# Euroopan unionin C 172/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.172.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 172 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta16. kesäkuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.172.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 172

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta16. kesäkuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 172/01 | Komission tiedonanto, joka liittyy seuraavien säädösten täytäntöönpanoon komission asetus (EU) N:o 206/2012, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta huoneilmastointilaitteiden ja huonetuuletinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja komission delegoitu asetus (EU) N:o 626/2011, annettu 4 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä huoneilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 172/01

Komission tiedonanto, joka liittyy seuraavien säädösten täytäntöönpanoon komission asetus (EU) N:o 206/2012, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta huoneilmastointilaitteiden ja huonetuuletinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja komission delegoitu asetus (EU) N:o 626/2011, annettu 4 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä huoneilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta (
  1
  )

1

1

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 172/02 | Valtiontuki – Ruotsi – Valtiontuki N:o SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Väitetty tuki VFAB:n ja Ryanair Ltd:n hyväksi – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 27 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 172/02

Valtiontuki – Ruotsi – Valtiontuki N:o SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Väitetty tuki VFAB:n ja Ryanair Ltd:n hyväksi – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 16.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/1

---

Komission tiedonanto, joka liittyy seuraavien säädösten täytäntöönpanoon komission asetus (EU) N:o 206/2012, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta huoneilmastointilaitteiden ja huonetuuletinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta

ja

komission delegoitu asetus (EU) N:o 626/2011, annettu 4 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä huoneilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 172/01

(Väliaikaisesti sovellettavien mittausmenetelmien
   (1)
  nimet ja viitetiedot komission asetuksen (EU) N:o 206/2012 ja erityisesti sen liitteen II sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 626/2011 ja erityisesti sen liitteen II täytäntöönpanoa varten)

| Mitattava parametri | Organisaatio | Viitetiedot | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kylmäkerroin (EER), lämpökerroin (COP) | CEN | EN 14511:2007 | Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput |
| Kylmäkerroin (EER) | CEN | EN 15218:2006 | Sisätilojen jäähdytykseen tarkoitetut, haihdutuslauhduttimella ja sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet ja nestejäähdyttimet |
| SEER:n ja SCOP:n testimenetelmät | CEN | PrEN 14825:2011, luvut 8 ja 9 | Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput – Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta |
| Tehonkulutus valmiustilassa | CEN | EN 62301:2005 | Kotitaloussähkölaitteet: Valmiustilan tehonkulutuksen mittaaminen |
| Äänitehotaso | CEN | EN 12102:2008 | Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet – Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen – Äänitehon määrittäminen |
| Energiatehokkuus | IEC | IEC 60879: 1986 (corr. 1992) | Sähkökäyttöisten kierrätyspuhaltimien ja säätimien suorituskyky ja rakenne |
| Äänitehotaso | EN | EN 60704-2-7:1997 | Kotitaloussähkölaitteet ja vastaavat sähkölaitteet – Testausmenetelmä ilmassa kantautuvan melun määrittämiseksi – Osa 2: Tuulettimia koskevat erityisvaatimukset |

Mitattava parametri

Organisaatio

Viitetiedot

Nimi

Kylmäkerroin (EER), lämpökerroin (COP)

CEN

EN 14511:2007

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput

Kylmäkerroin (EER)

CEN

EN 15218:2006

Sisätilojen jäähdytykseen tarkoitetut, haihdutuslauhduttimella ja sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet ja nestejäähdyttimet

SEER:n ja SCOP:n testimenetelmät

CEN

PrEN 14825:2011, luvut 8 ja 9

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput – Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta

Tehonkulutus valmiustilassa

CEN

EN 62301:2005

Kotitaloussähkölaitteet: Valmiustilan tehonkulutuksen mittaaminen

Äänitehotaso

CEN

EN 12102:2008

Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet – Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen – Äänitehon määrittäminen

Energiatehokkuus

IEC

IEC 60879: 1986 (corr. 1992)

Sähkökäyttöisten kierrätyspuhaltimien ja säätimien suorituskyky ja rakenne

Äänitehotaso

EN

EN 60704-2-7:1997

Kotitaloussähkölaitteet ja vastaavat sähkölaitteet – Testausmenetelmä ilmassa kantautuvan melun määrittämiseksi – Osa 2: Tuulettimia koskevat erityisvaatimukset

Laskentamenetelmät huoneilmastointilaitteille (≤ 12kW) ja huonetuulettimille

SISÄLLYSLUETTELO

| Osa 1 – | Huoneilmastointilaitteet |
| --- | --- |

Osa 1 –

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taulukot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | SEER |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Kiinteän tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kaksiportaisen tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Muuttuvan tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | SCOP |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Kiinteän tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kaksiportaisen tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Muuttuvan tehon yksiköt |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Arvojen PTO, PSB, POFF and pck määrittäminen |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | PTO:n määrittäminen |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | PSB:n määrittäminen |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | POFF:n määrittäminen |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | PCK:n määrittäminen |
| --- | --- |

3.3.4.

| 4. | Yksikanavaiset ja kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | EER |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | COP |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kausittainen sähkönkulutus |
| --- | --- |

4.3.

| Osa 2 – | Huonetuulettimet |
| --- | --- |

Osa 2 –

| 1. | Määritelmät |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taulukot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käyttöarvo ja vuotuinen sähkönkulutus |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Käyttöarvo |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vuotuinen sähkönkulutus |
| --- | --- |

3.2.

| Osa 3 – | Yleiset näkökohdat |
| --- | --- |

Osa 3 –

Testiraportti

OSA 1 –   HUONEILMASTOINTILAITTEET

1.   Määritelmät

Huoneilmastointilaitteisiin liittyvät määritelmät:

| 1) | ’Huoneilmastointilaite’ tarkoittaa laitetta, joka pystyy jäähdyttämään tai lämmittämään sisäilmaa tai tekemään näitä molempia yhtä tai useampaa sähkökompressoria käyttävän höyry-puristusjäähdytyskierron avulla, mukaan lukien ilmastointilaitteet, joissa on lisätoimintoja, kuten kosteuden poisto, ilmanpuhdistus, ilmanvaihto tai ilman lisälämmitys sähkövastuksilla, sekä laitteet, joissa voidaan käyttää vettä (joko höyrystinpuolella syntyvää kondenssivettä tai ulkopuolelta lisättyä vettä) höyrystettäväksi lauhduttimessa, edellyttäen, että laite pystyy toimimaan myös ilman lisättyä vettä pelkkää ilmaa käyttäen. |
| --- | --- |

1)

’Huoneilmastointilaite’ tarkoittaa laitetta, joka pystyy jäähdyttämään tai lämmittämään sisäilmaa tai tekemään näitä molempia yhtä tai useampaa sähkökompressoria käyttävän höyry-puristusjäähdytyskierron avulla, mukaan lukien ilmastointilaitteet, joissa on lisätoimintoja, kuten kosteuden poisto, ilmanpuhdistus, ilmanvaihto tai ilman lisälämmitys sähkövastuksilla, sekä laitteet, joissa voidaan käyttää vettä (joko höyrystinpuolella syntyvää kondenssivettä tai ulkopuolelta lisättyä vettä) höyrystettäväksi lauhduttimessa, edellyttäen, että laite pystyy toimimaan myös ilman lisättyä vettä pelkkää ilmaa käyttäen.

| 2) | ’Kaksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen tai höyrystimen tuloilma johdetaan ulkoilmasta yksikköön yhtä kanavaa pitkin ja poistetaan ulkoilmaan toista kanavaa pitkin ja joka on asennettu kokonaan ilmastoitavaan tilaan seinän läheisyyteen. |
| --- | --- |

2)

’Kaksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen tai höyrystimen tuloilma johdetaan ulkoilmasta yksikköön yhtä kanavaa pitkin ja poistetaan ulkoilmaan toista kanavaa pitkin ja joka on asennettu kokonaan ilmastoitavaan tilaan seinän läheisyyteen.

| 3) | ’Yksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen (tai höyrystimen) tuloilma otetaan tilasta, jossa yksikkö sijaitsee, ja poistetaan tämän tilan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3)

’Yksikanavainen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, jossa jäähdytyksen tai lämmityksen aikana lauhduttimen (tai höyrystimen) tuloilma otetaan tilasta, jossa yksikkö sijaitsee, ja poistetaan tämän tilan ulkopuolelle.

| 4) | ’Kaksitoiminen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, joka pystyy sekä jäähdyttämään että lämmittämään. |
| --- | --- |

4)

’Kaksitoiminen huoneilmastointilaite’ tarkoittaa huoneilmastointilaitetta, joka pystyy sekä jäähdyttämään että lämmittämään.

| 5) | ’Nimellisolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 4 esitettyä sisälämpötilan (Tin) ja ulkolämpötilan (Tj) yhdistelmää, joka kuvaa käyttöolosuhteita ja jota käytetään määritettäessä nimellistehoa, äänitehotasoa, nimellisilmavirtaa, nimelliskylmäkerrointa (EERrated
  ) ja/tai nimellislämpökerrointa (COPrated
  ). |
| --- | --- |

5)

’Nimellisolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 4 esitettyä sisälämpötilan (Tin) ja ulkolämpötilan (Tj) yhdistelmää, joka kuvaa käyttöolosuhteita ja jota käytetään määritettäessä nimellistehoa, äänitehotasoa, nimellisilmavirtaa, nimelliskylmäkerrointa (EERrated
  ) ja/tai nimellislämpökerrointa (COPrated
  ).

| 6) | ’Nimellisteho’ (Prated
  ) tarkoittaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron jäähdytys- tai lämmitystehoa nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

6)

’Nimellisteho’ (Prated
  ) tarkoittaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron jäähdytys- tai lämmitystehoa nimellisolosuhteissa.

| 7) | ’Sisälämpötila’ (Tin) tarkoittaa sisäilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla). |
| --- | --- |

7)

’Sisälämpötila’ (Tin) tarkoittaa sisäilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla).

| 8) | ’Ulkolämpötila’ (Tj) tarkoittaa ulkoilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla). |
| --- | --- |

8)

’Ulkolämpötila’ (Tj) tarkoittaa ulkoilman kuivalämpötilaa [°C] (ilman suhteellinen kosteus voidaan ilmoittaa tämän ja vastaavan märkälämpötilan avulla).

| 9) | ’Nimelliskylmäkerroin’ (EERrated
  ) tarkoittaa jäähdytyksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna jäähdytyksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö jäähdyttää nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

9)

’Nimelliskylmäkerroin’ (EERrated
  ) tarkoittaa jäähdytyksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna jäähdytyksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö jäähdyttää nimellisolosuhteissa.

| 10) | ’Nimellislämpökerroin’ (COPrated
  ) tarkoittaa lämmityksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna lämmityksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö lämmittää nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

10)

’Nimellislämpökerroin’ (COPrated
  ) tarkoittaa lämmityksen ilmoitettua tehoa [kW] jaettuna lämmityksen nimellisottoteholla [kW], kun yksikkö lämmittää nimellisolosuhteissa.

| 11) | ’Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali’ (GWP) tarkoittaa määrää, jonka verran 1 kilogramman höyry-puristusjäähdytyskierrossa käytettyä kylmäainetta arvioidaan vaikuttavan ilmaston lämpenemiseen, ilmaistuna CO2-ekvivalenttikiloina 100 vuoden ajanjaksolla.
  Huomioon otetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 842/2006
   (2)
  liitteen I osassa 2 mainitut GWP-arvot.
  Fluorattujen kylmäaineiden GWP-arvoina on käytettävä Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin antamassa kolmannessa arviointiraportissa
   (3)
  (TAR) julkaistuja arvoja (2001 IPCC GWP-arvot 100 vuoden ajanjaksolle).
  Muiden kuin fluorattujen kaasujen GWP-arvoina on käytettävä IPPC:n ensimmäisessä arvioinnissa
   (4)
  100 vuoden ajanjaksolle julkaistuja arvoja.
  Kylmäaineseosten GWP-arvot lasketaan asetuksen (EY) N:o 842/2006 liitteessä I esitetyllä kaavalla.
  Kylmäaineilla, joita ei ole mainittu edellä luetelluissa lähteissä, viiteasiakirjana käytetään helmikuussa 2011 julkaistua IPCC UNEP 2010 -raporttia jäähdytyksestä, ilmastoinnista ja lämpöpumpuista tai sen uudempaa versiota. |
| --- | --- |

11)

’Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali’ (GWP) tarkoittaa määrää, jonka verran 1 kilogramman höyry-puristusjäähdytyskierrossa käytettyä kylmäainetta arvioidaan vaikuttavan ilmaston lämpenemiseen, ilmaistuna CO2-ekvivalenttikiloina 100 vuoden ajanjaksolla.

| 12) | ’Pois päältä -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa huoneilmastointilaite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, muttei suorita mitään toimintoa. Pois päältä -tiloiksi katsotaan myös tilat, joissa yksinomaan ilmaistaan laitteen olevan pois päältä -tilassa, sekä tilat, joissa yksinomaan suoritetaan toiminnot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/108/EY mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

12)

’Pois päältä -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa huoneilmastointilaite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, muttei suorita mitään toimintoa. Pois päältä -tiloiksi katsotaan myös tilat, joissa yksinomaan ilmaistaan laitteen olevan pois päältä -tilassa, sekä tilat, joissa yksinomaan suoritetaan toiminnot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/108/EY mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden varmistamiseksi.

| 13) | ’Valmiustila’ tarkoittaa tilaa, jossa laite (huoneilmastointilaite) on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla ja tarjoaa määräämättömän ajan ainoastaan seuraavat toiminnot: uudelleenaktivointitoiminto tai uudelleenaktivointitoiminto ja pelkkä uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin ja/tai tieto- tai tilanäyttö. |
| --- | --- |

13)

’Valmiustila’ tarkoittaa tilaa, jossa laite (huoneilmastointilaite) on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla ja tarjoaa määräämättömän ajan ainoastaan seuraavat toiminnot: uudelleenaktivointitoiminto tai uudelleenaktivointitoiminto ja pelkkä uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin ja/tai tieto- tai tilanäyttö.

| 14) | ’Uudelleenaktivointitoiminto’ tarkoittaa toimintoa, jolla helpotetaan muiden toimintatilojen kuten aktiivisen toimintatilan aktivointia kaukokytkimellä, kaukosäädin mukaan luettuna, sisäisellä tunnistimella tai ajastimella tilaan, jossa käytettävissä on muita toimintoja kuten päätoiminto. |
| --- | --- |

14)

’Uudelleenaktivointitoiminto’ tarkoittaa toimintoa, jolla helpotetaan muiden toimintatilojen kuten aktiivisen toimintatilan aktivointia kaukokytkimellä, kaukosäädin mukaan luettuna, sisäisellä tunnistimella tai ajastimella tilaan, jossa käytettävissä on muita toimintoja kuten päätoiminto.

| 15) | ’Tieto- tai tilanäyttö’ tarkoittaa jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan laitteen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

15)

