dispun. Creșterea animalelor este regulată, deoarece vara nu există aproape niciodată penurie de iarbă din cauza perioadelor de secetă prelungită. Grăsimea se depune uniform, chiar dacă ritmul de îngrășare este mai susținut către final.

Crescătorii din zonă au dezvoltat practici specifice de strângere a fânului, cu uscare pe pajiște; ei aleg cel mai bun fân pentru perioada de îngrășare. Animalele reținute pentru această fază trebuie să aibă o morfologie care să permită o îngrășare lentă cu fân pe timp de iarnă. În acest scop, crescătorii își triază animalele pe parcursul întregii vieți a acestora, ținând cont de criterii legate de dezvoltarea musculară și a scheletului, de aptitudinile funcționale, de capacitatea de îngrășare și de prezentarea generală. Înainte de a trece la grajd, acestea trebuie să prezinte un grad de îngrășare suficient de redus pentru a permite o îngrășare finală lentă cu fân pe durata iernii.

În fiecare an sunt selecționate doar câteva animale din fiecare crescătorie pentru a produce „Fin gras” sau „Fin gras du Mézenc”. Îngrășarea lentă cu fân din timpul iernii, care durează cel puțin 110 zile din momentul intrării animalelor în grajd și care intervine cel târziu la sfârșitul lunii noiembrie, este o fază în care se acordă atenție fiecărui animal în parte, iar fânul judicios selecționat este oferit sub formă de mese, astfel încât să se consume cantități cât mai mari. În grajd, fiecare animal are o alimentație adaptată în funcție de gradul de îngrășare și de data preconizată de comercializare. Tehnica tradițională de îngrășare utilizată pentru „Fin gras” permite dezvoltarea unui strat de grăsime care protejează carcasa împotriva fenomenelor de oxidare în perioada de maturare. Datorită acestui strat de grăsime, carcasele sunt pregătite pentru o perioadă lungă de maturare (până la 20 sau 30 de zile), fără a se altera.

Sacrificarea se face prin practici tradiționale care permit conservarea proprietăților cărnii necesare pentru o maturare îndelungată. Mai exact, este interzisă spălarea carcaselor (cu excepția cazului în care se murdăresc accidental) sau îndepărtarea stratului de grăsime. Carcasele sunt răcite fără a fi refrigerate în mod brutal.

Atât denumirea tradițională „Fin gras”, cât și denumirea tradițională „Fin gras” însoțită de denumirea geografică „Mézenc” se utilizează cu referire la acest tip special de carne de vită.

5.2.   Specificitatea produsului:

Carnea provine de la animale crescute cu iarbă și fân pe terenuri situate la altitudine, rezervate altădată pășunilor estivale.

Carcasele sunt ceruite sau ușor acoperite de grăsime, fără depuneri localizate. Stratul extern de grăsime este alb sau alb-crem. Culoarea cărnii este roșu-aprins sau roșu-purpuriu. Carnea are un aspect marmorat (altfel spus, prezintă depuneri de grăsime intramusculare).

Carnea cu denumirea „Fin gras” sau „Fin gras du Mézenc” are caracteristici speciale legate de plantele consumate pe platouri și în cadrul exploatațiilor. Acest lucru a fost verificat în urma degustărilor de carne crudă și preparată, precum și în urma analizelor de laborator.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Condițiile de altitudine, geologice și climatice de pe platoul Mézenc permit prezența unei flore variate, foarte bine adaptată producției de fân de calitate excelentă, uscat sau pe pajiște. Studiile efectuate au evidențiat o legătură între proprietățile terpenice ale tipurilor de fân produse în Mézenc (dintre care Meum Athamanticum Jacq. este o plantă emblematică) și cele ale grăsimilor din carne.

O trăsătură aparte a procesului de producție este faptul că se bazează pe o perioadă de îngrășare lentă pe timp de iarnă, concentrată pe utilizarea unui fân de calitate excelentă și cu un gust deosebit care permite îngrășarea optimă a animalelor după 110 zile petrecute în grajd. Animalele consumă cantități mari de fân datorită practicilor de alimentare utilizate.

Atenția acordată fiecărui animal în parte și selecția atentă a exemplarelor în funcție de calitățile lor pe parcursul întregii vieți, astfel încât să nu fie păstrate decât cele care sunt cu adevărat apte pentru îngrășarea lentă cu fân, permit creșterea unor animale excepționale și producerea unei cărni savuroase.

Caracteristicile produsului sunt legate de condițiile de mediu, de flora naturală rezultată, precum și de condițiile de creștere existente în acest mediu (producția unui fân de înaltă calitate, trierea animalelor, perioadele lungi de îngrășare cu fân din timpul iernii etc.). O perioadă lungă de îngrășare cu fân a animalelor mature permite obținerea unui strat de grăsime de culoare albă și a unor carcase acoperite cu straturi mai subțiri sau mai groase de grăsime (fără depuneri concentrate de grăsime), fapt de care se leagă direct aspectul marmorat al cărnii și gustul său pronunțat.

Durata limitată a transportului către abatoare și practicile care respectă produsul pe tot parcursul procesului de sacrificare permit conservarea proprietăților specifice ale carcaselor și a capacității lor de maturare.

Crescătorii, abatoarele și măcelarii sunt verigi indisociabile în lanțul de producție a „Fin gras du Mézenc”. Produsul este comercializat prin circuite tradiționale: măcelarii din zonă apelează la abatoarele cele mai apropiate de locurile de comercializare, iar animalele pot fi alese direct la crescătorie. În zilele noastre încă se mai organizează în fața măcelăriilor prezentări ale animalelor decorate cu ocazia sărbătorilor de Paște. În cadrul târgurilor de carne se întâlnesc toți operatorii care participă la acest proces sezonier de producție, a cărui notorietate este deja generalizată.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

Rectificări

| 21.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/27

---

Rectificare la Anunțul de concurs general 2012/C 168/06

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 168 din 14 iunie 2012
  )

2012/C 180/13

Publicarea Anunțului de concurs general 2012/C 168/06 se consideră nulă și neavenită.

---