’Tieto- tai tilanäyttö’ tarkoittaa jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan laitteen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina.

| 16) | ’Äänitehotaso’ tarkoittaa A-painotettua äänitehotasoa [dB(A)] sisällä ja/tai ulkona jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa mitattuna. |
| --- | --- |

16)

’Äänitehotaso’ tarkoittaa A-painotettua äänitehotasoa [dB(A)] sisällä ja/tai ulkona jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa mitattuna.

| 17) | ’Perusmitoitusolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 5 esitettyjen perusmitoituslämpötilaa, suurinta kaksiarvoista lämpötilaa ja suurinta toimintarajalämpötilaa koskevien vaatimusten yhdistelmää. |
| --- | --- |

17)

’Perusmitoitusolosuhteet’ tarkoittavat taulukossa 5 esitettyjen perusmitoituslämpötilaa, suurinta kaksiarvoista lämpötilaa ja suurinta toimintarajalämpötilaa koskevien vaatimusten yhdistelmää.

| 18) | ’Perusmitoituslämpötila’ tarkoittaa taulukossa 3 joko jäähdytykselle (Tdesignc) tai lämmitykselle (Tdesignh) esitettyä ulkolämpötilaa [°C], jossa osakuormasuhde on 1 ja joka vaihtelee määrätyn jäähdytys- tai lämmityskauden mukaan. Ks. myös liitteessä A annettu selitys tästä käsitteestä. |
| --- | --- |

18)

’Perusmitoituslämpötila’ tarkoittaa taulukossa 3 joko jäähdytykselle (Tdesignc) tai lämmitykselle (Tdesignh) esitettyä ulkolämpötilaa [°C], jossa osakuormasuhde on 1 ja joka vaihtelee määrätyn jäähdytys- tai lämmityskauden mukaan. Ks. myös liitteessä A annettu selitys tästä käsitteestä.

| 19) | ’Osakuormasuhde’ (pl(Tj)) tarkoittaa ulkolämpötilaa vähennettynä 16 °C-asteella jaettuna perusmitoituslämpötilalla vähennettynä 16 °C-asteella joko jäähdytykselle tai lämmitykselle. |
| --- | --- |

19)

’Osakuormasuhde’ (pl(Tj)) tarkoittaa ulkolämpötilaa vähennettynä 16 °C-asteella jaettuna perusmitoituslämpötilalla vähennettynä 16 °C-asteella joko jäähdytykselle tai lämmitykselle.

| 20) | ’Kausi’ tarkoittaa toimintaolosuhteiden kokonaisuutta (määritelty neljälle kaudelle: yksi jäähdytyskausi ja kolme lämmityskautta: keskimääräinen/kylmä/lämmin), jossa kuvataan lämpötilaväleittäin ulkolämpötilojen ja niiden tuntimäärien yhdistelmä, joina kyseiset lämpötilat esiintyvät kunakin kautena, joina yksikön on ilmoitettuna soveltuvan käyttöön. |
| --- | --- |

20)

’Kausi’ tarkoittaa toimintaolosuhteiden kokonaisuutta (määritelty neljälle kaudelle: yksi jäähdytyskausi ja kolme lämmityskautta: keskimääräinen/kylmä/lämmin), jossa kuvataan lämpötilaväleittäin ulkolämpötilojen ja niiden tuntimäärien yhdistelmä, joina kyseiset lämpötilat esiintyvät kunakin kautena, joina yksikön on ilmoitettuna soveltuvan käyttöön.

| 21) | ’Lämpötilaväli’ (ja siihen liittyvä indeksi j) tarkoittaa taulukossa 7 esitettyä ulkolämpötilan (Tj) ja lämpötilatuntien (hj) yhdistelmää. |
| --- | --- |

21)

’Lämpötilaväli’ (ja siihen liittyvä indeksi j) tarkoittaa taulukossa 7 esitettyä ulkolämpötilan (Tj) ja lämpötilatuntien (hj) yhdistelmää.

| 22) | ’Lämpötilatunnit’ tarkoittavat taulukossa 7 lämpötilaväleittäin esitettyä tuntimäärää (hj), jona ulkolämpötila esiintyy kunakin kautena. |
| --- | --- |

22)

’Lämpötilatunnit’ tarkoittavat taulukossa 7 lämpötilaväleittäin esitettyä tuntimäärää (hj), jona ulkolämpötila esiintyy kunakin kautena.

| 23) | ’Vuotuinen kylmäkerroin’ (SEER) tarkoittaa koko jäähdytyskautta edustavaa yksikön yleistä kylmäkerrointa, joka on laskettu jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve jäähdytyksen vuotuisella sähkönkulutuksella. |
| --- | --- |

23)

’Vuotuinen kylmäkerroin’ (SEER) tarkoittaa koko jäähdytyskautta edustavaa yksikön yleistä kylmäkerrointa, joka on laskettu jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve jäähdytyksen vuotuisella sähkönkulutuksella.

| 24) | ’Vuotuinen perusjäähdytystarve’ (QC
  ) tarkoittaa perusjäähdytystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SEER:in laskennassa ja joka lasketaan jäähdytyksen mitoituskuorman (Pdesignc) ja jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HCE
  ) tulona. |
| --- | --- |

24)

’Vuotuinen perusjäähdytystarve’ (QC
  ) tarkoittaa perusjäähdytystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SEER:in laskennassa ja joka lasketaan jäähdytyksen mitoituskuorman (Pdesignc) ja jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HCE
  ) tulona.

| 25) | ’Jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HCE
  ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava jäähdytyksen mitoituskuorma (Pdesignc) vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi. |
| --- | --- |

25)

’Jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HCE
  ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava jäähdytyksen mitoituskuorma (Pdesignc) vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi.

| 26) | ’Jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QCE
  ) tarkoittaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve aktiivitilan vuotuisella kylmäkertoimella (SEERon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa jäähdytyskauden aikana. |
| --- | --- |

26)

’Jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QCE
  ) tarkoittaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan vuotuisen perusjäähdytystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen perusjäähdytystarve aktiivitilan vuotuisella kylmäkertoimella (SEERon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa jäähdytyskauden aikana.

| 27) | ’Aktiivitilan vuotuinen kylmäkerroin’ (SEERon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä kylmäkerrointa jäähdytystoiminnon aktiivisessa toimintatilassa, ja se johdetaan osakuormasta ja lämpötilavälin ominaiskylmäkertoimesta (EERbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat. |
| --- | --- |

27)

’Aktiivitilan vuotuinen kylmäkerroin’ (SEERon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä kylmäkerrointa jäähdytystoiminnon aktiivisessa toimintatilassa, ja se johdetaan osakuormasta ja lämpötilavälin ominaiskylmäkertoimesta (EERbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat.

| 28) | ’Osakuorma’ tarkoittaa jäähdytyskuormaa (Pc(Tj)) tai lämmityskuormaa (Ph(Tj)) [kW] määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, ja se lasketaan mitoituskuorman ja osakuormasuhteen tulona. |
| --- | --- |

28)

’Osakuorma’ tarkoittaa jäähdytyskuormaa (Pc(Tj)) tai lämmityskuormaa (Ph(Tj)) [kW] määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, ja se lasketaan mitoituskuorman ja osakuormasuhteen tulona.

| 29) | ’Lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin’ (EERbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista kylmäkerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta kylmäkertoimesta (EERd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella. |
| --- | --- |

29)

’Lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin’ (EERbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista kylmäkerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta kylmäkertoimesta (EERd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella.

| 30) | ’Lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOP) tarkoittaa koko määrättyä lämmityskautta edustavaa yksikön yleistä lämpökerrointa (SCOP-arvo koskee määrättyä lämmityskautta), joka on laskettu jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve lämmityksen vuotuisella sähkönkulutuksella. |
| --- | --- |

30)

’Lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOP) tarkoittaa koko määrättyä lämmityskautta edustavaa yksikön yleistä lämpökerrointa (SCOP-arvo koskee määrättyä lämmityskautta), joka on laskettu jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve lämmityksen vuotuisella sähkönkulutuksella.

| 31) | ’Vuotuinen peruslämmitystarve’ (QH
  ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa peruslämmitystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SCOP:in laskennassa ja joka lasketaan lämmityksen mitoituskuorman (Pdesignh) ja kausikohtaisen lämmityksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HHE
  ) tulona. |
| --- | --- |

31)

’Vuotuinen peruslämmitystarve’ (QH
  ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa peruslämmitystarvetta [kWh/v], jota käytetään lähtökohtana SCOP:in laskennassa ja joka lasketaan lämmityksen mitoituskuorman (Pdesignh) ja kausikohtaisen lämmityksen aktiivitilan ekvivalentin tuntimäärän (HHE
  ) tulona.

| 32) | ’Lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HHE
  ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava lämmityksen mitoituskuorma (Pdesignh) vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi. |
| --- | --- |

32)

’Lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä’ (HHE
  ) tarkoittaa taulukossa 8 esitettyä oletettua vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön on tuotettava lämmityksen mitoituskuorma (Pdesignh) vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi.

| 33) | ’Lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QHE
  ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan ilmoitetun vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve aktiivitilan lämmityskauden lämpökertoimella (SCOPon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa lämmityskauden aikana. |
| --- | --- |

33)

’Lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus’ (QHE
  ) tarkoittaa määrättyä lämmityskautta koskevaa sähkönkulutusta [kWh/v], joka tarvitaan ilmoitetun vuotuisen peruslämmitystarpeen täyttämiseksi ja joka lasketaan jakamalla vuotuinen peruslämmitystarve aktiivitilan lämmityskauden lämpökertoimella (SCOPon) ja yksikön sähkönkulutuksella termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa lämmityskauden aikana.

| 34) | ’Aktiivitilan lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOPon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä lämpökerrointa aktiivisessa toimintatilassa määrätyllä lämmityskaudella, ja se johdetaan osakuormasta, sähköisestä varalämmitystehosta (jos sitä tarvitaan) ja lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta (COPbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat. |
| --- | --- |

34)

’Aktiivitilan lämmityskauden lämpökerroin’ (SCOPon) tarkoittaa yksikön keskimääräistä lämpökerrointa aktiivisessa toimintatilassa määrätyllä lämmityskaudella, ja se johdetaan osakuormasta, sähköisestä varalämmitystehosta (jos sitä tarvitaan) ja lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta (COPbin(Tj)) painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat.

| 35) | ’Sähköinen varalämmitysteho’ (elbu(Tj)) tarkoittaa sellaisen todellisen tai oletetun sähköisen varalämmittimen, jonka COP on 1, lämmitystehoa [kW], joka täydentää ilmoitettua lämmitystehoa (Pdh(Tj)) lämmityksen osakuorman (Ph(Tj)) saavuttamiseksi, jos Pdh(Tj) on pienempi kuin Ph(Tj), ulkolämpötilassa (Tj). |
| --- | --- |

35)

’Sähköinen varalämmitysteho’ (elbu(Tj)) tarkoittaa sellaisen todellisen tai oletetun sähköisen varalämmittimen, jonka COP on 1, lämmitystehoa [kW], joka täydentää ilmoitettua lämmitystehoa (Pdh(Tj)) lämmityksen osakuorman (Ph(Tj)) saavuttamiseksi, jos Pdh(Tj) on pienempi kuin Ph(Tj), ulkolämpötilassa (Tj).

| 36) | ’Lämpötilavälin ominaislämpökerroin’ (COPbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista lämpökerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta lämpökertoimesta (COPd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella. |
| --- | --- |

36)

’Lämpötilavälin ominaislämpökerroin’ (COPbin(Tj)) tarkoittaa kunkin lämpötilavälin j ominaista lämpökerrointa kauden aikana esiintyvässä ulkolämpötilassa Tj, ja se johdetaan osakuormasta, ilmoitetusta tehosta ja ilmoitetusta lämpökertoimesta (COPd(Tj)) määritellyissä lämpötilaväleissä (j) ja lasketaan muille lämpötilaväleille inter-/ekstrapoloimalla, tarvittaessa korjattuna alenemiskertoimella.

| 37) | ’Ilmoitettu teho’ [kW] tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron tehoa jäähdytyksessä (Pdc(Tj)) tai lämmityksessä (Pdh(Tj)) ulkolämpötilassa (Tj) ja sisälämpötilassa (Tin). |
| --- | --- |

37)

’Ilmoitettu teho’ [kW] tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa yksikön höyry-puristusjäähdytyskierron tehoa jäähdytyksessä (Pdc(Tj)) tai lämmityksessä (Pdh(Tj)) ulkolämpötilassa (Tj) ja sisälämpötilassa (Tin).

| 38) | ’Tehonsäätö’ tarkoittaa yksikön kykyä muuttaa tehoaan muuttamalla tilavuusvirtaansa. Yksikön ilmoitetaan olevan ’kiinteä’, jos se ei voi muuttaa tilavuusvirtaansa, ’kaksiportainen’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan enintään kahdessa vaiheessa, tai ’muuttuva’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan kolmessa tai useammassa vaiheessa. |
| --- | --- |

38)

’Tehonsäätö’ tarkoittaa yksikön kykyä muuttaa tehoaan muuttamalla tilavuusvirtaansa. Yksikön ilmoitetaan olevan ’kiinteä’, jos se ei voi muuttaa tilavuusvirtaansa, ’kaksiportainen’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan enintään kahdessa vaiheessa, tai ’muuttuva’, jos tilavuusvirtaa muutetaan tai vaihdellaan kolmessa tai useammassa vaiheessa.

| 39) | ’Toiminto’ tarkoittaa sen ilmoittamista, pystyykö yksikkö jäähdyttämään sisäilmaa, lämmittämään sisäilmaa vai tekemään molempia. |
| --- | --- |

39)

’Toiminto’ tarkoittaa sen ilmoittamista, pystyykö yksikkö jäähdyttämään sisäilmaa, lämmittämään sisäilmaa vai tekemään molempia.

| 40) | ’Mitoituskuorma’ tarkoittaa ilmoitettua jäähdytyskuormaa (Pdesignc) ja/tai ilmoitettua lämmityskuormaa (Pdesignh) [kW] perusmitoituslämpötilassa, jolloin






  a. | jäähdytystilassa Pdesignc on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignc; |
| --- | --- | --- |

40)

’Mitoituskuorma’ tarkoittaa ilmoitettua jäähdytyskuormaa (Pdesignc) ja/tai ilmoitettua lämmityskuormaa (Pdesignh) [kW] perusmitoituslämpötilassa, jolloin

a.

jäähdytystilassa Pdesignc on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignc;

| b. | lämmitystilassa Pdesignh on yhtä suuri kuin osakuorma lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignh. |
| --- | --- |

b.

lämmitystilassa Pdesignh on yhtä suuri kuin osakuorma lämpötilassa Tj, joka on yhtä suuri kuin Tdesignh.

| 41) | ’Ilmoitettu kylmäkerroin’ (EERd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa kylmäkerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj). |
| --- | --- |

41)

’Ilmoitettu kylmäkerroin’ (EERd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa kylmäkerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj).

| 42) | ’Ilmoitettu lämpökerroin’ (COPd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa lämpökerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj). |
| --- | --- |

42)

’Ilmoitettu lämpökerroin’ (COPd(Tj)) tarkoittaa valmistajan ilmoittamaa lämpökerrointa rajallisessa määrässä määrättyjä lämpötilavälejä (j) ulkolämpötilassa (Tj).

| 43) | ’Kaksiarvoinen lämpötila’ (Tbiv) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa (Tj) [°C], jossa ilmoitettu teho on yhtä suuri kuin osakuorma ja jonka alapuolella ilmoitettua tehoa on täydennettävä sähköisellä varalämmitysteholla lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

43)

’Kaksiarvoinen lämpötila’ (Tbiv) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa (Tj) [°C], jossa ilmoitettu teho on yhtä suuri kuin osakuorma ja jonka alapuolella ilmoitettua tehoa on täydennettävä sähköisellä varalämmitysteholla lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi.

| 44) | ’Toimintarajalämpötila’ (Tol) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa [°C], jonka alapuolella huoneilmastointilaite ei pysty tuottamaan lämmitystehoa. Tämän lämpötilan alapuolella ilmoitettu teho on nolla. |
| --- | --- |

44)

’Toimintarajalämpötila’ (Tol) tarkoittaa valmistajan lämmityksen osalta ilmoittamaa ulkolämpötilaa [°C], jonka alapuolella huoneilmastointilaite ei pysty tuottamaan lämmitystehoa. Tämän lämpötilan alapuolella ilmoitettu teho on nolla.

| 45) | ’Vuorottelujaksoteho’ [kW] tarkoittaa ilmoitetun tehon (aikapainotettua) keskiarvoa vuorottelutestijakson aikana jäähdytykselle (Pcycc) tai lämmitykselle (Pcych). |
| --- | --- |

45)

’Vuorottelujaksoteho’ [kW] tarkoittaa ilmoitetun tehon (aikapainotettua) keskiarvoa vuorottelutestijakson aikana jäähdytykselle (Pcycc) tai lämmitykselle (Pcych).

| 46) | ’Vuorottelujakson kylmäkerroin’ (EERcyc) tarkoittaa keskimääräistä kylmäkerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh]. |
| --- | --- |

46)

’Vuorottelujakson kylmäkerroin’ (EERcyc) tarkoittaa keskimääräistä kylmäkerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh].

| 47) | ’Vuorottelujakson lämpökerroin’ (COPcyc) tarkoittaa keskimääräistä lämpökerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh]. |
| --- | --- |

47)

’Vuorottelujakson lämpökerroin’ (COPcyc) tarkoittaa keskimääräistä lämpökerrointa vuorottelutestijakson aikana (kompressori käynnistyy ja sammuu), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh].

| 48) | ’Alenemiskerroin’ kuvaa vuorottelusta (kompressori käynnistyy/sammuu aktiivisessa toimintatilassa) aiheutuvaa tehohäviötä, ja se määritetään jäähdytykselle (Cdc) tai lämmitykselle (Cdh) tai sen oletusarvoksi valitaan 0,25. |
| --- | --- |

48)

’Alenemiskerroin’ kuvaa vuorottelusta (kompressori käynnistyy/sammuu aktiivisessa toimintatilassa) aiheutuvaa tehohäviötä, ja se määritetään jäähdytykselle (Cdc) tai lämmitykselle (Cdh) tai sen oletusarvoksi valitaan 0,25.

| 49) | ’Aktiivinen toimintatila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jona rakennus aiheuttaa jäähdytys- tai lämmityskuormaa ja yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on aktivoituneena. Tilan aikana yksikkö voi olla vuorotellen päällä ja pois päältä halutun sisälämpötilan saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

49)

’Aktiivinen toimintatila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jona rakennus aiheuttaa jäähdytys- tai lämmityskuormaa ja yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on aktivoituneena. Tilan aikana yksikkö voi olla vuorotellen päällä ja pois päältä halutun sisälämpötilan saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi.

| 50) | ’Termostaatti pois päältä -tila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jonka aikana ei aiheudu jäähdytys- tai lämmityskuormaa; tällöin yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on päällä mutta yksikkö ei ole toiminnassa, koska jäähdytys- tai lämmityskuormaa ei ole. Tila liittyy siis ulkolämpötiloihin eikä rakennuksen sisäisiin kuormiin. Se, että kompressori menee vuorotellen päälle ja pois päältä aktiivisessa toimintatilassa, ei tarkoita termostaatti pois päältä -tilaa. |
| --- | --- |

50)

’Termostaatti pois päältä -tila’ tarkoittaa sitä ajanjaksoa vastaavaa tilaa, jonka aikana ei aiheudu jäähdytys- tai lämmityskuormaa; tällöin yksikön jäähdytys- tai lämmitystoiminto on päällä mutta yksikkö ei ole toiminnassa, koska jäähdytys- tai lämmityskuormaa ei ole. Tila liittyy siis ulkolämpötiloihin eikä rakennuksen sisäisiin kuormiin. Se, että kompressori menee vuorotellen päälle ja pois päältä aktiivisessa toimintatilassa, ei tarkoita termostaatti pois päältä -tilaa.

| 51) | ’Kampikammion lämmitys -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa yksikkö on aktivoinut lämmityslaitteen, jotta voidaan välttää kylmäaineen siirtyminen kompressoriin ja siten rajoittaa öljyn kylmäainepitoisuutta kompressorin käynnistyessä. |
| --- | --- |

51)

’Kampikammion lämmitys -tila’ tarkoittaa tilaa, jossa yksikkö on aktivoinut lämmityslaitteen, jotta voidaan välttää kylmäaineen siirtyminen kompressoriin ja siten rajoittaa öljyn kylmäainepitoisuutta kompressorin käynnistyessä.

| 52) | ’Termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutus’ (PTO
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] termostaatti pois päältä -tilassa. |
| --- | --- |

52)

’Termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutus’ (PTO
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] termostaatti pois päältä -tilassa.

| 53) | ’Valmiustilan tehonkulutus’ (PSB
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] valmiustilassa. |
| --- | --- |

53)

’Valmiustilan tehonkulutus’ (PSB
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] valmiustilassa.

| 54) | ’Pois päältä -tilan tehonkulutus’ (P
  OFF) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] pois päältä -tilassa. |
| --- | --- |

54)

’Pois päältä -tilan tehonkulutus’ (P
  OFF) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] pois päältä -tilassa.

| 55) | ’Kampikammion lämmitys -tilan tehonkulutus’ (PCK
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] kampikammion lämmitys -tilassa. |
| --- | --- |

55)

’Kampikammion lämmitys -tilan tehonkulutus’ (PCK
  ) tarkoittaa yksikön tehonkulutusta [kW] kampikammion lämmitys -tilassa.

| 56) | ’Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HTO
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan termostaatti pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta. |
| --- | --- |

56)

’Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HTO
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan termostaatti pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

| 57) | ’Valmiustilan käyttötunnit’ (HSB
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan valmiustilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta. |
| --- | --- |

57)

’Valmiustilan käyttötunnit’ (HSB
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan valmiustilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

| 58) | ’Pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HOFF
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta. |
| --- | --- |

58)

’Pois päältä -tilan käyttötunnit’ (HOFF
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan pois päältä -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

| 59) | ’Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit’ (HCK
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan kampikammion lämmitys -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta. |
| --- | --- |

59)

’Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit’ (HCK
  ) tarkoittaa vuotuista tuntimäärää [h/v], jonka ajan yksikön katsotaan olevan kampikammion lämmitys -tilassa; tuntimäärää riippuu määrätystä kaudesta ja toiminnosta.

| 60) | ’Nimellisilmavirta’ tarkoittaa huoneilmastointilaitteiden sisä- ja/tai ulkoyksiköiden (tapauksen mukaan) ilman ulostulossa mitattua ilmavirtaa [m3/h] jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

60)

’Nimellisilmavirta’ tarkoittaa huoneilmastointilaitteiden sisä- ja/tai ulkoyksiköiden (tapauksen mukaan) ilman ulostulossa mitattua ilmavirtaa [m3/h] jäähdytyksen (tai lämmityksen, jos tuotteessa ei ole jäähdytystoimintoa) nimellisolosuhteissa.

| 61) | ’Jäähdytyksen nimellisottoteho’ (PEER
  ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa jäähdytystä nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

61)

’Jäähdytyksen nimellisottoteho’ (PEER
  ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa jäähdytystä nimellisolosuhteissa.

| 62) | ’Lämmityksen nimellisottoteho’ (PCOP
  ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa lämmitystä nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

62)

’Lämmityksen nimellisottoteho’ (PCOP
  ) tarkoittaa yksikön sähkön ottotehoa [kW], kun se tuottaa lämmitystä nimellisolosuhteissa.

| 63) | ’Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten laitteiden sähkönkulutus’ (QSD
  ja QDD
  ) tarkoittaa yksi- tai kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden sähkönkulutusta jäähdytys- ja/tai lämmitystilassa (tapauksen mukaan) [yksikanavaiset kWh/60 min, kaksikanavaiset kWh/60 min]. |
| --- | --- |

63)

’Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten laitteiden sähkönkulutus’ (QSD
  ja QDD
  ) tarkoittaa yksi- tai kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden sähkönkulutusta jäähdytys- ja/tai lämmitystilassa (tapauksen mukaan) [yksikanavaiset kWh/60 min, kaksikanavaiset kWh/60 min].

| 64) | ’Tehosuhde’ tarkoittaa kaikkien toimivien sisäyksiköiden ilmoitetun kokonaisjäähdytystehon tai -lämmitystehon suhdetta ulkoyksikön ilmoitettuun jäähdytys- tai lämmitystehoon nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

64)

’Tehosuhde’ tarkoittaa kaikkien toimivien sisäyksiköiden ilmoitetun kokonaisjäähdytystehon tai -lämmitystehon suhdetta ulkoyksikön ilmoitettuun jäähdytys- tai lämmitystehoon nimellisolosuhteissa.

| 65) | ’Toleranssi’ tarkoittaa sitä, kuinka paljon ilmoitetun tehon ulkolämpötilassa Tj sallitaan poikkeavan samassa ulkolämpötilassa Tj määritetystä osakuormasta kaksiportaisen ja muuttuvan tehon yksiköiden laskelmissa. |
| --- | --- |

65)

’Toleranssi’ tarkoittaa sitä, kuinka paljon ilmoitetun tehon ulkolämpötilassa Tj sallitaan poikkeavan samassa ulkolämpötilassa Tj määritetystä osakuormasta kaksiportaisen ja muuttuvan tehon yksiköiden laskelmissa.

2.   Taulukot

Taulukko 1

Tietolomake huoneilmastointilaitteille, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita
   (5)

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat:

| Toiminto (ilmoittakaa, mitä toimintoa tiedot koskevat) | Jos tiedot koskevat lämmitystä: Ilmoittakaa lämmityskausi, jota tiedot koskevat. Tietojen tulisi koskea ainoastaan yhtä lämmityskautta kerrallaan. Tiedot on annettava vähintään lämmityskaudesta ’Keskimääräinen’. |
| --- | --- |
| jäähdytys | K/E | Keskimääräinen
  (pakollinen) | K/E |
| lämmitys | K/E | Lämmin
  (jos määritelty) | K/E |
| | Kylmä
  (jos määritelty) | K/E |
| Kohta | symboli | arvo | yksikkö | Kohta | symboli | arvo | yksikkö |
| Mitoituskuorma | Kausittainen energiatehokkuus |
| jäähdytys | Pdesignc | x,x | kW | jäähdytys | SEER | x,xx | — |
| lämmitys / Keskimääräinen | Pdesignh | x,x | kW | lämmitys / Keskimääräinen | SCOP (A) | x,xx | — |
| lämmitys / Lämmin | Pdesignh | x,x | kW | lämmitys / Lämmin | SCOP (W) | x,xx | — |
| lämmitys / Kylmä | Pdesignh | x,x | kW | lämmitys / Kylmä | SCOP (C) | x,xx | — |
| Jäähdytyksen ilmoitettu teho (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj | Ilmoitettu kylmäkerroin (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj |
| Tj = 35 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 35 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 30 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 30 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 25 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 25 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 20 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 20 °C | EERd | x,x | — |
| Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj | Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = kaksiarvoinen lämpötila | Pdh | x,x | kW | Tj = kaksiarvoinen lämpötila | COPd | x,x | — |
| Tj = toimintaraja | Pdh | x,x | kW | Tj = toimintaraja | COPd | x,x | — |
| Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj | Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = kaksiarvoinen lämpötila | Pdh | x,x | kW | Tj = kaksiarvoinen lämpötila | COPd | x,x | — |
| Tj = toimintaraja | Pdh | x,x | kW | Tj = toimintaraja | COPd | x,x | — |
| Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj | Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = kaksiarvoinen lämpötila | Pdh | x,x | kW | Tj = kaksiarvoinen lämpötila | COPd | x,x | — |
| Tj = toimintaraja | Pdh | x,x | kW | Tj = toimintaraja | COPd | x,x | — |
| Tj = – 15 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 15 °C | COPd | x,x | — |
| Kaksiarvoinen lämpötila | Toimintarajalämpötila |
| lämmitys / Keskimääräinen | Tbiv | x | °C | lämmitys / Keskimääräinen | Tol | x | °C |
| lämmitys / Lämmin | Tbiv | x | °C | lämmitys / Lämmin | Tol | x | °C |
| lämmitys / Kylmä | Tbiv | x | °C | lämmitys / Kylmä | Tol | x | °C |
| Vuorottelujaksoteho | Vuorottelujakson energiatehokkuus |
| jäähdytys | Pcycc | x,x | kW | jäähdytys | EERcyc | x,x | — |
| lämmitys | Pcych | x,x | kW | lämmitys | COPcyc | x,x | — |
| Jäähdytyksen alenemiskerroin (7) | Cdc | x,x | — | Lämmityksen alenemiskerroin (7) | Cdh | x,x | — |
| Sähkön ottoteho muissa tiloissa kuin aktiivisessa toimintatilassa | Vuotuinen sähkönkulutus |
| pois päältä -tila | POFF | x,x | W | jäähdytys | QCE | x | kWh/v |
| valmiustila | PSB | x,x | W | lämmitys / Keskimääräinen | QHE/A | x | kWh/v |
| termostaatti pois päältä -tila | PTO | x,x | W | lämmitys / Lämmin | QHE/W | x | kWh/v |
| kampikammion lämmitys -tila | PCK | x,x | W | lämmitys / Kylmä | QHE/C | x | kWh/v |
| Tehonsäätö (valitaan yksi kolmesta vaihtoehdosta) | Muut kohdat |
| kiinteä | K/E | Äänitehotaso (sisällä/ulkona) | LWA | x,x / x,x | dB(A) |
| kaksiportainen | K/E | Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali | GWP | x | kgCO2 ekv. |
| muuttuva | K/E | Nimellisilmavirta (sisällä/ulkona) | — | x / x | m3/h |
| Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja | Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite |

Toiminto (ilmoittakaa, mitä toimintoa tiedot koskevat)

Jos tiedot koskevat lämmitystä: Ilmoittakaa lämmityskausi, jota tiedot koskevat. Tietojen tulisi koskea ainoastaan yhtä lämmityskautta kerrallaan. Tiedot on annettava vähintään lämmityskaudesta ’Keskimääräinen’.

jäähdytys

K/E

Keskimääräinen

(pakollinen)

K/E

lämmitys

K/E

Lämmin

(jos määritelty)

K/E

Kylmä

(jos määritelty)

K/E

Kohta

symboli

arvo

yksikkö

Kohta

symboli

arvo

yksikkö

Mitoituskuorma

Kausittainen energiatehokkuus

jäähdytys

Pdesignc

x,x

kW

jäähdytys

SEER

x,xx

—

lämmitys / Keskimääräinen

Pdesignh

x,x

kW

lämmitys / Keskimääräinen

SCOP (A)

x,xx

—

lämmitys / Lämmin

Pdesignh

x,x

kW

lämmitys / Lämmin

SCOP (W)

x,xx

—

lämmitys / Kylmä

Pdesignh

x,x

kW

lämmitys / Kylmä

SCOP (C)

x,xx

—

Jäähdytyksen ilmoitettu teho (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj

Ilmoitettu kylmäkerroin (6) sisälämpötilassa 27(19) °C ja ulkolämpötilassa Tj

Tj = 35 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 35 °C

EERd

x,x

—

Tj = 30 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 30 °C

EERd

x,x

—

Tj = 25 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 25 °C

EERd

x,x

—

Tj = 20 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 20 °C

EERd

x,x

—

Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Keskimääräinen) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

Pdh

x,x

kW

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

COPd

x,x

—

Tj = toimintaraja

Pdh

x,x

kW

Tj = toimintaraja

COPd

x,x

—

Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Lämmin) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

Pdh

x,x

kW

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

COPd

x,x

—

Tj = toimintaraja

Pdh

x,x

kW

Tj = toimintaraja

COPd

x,x

—

Lämmityksen ilmoitettu teho (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Ilmoitettu lämpökerroin (6) (kaudella Kylmä) sisälämpötilassa 20 °C ja ulkolämpötilassa Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

Pdh

x,x

kW

Tj = kaksiarvoinen lämpötila

COPd

x,x

—

Tj = toimintaraja

Pdh

x,x

kW

Tj = toimintaraja

COPd

x,x

—

Tj = – 15 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 15 °C

COPd

x,x

—

Kaksiarvoinen lämpötila

Toimintarajalämpötila

lämmitys / Keskimääräinen

Tbiv

x

°C

lämmitys / Keskimääräinen

Tol

x

°C

lämmitys / Lämmin

Tbiv

x

°C

lämmitys / Lämmin

Tol

x

°C

lämmitys / Kylmä

Tbiv

x

°C

lämmitys / Kylmä

Tol

x

°C

Vuorottelujaksoteho

Vuorottelujakson energiatehokkuus

jäähdytys

Pcycc

x,x

kW

jäähdytys

EERcyc

x,x

—

lämmitys

Pcych

x,x

kW

lämmitys

COPcyc

x,x

—

Jäähdytyksen alenemiskerroin (7)

Cdc

x,x

—

Lämmityksen alenemiskerroin (7)

Cdh

x,x

—

Sähkön ottoteho muissa tiloissa kuin aktiivisessa toimintatilassa

Vuotuinen sähkönkulutus

pois päältä -tila

POFF

x,x

W

jäähdytys

QCE

x

kWh/v

valmiustila

PSB

x,x

W

lämmitys / Keskimääräinen

QHE/A

x

kWh/v

termostaatti pois päältä -tila

PTO

x,x

W

lämmitys / Lämmin

QHE/W

x

kWh/v

kampikammion lämmitys -tila

PCK

x,x

W

lämmitys / Kylmä

QHE/C

x

kWh/v

Tehonsäätö (valitaan yksi kolmesta vaihtoehdosta)

Muut kohdat

kiinteä

K/E

Äänitehotaso (sisällä/ulkona)

LWA

x,x / x,x

dB(A)

kaksiportainen

K/E

Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali

GWP

x

kgCO2 ekv.

muuttuva

K/E

Nimellisilmavirta (sisällä/ulkona)

—

x / x

m3/h

Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja

Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite

Taulukko 2

Tietolomake yksikanavaisille ja kaksikanavaisille huoneilmastointilaitteille

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat [täytetään tarpeen mukaan]

| Kuvaus | Symboli | Arvo | Yksikkö |
| --- | --- | --- | --- |
| Nimellisjäähdytysteho | Prated
  jäähdytykselle | [x,x] | kW |
| Nimellislämmitysteho | Prated
  lämmitykselle | [x,x] | kW |
| Jäähdytyksen nimellisottoteho | PEER | [x,x] | kW |
| Lämmityksen nimellisottoteho | PCOP | [x,x] | kW |
| Nimelliskylmäkerroin | EERrated | [x,x] | — |
| Nimellislämpökerroin | COPrated | [x,x] | — |
| Tehonkulutus termostaatti pois päältä -tilassa | PTO | [x,x] | W |
| Tehonkulutus valmiustilassa | PSB | [x,x] | W |
| Kausittainen sähkönkulutus | | | |
| kaksikanavaiset laitteet (DD): sähkönkulutus tunnissa | | | DD: kWh/60 min. |
| yksikanavaiset laitteet (SD): sähkönkulutus tunnissa | Q | [x,x] | SD: kWh/60 min. |
| Äänitehotaso (ainoastaan sisällä) | LWA | [x] | dB(A) |
| Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali | GWP | [x] | kgCO2eq. |
| Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja | Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite |

Kuvaus

Symboli

Arvo

Yksikkö

Nimellisjäähdytysteho

Prated
  jäähdytykselle

[x,x]

kW

Nimellislämmitysteho

Prated
  lämmitykselle

[x,x]

kW

Jäähdytyksen nimellisottoteho

PEER

[x,x]

kW

Lämmityksen nimellisottoteho

PCOP

[x,x]

kW

Nimelliskylmäkerroin

EERrated

[x,x]

—

Nimellislämpökerroin

COPrated

[x,x]

—

Tehonkulutus termostaatti pois päältä -tilassa

PTO

[x,x]

W

Tehonkulutus valmiustilassa

PSB

[x,x]

W

Kausittainen sähkönkulutus

kaksikanavaiset laitteet (DD): sähkönkulutus tunnissa

DD: kWh/60 min.

yksikanavaiset laitteet (SD): sähkönkulutus tunnissa

Q

[x,x]

SD: kWh/60 min.

Äänitehotaso (ainoastaan sisällä)

LWA

[x]

dB(A)

Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali

GWP

[x]

kgCO2eq.

Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja

Vähintään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite

Taulukko 3

Parametriluettelo kausittaisen energiatehokkuuden (SEER/SCOP) laskentaan

| Kuvaus | Symboli | Arvo | Yksikkö | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötilavälin parametrit |
| Lämpötilavälin indeksi | j | 0 | | Kaksi merkitsevää desimaalia |
| Ulkolämpötila lämpötilavälissä j | Tj | 0 | °C |
| Jäähdytyskuorma lämpötilavälissä j | Pc(Tj) | 0,00 | kW |
| Lämmityskuorma lämpötilavälissä j | Ph(Tj) | 0,00 | kW |
| Jäähdytysteho lämpötilavälissä j | Pdc(Tj) | 0,00 | kW |
| Lämmitysteho lämpötilavälissä j | Pdh(Tj) | 0,00 | kW |
| Sähköinen varalämmitysteho lämpötilavälissä j | elbu(Tj) | 0,00 | kW |
| VAKIOT |
| Perusmitoituslämpötila | jäähdytys: Tdesignc


  lämmitys: Tdesignh | 0 | °C | Ks. arvot taulukosta 5. |
| Aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä kaudessa | jäähdytys: HCE



  lämmitys: HHE | 0 | h | Ks. arvot taulukosta 8. |
| Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa | HTO | 0 | h | Ks. arvot taulukosta 8. |
| Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit kaudessa | HCK | 0 | h | Ks. arvot taulukosta 8. |
| Valmiustilan käyttötunnit kaudessa | HSB | 0 | h | Ks. arvot taulukosta 8. |
| Pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa | HOFF | 0 | h | Ks. arvot taulukosta 8. |
| Sisälämpötila jäähdytystilassa | Tin | 0 | °C | Ks. arvot taulukosta 6. |

Kuvaus

Symboli

Arvo

Yksikkö

Huomautukset

Lämpötilavälin parametrit

Lämpötilavälin indeksi

j

0

Kaksi merkitsevää desimaalia

Ulkolämpötila lämpötilavälissä j

Tj

0

°C

Jäähdytyskuorma lämpötilavälissä j

Pc(Tj)

0,00

kW

Lämmityskuorma lämpötilavälissä j

Ph(Tj)

0,00

kW

Jäähdytysteho lämpötilavälissä j

Pdc(Tj)

0,00

kW

Lämmitysteho lämpötilavälissä j

Pdh(Tj)

0,00

kW

Sähköinen varalämmitysteho lämpötilavälissä j

elbu(Tj)

0,00

kW

VAKIOT

Perusmitoituslämpötila

jäähdytys: Tdesignc

lämmitys: Tdesignh

0

°C

Ks. arvot taulukosta 5.

Aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä kaudessa

jäähdytys: HCE

lämmitys: HHE

0

h

Ks. arvot taulukosta 8.

Termostaatti pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa

HTO

0

h

Ks. arvot taulukosta 8.

Kampikammion lämmitys -tilan käyttötunnit kaudessa

HCK

0

h

Ks. arvot taulukosta 8.

Valmiustilan käyttötunnit kaudessa

HSB

0

h

Ks. arvot taulukosta 8.

Pois päältä -tilan käyttötunnit kaudessa

HOFF

0

h

Ks. arvot taulukosta 8.

Sisälämpötila jäähdytystilassa

Tin

0

°C

Ks. arvot taulukosta 6.

Taulukko 4

Nimellisolosuhteet (ilman kuivalämpötila/märkälämpötila °C-asteina)

| Laite | Toiminto | Sisälämpötila
  Tin | Ulkolämpötila
  Tj |
| --- | --- | --- | --- |
| Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia laitteita (mukaan lukien kaksikanavaiset laitteet) | jäähdytys | 27 / 19 | 35 / 24 |
| lämmitys | 20 / enint. 15 | 7 / 6 |
| Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet | jäähdytys | 35 / 24 | 35 / 24 (8) |
| lämmitys | 20 / 12 | 20 / 12 (8) |

Laite

Toiminto

Sisälämpötila

Tin

Ulkolämpötila

Tj

Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia laitteita (mukaan lukien kaksikanavaiset laitteet)

jäähdytys

27 / 19

35 / 24

lämmitys

20 / enint. 15

7 / 6

Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

jäähdytys

35 / 24

35 / 24 (8)

lämmitys

20 / 12

20 / 12 (8)

Taulukko 5

Perusmitoitusolosuhteet (ilman kuivalämpötila/märkälämpötila °C-asteina)

| Toiminto / kausi | Sisälämpötila
  Tin | Ulkolämpötila
  Tdesignc / Tdesignh | Kaksiarvoinen lämpötila
  Tbiv | Toimintarajalämpötila
  Tol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| jäähdytys | 27 / 19 | Tdesignc = 35 / 24 | ei sovelleta | ei sovelleta |
| lämmitys / Keskimääräinen | 20 | Tdesignh = – 10 / – 11 | enint. 2 | enint. – 7 |
| lämmitys / Lämmin | / enint. 15 | Tdesignh = 2 / 1 | enint. 7 | enint. 2 |
| lämmitys / Kylmä | | Tdesignh = – 22 / – 23 | enint. – 7 | enint. – 15 |

Toiminto / kausi

Sisälämpötila

Tin

Ulkolämpötila

Tdesignc / Tdesignh

Kaksiarvoinen lämpötila

Tbiv

Toimintarajalämpötila

Tol

jäähdytys

27 / 19

Tdesignc = 35 / 24

ei sovelleta

ei sovelleta

lämmitys / Keskimääräinen

20

Tdesignh = – 10 / – 11

enint. 2

enint. – 7

lämmitys / Lämmin

/ enint. 15

Tdesignh = 2 / 1

enint. 7

enint. 2

lämmitys / Kylmä

Tdesignh = – 22 / – 23

enint. – 7

enint. – 15

Taulukko 6

Osakuormatestiolosuhteet

| Jäähdytys | Sisälämpötila | Ulkolämpötila |
| --- | --- | --- |
| A | 27
  / 19 | 35 °C |
| B | 30 °C |
| C | 25 °C |
| D | 20 °C |
| Lämmitys | Sisälämpötila
  (Tin) | Ulkolämpötila (Tj) määrätyllä kaudella °C-asteina |
| Keskimääräinen | Lämmin | Kylmä |
| A | 20
  / enint. 15 | –7 | ei sovelleta | –7 |
| B | +2 | +2 | +2 |
| C | +7 | +7 | +7 |
| D | +12 | +12 | +12 |
| G | ei sovelleta | ei sovelleta | –15 |

Jäähdytys

Sisälämpötila

Ulkolämpötila

A

27

/ 19

35 °C

B

30 °C

C

25 °C

D

20 °C

Lämmitys

Sisälämpötila

(Tin)

Ulkolämpötila (Tj) määrätyllä kaudella °C-asteina

Keskimääräinen

Lämmin

Kylmä

A

20

/ enint. 15

–7

ei sovelleta

–7

B

+2

+2

+2

C

+7

+7

+7

D

+12

+12

+12

G

ei sovelleta

ei sovelleta

–15

Taulukko 7

Jäähdytys- ja lämmityskauden lämpötilavälit (j=lämpötilavälin indeksi, Tj=ulkolämpötila, hj=vuotuiset tunnit lämpötilavälissä)

| JÄÄHDYTYSKAUSI |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C | hj
  h |
| 1 | 17 | 205 |
| 2 | 18 | 227 |
| 3 | 19 | 225 |
| 4 | 20 | 225 |
| 5 | 21 | 216 |
| 6 | 22 | 215 |
| 7 | 23 | 218 |
| 8 | 24 | 197 |
| 9 | 25 | 178 |
| 10 | 26 | 158 |
| 11 | 27 | 137 |
| 12 | 28 | 109 |
| 13 | 29 | 88 |
| 14 | 30 | 63 |
| 15 | 31 | 39 |
| 16 | 32 | 31 |
| 17 | 33 | 24 |
| 18 | 34 | 17 |
| 19 | 35 | 13 |
| 20 | 36 | 9 |
| 21 | 37 | 4 |
| 22 | 38 | 3 |
| 23 | 39 | 1 |
| 24 | 40 | 0 |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Tunnit yhteensä: | 2 602 |

JÄÄHDYTYSKAUSI

j

#

Tj

°C

hj

h

1

17

205

2

18

227

3

19

225

4

20

225

5

21

216

6

22

215

7

23

218

8

24

197

9

25

178

10

26

158

11

27

137

12

28

109

13

29

88

14

30

63

15

31

39

16

32

31

17

33

24

18

34

17

19

35

13

20

36

9

21

37

4

22

38

3

23

39

1

24

40

0

Tunnit yhteensä:

2 602

| LÄMMITYSKAUSI |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C | hj
  h |
| Lämmin | Keskimääräinen | Kylmä |
| 1 – 8 | – 30 – – 23 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | –22 | 0 | 0 | 1 |
| 10 | –21 | 0 | 0 | 6 |
| 11 | –20 | 0 | 0 | 13 |
| 12 | –19 | 0 | 0 | 17 |
| 13 | –18 | 0 | 0 | 19 |
| 14 | –17 | 0 | 0 | 26 |
| 15 | –16 | 0 | 0 | 39 |
| 16 | –15 | 0 | 0 | 41 |
| 17 | –14 | 0 | 0 | 35 |
| 18 | –13 | 0 | 0 | 52 |
| 19 | –12 | 0 | 0 | 37 |
| 20 | –11 | 0 | 0 | 41 |
| 21 | –10 | 0 | 1 | 43 |
| 22 | –9 | 0 | 25 | 54 |
| 23 | –8 | 0 | 23 | 90 |
| 24 | –7 | 0 | 24 | 125 |
| 25 | –6 | 0 | 27 | 169 |
| 26 | –5 | 0 | 68 | 195 |
| 27 | –4 | 0 | 91 | 278 |
| 28 | –3 | 0 | 89 | 306 |
| 29 | –2 | 0 | 165 | 454 |
| 30 | –1 | 0 | 173 | 385 |
| 31 | 0 | 0 | 240 | 490 |
| 32 | 1 | 0 | 280 | 533 |
| 33 | 2 | 3 | 320 | 380 |
| 34 | 3 | 22 | 357 | 228 |
| 35 | 4 | 63 | 356 | 261 |
| 36 | 5 | 63 | 303 | 279 |
| 37 | 6 | 175 | 330 | 229 |
| 38 | 7 | 162 | 326 | 269 |
| 39 | 8 | 259 | 348 | 233 |
| 40 | 9 | 360 | 335 | 230 |
| 41 | 10 | 428 | 315 | 243 |
| 42 | 11 | 430 | 215 | 191 |
| 43 | 12 | 503 | 169 | 146 |
| 44 | 13 | 444 | 151 | 150 |
| 45 | 14 | 384 | 105 | 97 |
| 46 | 15 | 294 | 74 | 61 |
| Tunnit yhteensä: | 3 590 | 4 910 | 6 446 |

LÄMMITYSKAUSI

j

#

Tj

°C

hj

h

Lämmin

Keskimääräinen

Kylmä

1 – 8

– 30 – – 23

0

0

0

9

–22

0

0

1

10

–21

0

0

6

11

–20

0

0

13

12

–19

0

0

17

13

–18

0

0

19

14

–17

0

0

26

15

–16

0

0

39

16

–15

0

0

41

17

–14

0

0

35

18

–13

0

0

52

19

–12

0

0

37

20

–11

0

0

41

21

–10

0

1

43

22

–9

0

25

54

23

–8

0

23

90

24

–7

0

24

125

25

–6

0

27

169

26

–5

0

68

195

27

–4

0

91

278

28

–3

0

89

306

29

–2

0

165

454

30

–1

0

173

385

31

0

0

240

490

32

1

0

280

533

33

2

3

320

380

34

3

22

357

228

35

4

63

356

261

36

5

63

303

279

37

6

175

330

229

38

7

162

326

269

39

8

259

348

233

40

9

360

335

230

41

10

428

315

243

42

11

430

215

191

43

12

503

169

146

44

13

444

151

150

45

14

384

105

97

46

15

294

74

61

Tunnit yhteensä:

3 590

4 910

6 446

Taulukko 8

Käyttötunnit ilmastointilaitetyypeittäin ja toiminnoittain (tuntia/vuosi)

| Laitetyyppi/toiminto | Yksikkö | Lämmityskausi | Aktiivinen toimintatila | Termostaatti pois päältä -tila | Valmiustila | Pois päältä -tila | Kampikammion lämmitys -tila |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jäähdytys: HCE

  lämmitys: HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita |
| Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä | h/vuosi | | 350 | 221 | 2 142 | 5 088 | 7 760 |
| Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia | Jäähdytystila | h/vuosi | | 350 | 221 | 2 142 | 0 | 2 672 |
| Lämmitystila | h/vuosi | Keskimääräinen | 1 400 | 179 | 0 | 0 | 179 |
| Lämmin | 1 400 | 755 | 0 | 0 | 755 |
| Kylmä | 2 100 | 131 | 0 | 0 | 131 |
| Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä | h/vuosi | Keskimääräinen | 1 400 | 179 | 0 | 3 672 | 3 851 |
| Lämmin | 1 400 | 755 | 0 | 4 345 | 4 476 |
| Kylmä | 2 100 | 131 | 0 | 2 189 | 2 944 |
| Kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet |
| Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä | h/60min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |
| Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia | Jäähdytystila | h/60min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |
| Lämmitystila | h/60min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |
| Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä | h/60 min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |
| Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet |
| Jäähdytystila | h/60 min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |
| Lämmitystila | h/60 min | | 1 | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta | ei sovelleta |

Laitetyyppi/toiminto

Yksikkö

Lämmityskausi

Aktiivinen toimintatila

Termostaatti pois päältä -tila

Valmiustila

Pois päältä -tila

Kampikammion lämmitys -tila

jäähdytys: HCE

lämmitys: HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita

Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä

h/vuosi

350

221

2 142

5 088

7 760

Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia

Jäähdytystila

h/vuosi

350

221

2 142

0

2 672

Lämmitystila

h/vuosi

Keskimääräinen

1 400

179

0

0

179

Lämmin

1 400

755

0

0

755

Kylmä

2 100

131

0

0

131

Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä

h/vuosi

Keskimääräinen

1 400

179

0

3 672

3 851

Lämmin

1 400

755

0

4 345

4 476

Kylmä

2 100

131

0

2 189

2 944

Kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

Jäähdytystila, jos laite tarjoaa vain jäähdytystä

h/60min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

Jäähdytys- ja lämmitystilat, jos laite tarjoaa molempia

Jäähdytystila

h/60min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

Lämmitystila

h/60min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

Lämmitystila, jos laite tarjoaa vain lämmitystä

h/60 min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

Yksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

Jäähdytystila

h/60 min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

Lämmitystila

h/60 min

1

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

ei sovelleta

3.   Huoneilmastointilaitteet, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita

Tässä osassa esitetään huoneilmastointilaitteiden, lukuun ottamatta yksikanavaisia ja kaksikanavaisia huoneilmastointilaitteita, kausittaisen energiatehokkuuden ja vuotuisen sähkönkulutuksen laskentamenetelmä jäähdytyksen ja lämmityksen osalta.

3.1.   
  SEER

SEER on jäähdytyksen vuotuinen kylmäkerroin ja se lasketaan seuraavasti:

| SEER= QC / QCE | Yhtälö 1 |
| --- | --- |

SEER= QC / QCE

Yhtälö 1

jossa:

QC

  on vuotuinen perusjäähdytystarve [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

| QC = Pdesignc * HCE | Yhtälö 2 |
| --- | --- |

QC = Pdesignc * HCE

Yhtälö 2

jossa:

| | Pdesignc
  on jäähdytyksen mitoituskuorma [kW], joka on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho Pdc(Tj) ulkolämpötilassa Tj = Tdesignc; |
| --- | --- |

Pdesignc
  on jäähdytyksen mitoituskuorma [kW], joka on yhtä suuri kuin jäähdytyksen ilmoitettu teho Pdc(Tj) ulkolämpötilassa Tj = Tdesignc;

| | HCE

  on jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8; |
| --- | --- |

HCE

  on jäähdytyksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8;

| | QCE

  on jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

QCE

  on jäähdytyksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

| QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB | Yhtälö 3 |
| --- | --- |
| | Yhtälö 4 |

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB

Yhtälö 3

Formula

Yhtälö 4

jossa:

| | Tj on lämpötila, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7; |
| --- | --- |

Tj on lämpötila, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7;

| | j on lämpötilavälin indeksi; |
| --- | --- |

j on lämpötilavälin indeksi;

| | n on lämpötilavälien lukumäärä; |
| --- | --- |

n on lämpötilavälien lukumäärä;

| | hj on tuntimäärä, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7; |
| --- | --- |

hj on tuntimäärä, joka on määrätty indeksillä j merkitylle lämpötilavälille taulukossa 7;

| | Pc(Tj) on jäähdytyksen osakuorma lämpötilassa Tj, ja se lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

Pc(Tj) on jäähdytyksen osakuorma lämpötilassa Tj, ja se lasketaan seuraavasti:

| Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) | Yhtälö 5 |
| --- | --- |

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj)

Yhtälö 5

jossa:

| | Pdesignc on määritelty edellä; |
| --- | --- |

Pdesignc on määritelty edellä;

| | pl(Tj) on osakuormasuhde, joka lasketaan seuraavasti (ja määritelmän mukaan pl(Tj) = 1,00, kun Tj=Tdesignc): |
| --- | --- |

pl(Tj) on osakuormasuhde, joka lasketaan seuraavasti (ja määritelmän mukaan pl(Tj) = 1,00, kun Tj=Tdesignc):

| pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16) | Yhtälö 6 |
| --- | --- |

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16)

Yhtälö 6

| | Tdesignc on taulukossa 5 esitetty jäähdytyskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina. |
| --- | --- |

Tdesignc on taulukossa 5 esitetty jäähdytyskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina.

| | EERbin(Tj) on lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä: |
| --- | --- |

EERbin(Tj) on lämpötilavälin ominaiskylmäkerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä:

3.1.1.   Kiinteän tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Lasketaan lämpötilalla Tj=35 °C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj) | Yhtälö 7 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)

Yhtälö 7

lämpötiloilla Tj = 30, 25, 20 °C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] | Yhtälö 8 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))]

Yhtälö 8

jossa:

| | EERd(Tj) on ilmoitettu kylmäkerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1; |
| --- | --- |

EERd(Tj) on ilmoitettu kylmäkerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

| | Pc(Tj) on osakuorma lämpötilassa Tj = 30, 25, 20 °C, kuten yhtälössä 5 on määritelty; |
| --- | --- |

Pc(Tj) on osakuorma lämpötilassa Tj = 30, 25, 20 °C, kuten yhtälössä 5 on määritelty;

| | Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1; |
| --- | --- |

Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

| | Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 20 °C seuraavasti: |
| --- | --- |

Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 20 °C seuraavasti:

| Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)) | Yhtälö 9 |
| --- | --- |

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj))

Yhtälö 9

jossa:

| | EERcyc on keskimääräinen kylmäkerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh]; |
| --- | --- |

EERcyc on keskimääräinen kylmäkerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu jäähdytysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh];

| | Pcycc on (aikapainotettu) keskimääräinen jäähdytysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila); |
| --- | --- |

Pcycc on (aikapainotettu) keskimääräinen jäähdytysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila);

Muiden lämpötilavälien EERbin(Tj)-arvot lasketaan seuraavasti:

| — | lämpötilaväleille j ulkolämpötiloilla Tj < 35 °C ja Tj > 20 °C, lukuun ottamatta lämpötiloja Tj = 30 °C tai 25 °C, EERbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista interpolaatiota kahdesta lähimmästä peruspisteestä; |
| --- | --- |

—

lämpötilaväleille j ulkolämpötiloilla Tj < 35 °C ja Tj > 20 °C, lukuun ottamatta lämpötiloja Tj = 30 °C tai 25 °C, EERbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista interpolaatiota kahdesta lähimmästä peruspisteestä;

| — | lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 35 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=35 °C); |
| --- | --- |

—

lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 35 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=35 °C);

| — | lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin 20 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=20 °C). |
| --- | --- |

—

lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin 20 °C, EERbin(Tj)-arvot ovat samat kuin EERbin(Tj=20 °C).

3.1.2.   Kaksiportaisen tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Valmistajan on ilmoitettava kutakin testiolosuhdetta varten laitteen jäähdytysteho (Pdc(Tj)) ja kylmäkerroin (EERd(Tj)) molemmilla asetuksilla siten, että korkeampi tehoasetus ilmaistaan alaindeksillä ”_
  hi
  ” ja alhaisempi tehoasetus alaindeksillä ”_
  lo
  ”. Peruspisteet EERbin(Tj) lasketaan tehon ja kylmäkertoimen arvoilla Pdchi, Pdclo
  ja EERd hi, EERdlo
  seuraavasti:

lämpötilalla Tj = 35 °C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi | Yhtälö 10 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi

Yhtälö 10

lämpötiloilla Tj = 30, 25, 20 °C:

jos Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo | Yhtälö 11 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo

Yhtälö 11

jossa:

| toleranssi = 10 % | Yhtälö 12 |
| --- | --- |

toleranssi = 10 %

Yhtälö 12

jos Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi | Yhtälö 13 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi

Yhtälö 13

jossa toleranssi on edellä määritelty.

jos Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo
  , niin:

| | Yhtälö 14 |
| --- | --- |

Formula

Yhtälö 14

muutoin:

| EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] | Yhtälö 15 |
| --- | --- |

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ]

Yhtälö 15

jossa:

| | EERd(Tj)hi
  ja EERd(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut kylmäkertoimen arvot; |
| --- | --- |

EERd(Tj)hi
  ja EERd(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut kylmäkertoimen arvot;

| | Pdc(Tj)hi
  ja Pdc(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot; |
| --- | --- |

Pdc(Tj)hi
  ja Pdc(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot;

| | Pc(Tj) on osakuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 20, 25, 30 ja 35 °C; |
| --- | --- |

Pc(Tj) on osakuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 20, 25, 30 ja 35 °C;

| | Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 35 °C seuraavasti: |
| --- | --- |

Cdc on jäähdytyksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdh (lämmitykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 35 °C seuraavasti:

| Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)lo) | Yhtälö 16 |
| --- | --- |

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)lo)

Yhtälö 16

jossa:

| | EERcyc ja Pcycc on määritelty edellä; |
| --- | --- |

EERcyc ja Pcycc on määritelty edellä;

| | Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C EERbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C EERbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

3.1.3.   Muuttuvan tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet EERbin(Tj), joita käytetään EERbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Jos yksikön tehonsäätö mahdollistaa sen, että yksikkö toimii teholla
  Pdc(Tj)
  , joka vastaa vaadittua osakuormaa
  Pdesignc * (pl(Tj) ± toleranssi)
  , lämpötilavälin j EERbin(Tj)-arvon oletetaan olevan yhtä suuri kuin EERd(Tj).

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C:

jos Pdesign*pl(Tj)*(1 – toleranssi) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj) | Yhtälö 17 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)

Yhtälö 17

jossa:

| | toleranssi, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) ja EERd(Tj) on määritelty edellä; |
| --- | --- |

toleranssi, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) ja EERd(Tj) on määritelty edellä;

| | muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä. |
| --- | --- |

muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä.

3.2.   
  SCOP

SCOP on lämmityskauden lämpökerroin. SCOP laskentaan erikseen kullekin määrätylle lämmityskaudelle (keskimääräinen/lämmin/kylmä), koska sovellettavat lämpötilavälit, perusmitoituslämpötilat ja mitoituskuormat ovat lämmityskausikohtaisia. Seuraavissa laskelmissa esitetään yleinen lähestymistapa, joka on toistettava kullekin määrätylle lämmityskaudelle.

Lämmityskauden lämpökerroin lasketaan seuraavasti:

| SCOP= QH / QHE | Yhtälö 18 |
| --- | --- |

SCOP= QH / QHE

Yhtälö 18

jossa:

QH

  on vuotuinen peruslämmitystarve [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

| QH = Pdesignh * HHE | Yhtälö 19 |
| --- | --- |

QH = Pdesignh * HHE

Yhtälö 19

jossa:

| | Pdesignh
  on lämmityksen mitoituskuorma [kW], joka lasketaan ilmoitetusta kaksiarvoisesta lämpötilasta Tbiv (Tbiv-arvosta saadaan pl(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv) ja ilmoitetusta tehosta Pdh(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv. Sinällään taulukossa 1 ilmoitettu arvo Pdesignh edustaa lämmityskuormaa ulkolämpötilaa Tj=Tdesignh vastaavissa käyttöolosuhteissa, joissa pl(Tj) = 1,00; |
| --- | --- |

Pdesignh
  on lämmityksen mitoituskuorma [kW], joka lasketaan ilmoitetusta kaksiarvoisesta lämpötilasta Tbiv (Tbiv-arvosta saadaan pl(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv) ja ilmoitetusta tehosta Pdh(Tj) lämpötilassa Tj=Tbiv. Sinällään taulukossa 1 ilmoitettu arvo Pdesignh edustaa lämmityskuormaa ulkolämpötilaa Tj=Tdesignh vastaavissa käyttöolosuhteissa, joissa pl(Tj) = 1,00;

| | HHE

  on lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8; |
| --- | --- |

HHE

  on lämmityksen aktiivitilan ekvivalentti tuntimäärä [h], joka annetaan taulukossa 8;

| | QHE

  on lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

QHE

  on lämmityksen vuotuinen sähkönkulutus [kWh/v], joka lasketaan seuraavasti:

| QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB | Yhtälö 20 |
| --- | --- |

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB

Yhtälö 20

jossa:

| | QH

  on määritelty edellä; |
| --- | --- |

QH

  on määritelty edellä;

| | HTO
  , HCK
  , HOFF

  ja
  HSB

  ovat taulukossa 8 annetut lämmityskauden käyttötunnit (h/vuosi) termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa; |
| --- | --- |

HTO
  , HCK
  , HOFF

  ja
  HSB

  ovat taulukossa 8 annetut lämmityskauden käyttötunnit (h/vuosi) termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa;

| | PTO
  , PCK
  , POFF

  ja
  PSB

  on tehonkulutus [kW] termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa; |
| --- | --- |

PTO
  , PCK
  , POFF

  ja
  PSB

  on tehonkulutus [kW] termostaatti pois päältä -, kampikammion lämmitys -, pois päältä - ja valmiustilassa;

| | SCOPon on lämmityskauden keskimääräinen lämpökerroin, joka johdetaan lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat, ja mukaan lukien varalämmitystehon kulutus lämpötilaväleissä, joissa Pdh(Tj) < Ph(Tj): |
| --- | --- |

SCOPon on lämmityskauden keskimääräinen lämpökerroin, joka johdetaan lämpötilavälin ominaislämpökertoimesta painotettuna lämpötilatunneilla, joina lämpötilavälin olosuhteet vallitsevat, ja mukaan lukien varalämmitystehon kulutus lämpötilaväleissä, joissa Pdh(Tj) < Ph(Tj):

| | Yhtälö 21 |
| --- | --- |

Formula

Yhtälö 21

jossa:

| | Tj, j, n ja hj on määritelty edellä; |
| --- | --- |

Tj, j, n ja hj on määritelty edellä;

| | Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j, ja se lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j, ja se lasketaan seuraavasti:

| Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) | Yhtälö 22 |
| --- | --- |

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj)

Yhtälö 22

jossa:

| pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16) | Yhtälö 23 |
| --- | --- |

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16)

Yhtälö 23

| | Tdesignh on taulukossa 5 annettu, määrätylle lämmityskaudelle määritetty lämmityskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina; |
| --- | --- |

Tdesignh on taulukossa 5 annettu, määrätylle lämmityskaudelle määritetty lämmityskauden perusmitoituslämpötila °C-asteina;

| | elbu(Tj)
  on lämpötilavälin j sähköinen varalämmitysteho [kW], joka tarvitaan lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi, jos ilmoitettu teho ei riitä, ja se lasketaan seuraavasti: |
| --- | --- |

elbu(Tj)
  on lämpötilavälin j sähköinen varalämmitysteho [kW], joka tarvitaan lämmityksen osakuorman saavuttamiseksi, jos ilmoitettu teho ei riitä, ja se lasketaan seuraavasti:

| jos
  Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj) | Yhtälö 24 |
| --- | --- |
| jos
  Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 | Yhtälö 25 |

jos
  Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj)

Yhtälö 24

jos
  Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0

Yhtälö 25

| | Pdh(Tj)
  on lämpötilaväliin j sovellettava ilmoitettu lämmitysteho, joka lasketaan käyttämällä ilmoitettuja Pdh(Tj)-arvoja testauspisteissä Tj = -15, -7, 2, 7, 12 °C ja/tai Tbiv, joiden soveltuvuus riippuu siitä, mikä lämmityskausi on määrätty (ks. lämmityskausittain vaaditut ilmoituspisteet taulukosta 6). Muiden kuin ilmoitettujen lämpötilavälien Pdh(Tj)-arvot lasketaan lineaarisesti interpoloimalla lähimpien ulkolämpötilojen ilmoitetuista tehoista Pdh(Tj).
  Ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(-15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COPd(Tj)-arvoista kiinteän tehon yksiköillä. Muuttuvan tehon yksiköillä nämä arvot ekstrapoloidaan arvoista COPd(– 7) ja COPd(Tbiv). Jos Tbiv= – 7 °C, arvojen COP(–8), COP(– 9) ja COP(– 10) oletetaan olevan yhtä suuret kuin COP(– 7).
  Jos määrätty lämmityskausi on ’kylmä’, ja alhaisin Pdh on lämpötilassa -15 °C, teho Pdh ulkolämpötiloilla Tj<– 15 °C perustuu ekstrapolointiin ulkolämpötilojen Tj= – 15 °C ja – 7 °C arvoista. |
| --- | --- |

Pdh(Tj)
  on lämpötilaväliin j sovellettava ilmoitettu lämmitysteho, joka lasketaan käyttämällä ilmoitettuja Pdh(Tj)-arvoja testauspisteissä Tj = -15, -7, 2, 7, 12 °C ja/tai Tbiv, joiden soveltuvuus riippuu siitä, mikä lämmityskausi on määrätty (ks. lämmityskausittain vaaditut ilmoituspisteet taulukosta 6). Muiden kuin ilmoitettujen lämpötilavälien Pdh(Tj)-arvot lasketaan lineaarisesti interpoloimalla lähimpien ulkolämpötilojen ilmoitetuista tehoista Pdh(Tj).

Ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(-15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COPd(Tj)-arvoista kiinteän tehon yksiköillä. Muuttuvan tehon yksiköillä nämä arvot ekstrapoloidaan arvoista COPd(– 7) ja COPd(Tbiv). Jos Tbiv= – 7 °C, arvojen COP(–8), COP(– 9) ja COP(– 10) oletetaan olevan yhtä suuret kuin COP(– 7).

Jos määrätty lämmityskausi on ’kylmä’, ja alhaisin Pdh on lämpötilassa -15 °C, teho Pdh ulkolämpötiloilla Tj<– 15 °C perustuu ekstrapolointiin ulkolämpötilojen Tj= – 15 °C ja – 7 °C arvoista.

| | COPbin(Tj)
  on lämpötilavälin ominaislämpökerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä: |
| --- | --- |

COPbin(Tj)
  on lämpötilavälin ominaislämpökerroin, jota sovelletaan lämpötilaväliin j ja joka lasketaan kiinteän tehon, kaksiportaisen tehon tai muuttuvan tehon yksiköille seuraavilla yhtälöillä:

3.2.1.   Kiinteän tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)) ja Tbiv:

jos Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (näissä olosuhteissa kiinteän tehon yksikkö toimii jaksoittain)

| COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 –Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] | Yhtälö 26 |
| --- | --- |

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 –Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))]

Yhtälö 26

muutoin jos Pdh(Tj) < Ph(Tj) (tämä vastaa tilannetta, jossa lämmityskuorman saavuttamiseen tarvitaan varalämmitystehoa):

| COPbin(Tj) = COPd(Tj) | Yhtälö 27 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPd(Tj)

Yhtälö 27

jossa:

| | COPd(Tj) on lämpökerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1; |
| --- | --- |

COPd(Tj) on lämpökerroin määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

| | Pdh(Tj) on lämmitysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) on lämmitysteho määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, siten kuin valmistaja on sen ilmoittanut taulukossa 1;

| | Ph(Tj) on osakuorma kilowatteina määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, kuten yhtälössä 5 on määritelty. |
| --- | --- |

Ph(Tj) on osakuorma kilowatteina määrätyssä ulkolämpötilassa Tj, kuten yhtälössä 5 on määritelty.

| | Cdh on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti: |
| --- | --- |

Cdh on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti:

| Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj)) | Yhtälö 28 |
| --- | --- |

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj))

Yhtälö 28

jossa:

| | COPcyc on keskimääräinen lämpökerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh]; |
| --- | --- |

COPcyc on keskimääräinen lämpökerroin vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila), ja se lasketaan jakamalla jakson ajalta integroitu lämmitysteho [kWh] saman jakson ajalta integroidulla sähkön ottoteholla [kWh];

| | Pcych on (aikapainotettu) keskimääräinen lämmitysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila); |
| --- | --- |

Pcych on (aikapainotettu) keskimääräinen lämmitysteho [kW] vuorottelutestijakson aikana (aktiivinen toimintatila + pois päältä -tila);

| | Muiden lämpötilavälien COPbin(Tj)-arvot lasketaan seuraavasti:






  — | lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla kuin 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista inter- ja ekstrapolaatiota kahdesta lähimmästä tunnetusta peruspisteestä; |
| --- | --- | --- |

Muiden lämpötilavälien COPbin(Tj)-arvot lasketaan seuraavasti:

—

lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla kuin 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista inter- ja ekstrapolaatiota kahdesta lähimmästä tunnetusta peruspisteestä;

| — | ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(– 15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COP-arvoista; |
| --- | --- |

—

ainoastaan tapauksessa, jossa keskimääräinen lämmityskausi tai kylmä lämmityskausi ei lukeudu määrättyihin lämmityskausiin (eli COP(– 15) ei ole käytettävissä), tästä säännöstä voidaan poiketa siten, että ulkolämpötilojen – 8, – 9 ja – 10 °C COPbin(Tj)-arvot voidaan määrittää lineaarisesti ekstrapoloimalla peruspisteiden – 7 °C ja 7 °C COP-arvoista;

| — | lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 12 °C, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista ekstrapolaatiota siten, että ulkolämpötila lähtee peruspisteistä COPbin(Tj) ulkolämpötiloilla Tj = 7 ja Tj = 12; |
| --- | --- |

—

lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on suurempi kuin 12 °C, COPbin(Tj) lasketaan käyttäen lineaarista ekstrapolaatiota siten, että ulkolämpötila lähtee peruspisteistä COPbin(Tj) ulkolämpötiloilla Tj = 7 ja Tj = 12;

| — | lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin Tol, COPbin(Tj) on yhtä suuri kuin ’1’, jotta vältetään jakaminen nollalla, mutta käytännössä arvolla ei ole merkitystä, koska [Ph(Tj)-elbu(Tj)] SCOPon-arvon yhtälössä (yhtälö 20) on yhtä suuri kuin nolla. |
| --- | --- |

—

lämpötilaväleille j ulkolämpötilalla Tj, joka on pienempi kuin Tol, COPbin(Tj) on yhtä suuri kuin ’1’, jotta vältetään jakaminen nollalla, mutta käytännössä arvolla ei ole merkitystä, koska [Ph(Tj)-elbu(Tj)] SCOPon-arvon yhtälössä (yhtälö 20) on yhtä suuri kuin nolla.

3.2.2.   Kaksiportaisen tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Valmistajan on ilmoitettava kutakin vaadittua testiolosuhdetta varten (ulkolämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv, määrätystä lämmityskaudesta riippuen) laitteen lämmitysteho (Pdh(Tj)) ja lämpökerroin (COPd(Tj)) molemmilla mahdollisilla asetuksilla siten, että korkeampi tehoasetus ilmaistaan alaindeksillä ”_
  hi
  ” ja alhaisempi tehoasetus alaindeksillä ”_
  lo
  ”. Peruspisteet COPbin(Tj) lasketaan tehon ja lämpökertoimen arvoista Pdhhi, Pdhlo
  ja/tai COPd hi, COPdlo
  seuraavasti:

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) ja Tbiv:

jos Pdesignh*pl(Tj)*(1 – toleranssi) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin

| COPbin(Tj) = COPdlo | Yhtälö 29 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPdlo

Yhtälö 29

jossa toleranssi on edellä määritelty.

jos Pdesignh*pl(Tj)*(1-toleranssi) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin

| COPbin(Tj) = COPdhi | Yhtälö 30 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPdhi

Yhtälö 30

jossa toleranssi on edellä määritelty.

muutoin jos Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo
  ja Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi
  , niin

| | Yhtälö 31 |
| --- | --- |

Formula

Yhtälö 31

muutoin:

| COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] | Yhtälö 32 |
| --- | --- |

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ]

Yhtälö 32

jossa:

| | COPd(Tj)hi
  ja COPd(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut lämpökertoimet; |
| --- | --- |

COPd(Tj)hi
  ja COPd(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut lämpökertoimet;

| | Pdh(Tj) hi
  ja Pdh(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) hi
  ja Pdh(Tj)lo
  ovat taulukossa 1 ilmoitetut tehoarvot;

| | Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7); |
| --- | --- |

Ph(Tj) on lämmityskuorma lämpötilavälissä j lämpötiloilla Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7);

| | Cdhlo
  on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti: |
| --- | --- |

Cdhlo
  on lämmityksen alenemiskerroin, joka on joko oletusarvo 0,25 tai yhtä suuri kuin Cdc (jäähdytykselle) tai se määritetään testeissä ja lasketaan lämpötilalla Tj = 12 °C seuraavasti:

| Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj)lo/(1 - Pcych/Pdh(Tj)lo) | Yhtälö 33 |
| --- | --- |

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj)lo/(1 - Pcych/Pdh(Tj)lo)

Yhtälö 33

jossa:

| | COPcyc ja Pcych on määritelty edellä; |
| --- | --- |

COPcyc ja Pcych on määritelty edellä;

| | Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) COPbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lämpötilaväleille j muilla ulkolämpötiloilla Tj kuin Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7) COPbin(Tj)-arvot lasketaan kiinteän tehon yksiköihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

3.2.3.   Muuttuvan tehon yksiköt

Lasketaan jäljempänä määritellyillä lämpötiloilla peruspisteet COPbin(Tj), joita käytetään COPbin(Tj)-arvojen inter- ja ekstrapolointiin muille lämpötilaväleille.

Jos yksikön tehonsäätö mahdollistaa sen, että yksikkö toimii ilmoitetulla teholla
  Pdh(Tj)
  , joka vastaa vaadittua osakuormaa
  Pdesignh*(pl(Tj) ± toleranssi)
  , lämpötilavälin j COPbin(Tj)-arvon oletetaan olevan yhtä suuri kuin COPd(Tj).

Lasketaan lämpötiloilla Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ks. alaviitteet 6 ja 7):

jos Pdesign*pl(Tj)*(1 – toleranssi) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + toleranssi), niin:

| COPbin(Tj) = COPd(Tj) | Yhtälö 34 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPd(Tj)

Yhtälö 34

jossa:

| | toleranssi, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) ja COPd(Tj) on määritelty edellä; |
| --- | --- |

toleranssi, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) ja COPd(Tj) on määritelty edellä;

| | muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä. |
| --- | --- |

muutoin: noudatetaan kaksiportaisen tehon yksiköiden laskentamenettelyä.

3.3.   
  Arvojen PTO, PSB, POFF and PCK määrittäminen

3.3.1.   PTO:n määrittäminen

Termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutus saadaan arvojen Cd ja Cc määrittämiseksi tarvittavista vuorottelutesteistä.

Jos vuorottelutestiä ei suoriteta, jäähdytystilassa (pelkästään jäähdyttävillä tai kaksitoimisilla yksiköillä) lämpötilalla 20 °C tehdyn testin jälkeen termostaatin asetusarvoa nostetaan kunnes kompressori pysähtyy. Valmiustilan tehonkulutus johdetaan yksikön mitatusta kokonaistehonkulutuksesta termostaatti pois päältä -tilan tehonkulutuksen määrittämiseksi vähintään yhden tunnin mittaisena ajanjaksona.

3.3.2.   PSB:n määrittäminen

Olosuhteissa, joissa ulkolämpötila on 35 °C ja yksikkö jäähdytystilassa, yksikkö pysäytetään säätölaitteella. Kymmenen minuutin kuluttua mitataan jäännöstehonkulutus, jonka oletetaan olevan valmiustilan tehonkulutus.

Pelkästään lämmittävillä yksiköillä mittaukset tehdään samalla tavalla, mutta ulkolämpötilalla 12 °C.

3.3.3.   POFF:n määrittäminen

Valmiustilan tehonkulutuksen testin jälkeen yksikkö olisi kytkettävä pois päältä mutta pidettävä edelleen liitettynä virtalähteeseen. Kymmenen minuutin kuluttua mitataan jäännöstehonkulutus, jonka oletetaan olevan pois päältä -tilan tehonkulutus.

Jos yksikössä ei ole pois päältä -kytkintä (esim. split-laitteiden sisäyksikö(i)ssä), pois päältä -tilan tehonkulutus oletetaan yhtä suureksi kuin valmiustilan tehonkulutus.

3.3.4.   PCK:n määrittäminen

Testi suoritetaan lämmitystilassa ulkolämpötilalla 2 °C. Yksikkö pysäytetään säätölaitteella vähintään 20 minuutin lämmitystoiminnon jälkeen, ja yksikön energiankulutusta mitataan kahdeksan tunnin ajan. Jos yksikössä ei ole lämmitystoimintoa, sitä käytetään jäähdytystilassa. Ottotehon keskiarvo lasketaan kahdeksalta tunnilta.

Valmiustilan tehonkulutus johdetaan tästä mitatusta tehonkulutuksesta kampikammion lämmitys -tilan tehonkulutuksen määrittämiseksi.

4.   Yksikanavaiset ja kaksikanavaiset huoneilmastointilaitteet

4.1.   
  EER

Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden kylmäkerroin EERd(Tj) ilmoitetaan lämpötiloille Tin ja Tj nimellisolosuhteissa ja lasketaan seuraavasti:

| EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER | Yhtälö 35 |
| --- | --- |

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER

Yhtälö 35

jossa

| | Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa; |
| --- | --- |

Pdc(Tj) on ilmoitettu jäähdytysteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa;

| | PEER
  on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

PEER
  on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa.

4.2.   
  COP

Yksikanavaisten ja kaksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden lämpökerroin COPd ilmoitetaan lämpötiloille Tin ja Tj nimellisolosuhteissa ja lasketaan seuraavasti:

| COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP | Yhtälö 36 |
| --- | --- |

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP

Yhtälö 36

jossa:

| | Pdh(Tj) on lämmityksen (ainoastaan höyry-puristusjäähdytyskierron) ilmoitettu teho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) on lämmityksen (ainoastaan höyry-puristusjäähdytyskierron) ilmoitettu teho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa;

| | PCOP
  on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa. |
| --- | --- |

PCOP
  on laitteen kokonaisottoteho kilowatteina taulukossa 4 esitetyissä nimellisolosuhteissa.

4.3.   
  Kausittainen sähkönkulutus

Kaksikanavaisten ilmastointilaitteiden sähkönkulutus QDD
  (kWh/60 min.) lasketaan jäähdytykselle tai lämmitykselle seuraavasti:

| jäähdytys:
  QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK | Yhtälö 37 |
| --- | --- |
| lämmitys:
  QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK | Yhtälö 38 |

jäähdytys:
  QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK

Yhtälö 37

lämmitys:
  QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK

Yhtälö 38

jossa:

| | HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF

  ja
  HCK

  ovat taulukossa 8 annetut jäähdytyskauden (vastaavasti lämmityskauden) käyttötunnit (h) aktiivisessa toimintatilassa sekä termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa; |
| --- | --- |

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF

  ja
  HCK

  ovat taulukossa 8 annetut jäähdytyskauden (vastaavasti lämmityskauden) käyttötunnit (h) aktiivisessa toimintatilassa sekä termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa;

| | PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF

  ja
  PCK

  ovat valmistajan ilmoittamat keskimääräiset tehonkulutusarvot jäähdytyksen nimellisottoteholle (PEER) tai lämmityksen nimellisottoteholle (PCOP) termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa. |
| --- | --- |

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF

  ja
  PCK

  ovat valmistajan ilmoittamat keskimääräiset tehonkulutusarvot jäähdytyksen nimellisottoteholle (PEER) tai lämmityksen nimellisottoteholle (PCOP) termostaatti pois päältä -, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa.

Yksikanavaisten huoneilmastointilaitteiden sähkönkulutus QSD
  (kWh/60 min.) ilmoitetaan ainoastaan aktiiviselle toimintatilalle käyttäen aktiivitilan ekvivalenttina tuntimääränä (HCE, HHE) arvoa 1:

| jäähdytys: QSD = HCE·PEER | Yhtälö 39 |
| --- | --- |
| lämmitys: QSD = HHE·PCOP | Yhtälö 40 |

jäähdytys: QSD = HCE·PEER

Yhtälö 39

lämmitys: QSD = HHE·PCOP

Yhtälö 40

jossa:

PEER ja PCOP on määritelty edellä.

Liite A: Seuraavassa kuvassa esitetään (lämmityksen osalta) kaksiarvoisen pisteen Tbiv ja osakuorman suhde, mukaan lukien lämmityksen mitoituskuorma lämpötilassa Tdesignh (jossa osakuormasuhde on 1). Se alue osakuormasta, joka ylittää ilmoitetun tehon, katsotaan täytettävän sähköisellä varalämmitysteholla.

Image

OSA 2 –   HUONETUULETTIMET

1.   Määritelmät

| 1) | ’Huonetuuletin’ tarkoittaa laitetta, joka on pääasiallisesti suunniteltu aikaansaamaan ilmavirtaa ihmiskehon ympärille tai johonkin sen osaan henkilökohtaista viilennystä varten, mukaan lukien tuulettimet, joissa voi olla lisätoimintoja kuten valaistus. |
| --- | --- |

1)

’Huonetuuletin’ tarkoittaa laitetta, joka on pääasiallisesti suunniteltu aikaansaamaan ilmavirtaa ihmiskehon ympärille tai johonkin sen osaan henkilökohtaista viilennystä varten, mukaan lukien tuulettimet, joissa voi olla lisätoimintoja kuten valaistus.

| 2) | ’Tuulettimen ottoteho’ (PF) tarkoittaa ilmoitetulla tuulettimen enimmäisilmavirralla toimivan huonetuulettimen sähkön ottotehoa watteina, kun mittaus on suoritettu suunnanvaihtotoiminto päällä (jos laitteessa on sellainen). |
| --- | --- |

2)

’Tuulettimen ottoteho’ (PF) tarkoittaa ilmoitetulla tuulettimen enimmäisilmavirralla toimivan huonetuulettimen sähkön ottotehoa watteina, kun mittaus on suoritettu suunnanvaihtotoiminto päällä (jos laitteessa on sellainen).

| 3) | ’Käyttöarvo’ (SV) [(m3/min)/W] tarkoittaa huonetuulettimilla tuulettimen enimmäisilmavirran [m3/min] ja tuulettimen ottotehon [W] suhdetta. |
| --- | --- |

3)

’Käyttöarvo’ (SV) [(m3/min)/W] tarkoittaa huonetuulettimilla tuulettimen enimmäisilmavirran [m3/min] ja tuulettimen ottotehon [W] suhdetta.

| 4) | ’Tuulettimen enimmäisilmavirta’ (F) tarkoittaa huonetuulettimen ilmavirtaa suurimmalla asetuksella [m3/min] mitattuna tuulettimen ulostulossa suunnanvaihtotoiminto pois päältä (jos laitteessa on sellainen). |
| --- | --- |

4)

’Tuulettimen enimmäisilmavirta’ (F) tarkoittaa huonetuulettimen ilmavirtaa suurimmalla asetuksella [m3/min] mitattuna tuulettimen ulostulossa suunnanvaihtotoiminto pois päältä (jos laitteessa on sellainen).

| 5) | ’Suunnanvaihtotoiminto’ tarkoittaa huonetuulettimen kykyä muuttaa automaattisesti ilmavirran suuntaa tuulettimen ollessa päällä. |
| --- | --- |

5)

’Suunnanvaihtotoiminto’ tarkoittaa huonetuulettimen kykyä muuttaa automaattisesti ilmavirran suuntaa tuulettimen ollessa päällä.

| 6) | ’Tuulettimen sähkönkulutus’ (Q) [kWh/v] tarkoittaa huonetuulettimen vuotuista sähkönkulutusta. |
| --- | --- |

6)

’Tuulettimen sähkönkulutus’ (Q) [kWh/v] tarkoittaa huonetuulettimen vuotuista sähkönkulutusta.

| 7) | ’Tuulettimen äänitehotaso’ tarkoittaa huonetuulettimen A-painotettua äänitehotasoa enimmäisilmavirralla ulostulopuolelta mitattuna. |
| --- | --- |

7)

’Tuulettimen äänitehotaso’ tarkoittaa huonetuulettimen A-painotettua äänitehotasoa enimmäisilmavirralla ulostulopuolelta mitattuna.

| 8) | ’Tuulettimen aktiivitilan tuntimäärä’ (HCE
  ) tarkoittaa osassa 2 olevassa taulukossa 10 kuvattua tuntimäärää [h/v], jonka huonetuulettimen oletetaan tuottavan enimmäisilmavirta. |
| --- | --- |

8)

’Tuulettimen aktiivitilan tuntimäärä’ (HCE
  ) tarkoittaa osassa 2 olevassa taulukossa 10 kuvattua tuntimäärää [h/v], jonka huonetuulettimen oletetaan tuottavan enimmäisilmavirta.

2.   Taulukot

Taulukko 9

Tietolomake huonetuulettimille

Tiedot sen mallin (mallien) yksilöimiseksi, joita tiedot koskevat [täytetään tarpeen mukaan]

| Kuvaus | Symboli | Arvo | Yksikkö |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuulettimen enimmäisilmavirta | F | [x,x] | m3/min |
| Tuulettimen ottoteho | P | [x,x] | W |
| Käyttöarvo | SV | [x,x] | (m3/min)/W |
| Tehonkulutus valmiustilassa | PSB | [x,x] | W |
| Äänitehotaso | LWA | [x] | dB(A) |
| Käyttöarvon mittausstandardi | [käytetyn mittausstandardin viitetiedot] |
| Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja | Vähintään nimi, asema, postiosoite, sähköpostiosoite ja puhelinnumero |

Kuvaus

Symboli

Arvo

Yksikkö

Tuulettimen enimmäisilmavirta

F

[x,x]

m3/min

Tuulettimen ottoteho

P

[x,x]

W

Käyttöarvo

SV

[x,x]

(m3/min)/W

Tehonkulutus valmiustilassa

PSB

[x,x]

W

Äänitehotaso

LWA

[x]

dB(A)

Käyttöarvon mittausstandardi

[käytetyn mittausstandardin viitetiedot]

Yhteyshenkilöt, joilta saa lisätietoja

Vähintään nimi, asema, postiosoite, sähköpostiosoite ja puhelinnumero

Taulukko 10

Huonetuulettimien käyttötunnit

| | Yksikkö | Aktiivinen toimintatila | Valmiustila | Pois päältä -tila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HCE | HSB | HOFF |
| Huonetuuletin | h/vuosi | 320 | 1 120 | 0 |

Yksikkö

Aktiivinen toimintatila

Valmiustila

Pois päältä -tila

HCE

HSB

HOFF

Huonetuuletin

h/vuosi

320

1 120

0

3.   Käyttöarvo ja vuotuinen sähkönkulutus

3.1.   
  Käyttöarvo

Huonetuulettimien käyttöarvo SV [m3/min/W] lasketaan seuraavasti:

| SV = F/ PF | Yhtälö 41 |
| --- | --- |

SV = F/ PF

Yhtälö 41

jossa:

| | F on tuulettimen enimmäisilmavirta [m3/min]; |
| --- | --- |

F on tuulettimen enimmäisilmavirta [m3/min];

| | PF
  on tuulettimen ottoteho [W]. |
| --- | --- |

PF
  on tuulettimen ottoteho [W].

3.2.   
  Vuotuinen sähkönkulutus

Huonetuulettimien vuotuinen sähkönkulutus Q [kWh/v] lasketaan seuraavasti:

| Q = HCE·PF + HSB·PSB | Yhtälö 42 |
| --- | --- |

Q = HCE·PF + HSB·PSB

Yhtälö 42

jossa:

| | HCE
  ja HSB
  ovat taulukossa 10 annetut käyttötunnit aktiivisessa toimintatilassa ja valmiustilassa [h/vuosi]; |
| --- | --- |

HCE
  ja HSB
  ovat taulukossa 10 annetut käyttötunnit aktiivisessa toimintatilassa ja valmiustilassa [h/vuosi];

| | PF
  on tuulettimen nimellisottoteho [kW]; |
| --- | --- |

PF
  on tuulettimen nimellisottoteho [kW];

| | PSB
  on tehonkulutus valmiustilassa [kW]. |
| --- | --- |

PSB
  on tehonkulutus valmiustilassa [kW].

Valmiustilan tehonkulutukseen (PSB
  ) sovelletaan samaa testimenetelmää kuin huoneilmastointilaitteilla.

Tuulettimen ottoteho mitataan suunnanvaihtotoiminto päällä. Ilmavirta mitataan suunnanvaihtotoiminto pois päältä.

OSA 3 –   YLEISET NÄKÖKOHDAT

TESTIRAPORTTI

Vaatimustenmukaisuuden arviointia varten valmistajan on laadittava ja pidettävä markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä saatavilla testiraportit ja kaikki asiakirjat, jotka ovat tarpeen valmistajan ilmoittamien tietojen varmentamiseksi.

Testiraportteihin on sisällyttävä kaikki asiaankuuluvat mittaustiedot, muun muassa seuraavat:

| — | asiaankuuluvat käyrät ja mittausarvotaulukot lämpötiloista, suhteellisesta kosteudesta, osakuormista, ilmavirroista ja sähkön jännitteestä / taajuudesta / harmonisesta säröstä testijakson(-jaksojen) aikana ja kaikissa merkityksellisissä testipisteissä; |
| --- | --- |

—

asiaankuuluvat käyrät ja mittausarvotaulukot lämpötiloista, suhteellisesta kosteudesta, osakuormista, ilmavirroista ja sähkön jännitteestä / taajuudesta / harmonisesta säröstä testijakson(-jaksojen) aikana ja kaikissa merkityksellisissä testipisteissä;

| — | kuvaus testimenetelmästä(-menetelmistä) tapauksen mukaan, laboratoriotiloista ja toimintaolosuhteista sekä fyysisistä testijärjestelyistä, mukaan lukien tiedonkeruulaitteiden (esim. antureiden) sijainti ja tietojenkäsittelylaitteet sekä toiminta-alue ja mittaustarkkuus; |
| --- | --- |

—

kuvaus testimenetelmästä(-menetelmistä) tapauksen mukaan, laboratoriotiloista ja toimintaolosuhteista sekä fyysisistä testijärjestelyistä, mukaan lukien tiedonkeruulaitteiden (esim. antureiden) sijainti ja tietojenkäsittelylaitteet sekä toiminta-alue ja mittaustarkkuus;

| — | testattavan yksikön asetukset, kuvaus asetusten automaattisen kytkennän toiminnasta (esim. pois päältä -tilan ja valmiustilan välillä); |
| --- | --- |

—

testattavan yksikön asetukset, kuvaus asetusten automaattisen kytkennän toiminnasta (esim. pois päältä -tilan ja valmiustilan välillä);

| — | kuvaus noudatetusta testisekvenssistä, esim. tasapainotilan saavuttamiseksi tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

—

kuvaus noudatetusta testisekvenssistä, esim. tasapainotilan saavuttamiseksi tapauksen mukaan.

Muuttuvan tehon yksiköillä, joille EER, COP ja tehot ilmoitetaan, nämä on annettava samoilla taajuusasetuksilla samoissa osakuormaolosuhteissa.

Testiraporttiin on sisällyttävä osakuormatesti(e)n tulokset, EER- tai COP-arvon laskelma sekä SEER/SCOP-viitearvo ja SEERon/SCOPon-viitearvo tapauksen mukaan.

Testiraportin laskettujen EER/COP-arvojen ja SEER/SEERon/SCOP/SCOPon-viitearvojen on perustuttava valmistajan ilmoittamiin arvoihin sillä edellytyksellä, että kyseiset arvot ovat hyväksyttävän toleranssin rajoissa.

Niiltä osin kuin mittausolosuhteita, laskelmia ja muita näkökohtia ei kuvata asiakirjassa valmistajien on viitattava mittauksiin ja laskelmiin, jotka on tehty käyttäen luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa asiakirjoissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  Nämä väliaikaiset menetelmät on tarkoitus myöhemmin korvata yhdenmukaistetu(i)lla standard(e)illa. Hyväksytyn standardin tai standardien viitetiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä direktiivin 2009/125/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti.

(2)  EUVL L 161, 14.6.2006, s. 1.

(3)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4)  Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5)  Multisplit-laitteissa tiedot on annettava tehosuhteella 1.

(6)  Kaksiportaisilla yksiköillä kohtien ”Ilmoitettu teho” ja ”Ilmoitettu EER/COP” kentissä ilmoitetaan kaksi arvoa vinoviivalla (’/’) erotettuna. Desimaalien määrä kentissä osoittaa, millä tarkkuudella tiedot on annettava.

(7)  Jos valitaan oletusarvo Cd=0,25, vuorottelutestin tuloksia ei tarvita. Muussa tapauksessa vaaditaan joko lämmityksen tai jäähdytyksen vuorottelutestiarvo.

(8)  Yksikanavaisissa huoneilmastointilaitteissa lauhduttimeen (höyrystimeen) ei johdeta jäähdytettäessä (lämmitettäessä) ulkoilmaa vaan sisäilmaa.

(9)  Lämpötilaa Tj = – 7 °C ei vaadita lämmityskaudella ’Lämmin’.

(10)  Lämpötilaa Tj = – 15 °C ei vaadita lämmityskausilla ’Lämmin’ ja ’Keskimääräinen’.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 16.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 172/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 172/27

---

VALTIONTUKI – RUOTSI

Valtiontuki N:o SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Väitetty tuki VFAB:n ja Ryanair Ltd:n hyväksi – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 172/02

Komissio on ilmoittanut 25. tammikuuta 2012 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ruotsille päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| F. +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

F. +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Ruotsille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

1.   MENETTELY

Komissio vastaanotti 8. helmikuuta 2005 erään lentoyhtiön esittämän kantelun väitetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, jota Ruotsin viranomaisten katsottiin myöntäneen Ryanair Ltd:lle, jäljempänä ’Ryanair’, Västeråsin lentoasemalla toteutettujen järjestelyjen kautta, jäljempänä ’kantelu’. Kantelun mukaan Ryanairin katsottiin hyötyvän huomattavasti alhaisemmista lentoasemamaksuista kuin kantelijan. Alkuperäisen kantelun jälkeen kantelija toimitti lisätietoja väitetystä tuesta 21. maaliskuuta 2006 ja 19. huhtikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

Komissio pyysi Ruotsin viranomaisilta lisätietoja väitetystä tukitoimenpiteestä 2. maaliskuuta 2005, 23. toukokuuta 2006, 19. joulukuuta 2006 ja 21. maaliskuuta 2011. Ruotsin viranomaiset vastasivat komission tietopyyntöihin 27. kesäkuuta 2005, 15. syyskuuta 2006, 22. helmikuuta 2007 ja 24. kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

Västeråsin lentoasema on alueellinen siviililentoasema, jota käytti vuonna 2010 noin 151 000 matkustajaa. Lentoasematoimintaa siellä harjoittaa Västerås Flygplats AB, jäljempänä ’VFAB’, joka oli koko arviointijakson ajan (2001–2010) 100-prosenttinen valtionyhtiö. VFAB:llä on ollut vuodesta 2001 alkaen Ryanairin kanssa seuraavat sopimusjärjestelyt:

| — | Huhtikuussa 2001 VFAB ja Ryanair tekivät sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2001 sopimus’, jonka mukaan Ryanair aloittaa vähittäin päivittäisen halpalentoliikenteen Västeråsin lentoasemalta. Sopimuksen voimassaoloaika oli [...] (1) vuotta, ja sen mukaan Ryanair toimii lentoasemalla sen tavanomaisina aukioloaikoina. Ryanairin edellytettiin maksavan lentoasemamaksuja (2), jotka määräytyivät matkustajakohtaisen kiinteän yksikköhinnan mukaan. VFAB:n tarjosi Ryanairille rajattuja palveluja, ja Ryanair takasi vähintään [...] (1) lähtevää matkustajaa vuodessa kutakin edestakaista lentoa kohden. Lisäksi VFAB:n edellytettiin maksavan Ryanairille [...] (1) Ruotsin kruunua markkinointitukea. |
| --- | --- |

—

Huhtikuussa 2001 VFAB ja Ryanair tekivät sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2001 sopimus’, jonka mukaan Ryanair aloittaa vähittäin päivittäisen halpalentoliikenteen Västeråsin lentoasemalta. Sopimuksen voimassaoloaika oli [...] (1) vuotta, ja sen mukaan Ryanair toimii lentoasemalla sen tavanomaisina aukioloaikoina. Ryanairin edellytettiin maksavan lentoasemamaksuja (2), jotka määräytyivät matkustajakohtaisen kiinteän yksikköhinnan mukaan. VFAB:n tarjosi Ryanairille rajattuja palveluja, ja Ryanair takasi vähintään [...] (1) lähtevää matkustajaa vuodessa kutakin edestakaista lentoa kohden. Lisäksi VFAB:n edellytettiin maksavan Ryanairille [...] (1) Ruotsin kruunua markkinointitukea.

| — | Vuoden 2001 sopimukseen tehdyssä lisäyksessä Ryanairiin Västeråsin lentoasemalla sovellettavia lentoasemamaksuja alennettiin ja maksuja mukautettiin Ryanairin päivittäisten edestakaisten lentojen lukumäärän perusteella. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2001 sopimukseen tehdyssä lisäyksessä Ryanairiin Västeråsin lentoasemalla sovellettavia lentoasemamaksuja alennettiin ja maksuja mukautettiin Ryanairin päivittäisten edestakaisten lentojen lukumäärän perusteella.

| — | Tammikuussa 2005 VFAB ja Ryanair tekivät uuden sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2005 sopimus’. Se korvasi edellisen sopimuksen, ja sen voimassaoloaika oli [...] (1) vuotta. Ryanair velvoitettiin [...] (1) ja lentoasemamaksuksi vahvistettiin [...] (1). |
| --- | --- |

—

Tammikuussa 2005 VFAB ja Ryanair tekivät uuden sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2005 sopimus’. Se korvasi edellisen sopimuksen, ja sen voimassaoloaika oli [...] (1) vuotta. Ryanair velvoitettiin [...] (1) ja lentoasemamaksuksi vahvistettiin [...] (1).

| — | Vuosina 2008 ja 2010 VFAB ja Ryanair sopivat kahdesta uudesta markkinointisopimuksesta, joiden mukaisesti VFAB maksaisi Ryanairille yhteensä noin [...] (1) euroa. Vastineeksi VFAB:n oli määrä saada markkinointipalveluja Ryanairilta lähinnä siten, että se näkyy Ryanairin verkkosivuston aloitussivulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa. Jos Ryanair aloittaa liikennöinnin uudella reitillä, VFAB sitoutuu lisäksi [...] (1). |
| --- | --- |

—

Vuosina 2008 ja 2010 VFAB ja Ryanair sopivat kahdesta uudesta markkinointisopimuksesta, joiden mukaisesti VFAB maksaisi Ryanairille yhteensä noin [...] (1) euroa. Vastineeksi VFAB:n oli määrä saada markkinointipalveluja Ryanairilta lähinnä siten, että se näkyy Ryanairin verkkosivuston aloitussivulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa. Jos Ryanair aloittaa liikennöinnin uudella reitillä, VFAB sitoutuu lisäksi [...] (1).

VFAB:n lentoasematoiminta on ollut huomattavan tappiollista vuodesta 1999 alkaen. Jotta nämä tappiot voitaisiin kattaa ainakin osittain, VFAB:n omistajat ovat rahoittaneet sitä yhteensä 194 miljoonan Ruotsin kruunun (noin 21,4 miljoonaa euroa) osuuksin vuosina 2003–2010. Kantelijan mukaan kyseiset julkisten osakkaiden VFAB:hen sijoittamat osakkeenomistajien rahoitusosuudet voivat olla sääntöjenvastaista valtiontukea. Sen jälkeen kun lentoasemainfrastruktuuri myytiin toiselle valtionyhtiölle vuonna 2003, VFAB on maksanut vuokraa lentoaseman käytöstä. On viitteitä siitä, että vuosivuokra on noin [...] (1) Ruotsin kruunua alle markkinahinnan (joka on noin [...] (1) euroa yhteensä kaudella 2003–2010). VFAB on lisäksi saanut jokaisena tarkasteltavana vuonna eli 2001–2010 (lukuun ottamatta vuotta 2007) toimintatukea, jota myönnetään sellaisille ruotsalaisille lentoasemille, jotka eivät ole suoraan valtion omistuksessa. Kyseisen tukijärjestelmän määrärahat ovat noin 11 miljoonaa vuodessa. VFAB näyttää saaneen järjestelmästä noin 15,8 miljoonaa Ruotsin kruunua (lähes 2 miljoonaa euroa) tukea.

3.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

Komissio on tarkastellut, voidaanko seuraavat toimenpiteet luokitella Ruotsin viranomaisten VFAB:lle myöntämäksi valtiontueksi:

| 1) | Osakkeenomistajien rahoitusosuudet VFAB:lle vuosina 2003–2010: Ruotsin viranomaiset esittävät, että VFAB:n omistajat ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti myöntäessään rahoitusta ja että VFAB jatkaa toimintaansa, koska sen omistajat pitävät pitkän aikavälin rahoitusnäkymiä kannattavina. Ruotsi ei ole kuitenkaan toimittanut vakuuttavia todisteita väitteensä tueksi. Vaikuttaakin epätodennäköiseltä, että markkinataloussijoittaja olisi ilman yksityiskohtaista liiketoimintasuunnitelmaa kattanut jatkuvasti merkittävät tappiot, joita VFAB:n toiminnasta oli viimeisten kymmenen vuoden aikana aiheutunut. Ruotsin viranomaiset eivät ole esittäneet, että VFAB:llä olisi julkisen palvelun velvoitetta ja että nämä rahoitusosuudet olisivat olleet korvausta velvoitteen täyttämisestä. |
| --- | --- |

1)

Osakkeenomistajien rahoitusosuudet VFAB:lle vuosina 2003–2010: Ruotsin viranomaiset esittävät, että VFAB:n omistajat ovat toimineet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti myöntäessään rahoitusta ja että VFAB jatkaa toimintaansa, koska sen omistajat pitävät pitkän aikavälin rahoitusnäkymiä kannattavina. Ruotsi ei ole kuitenkaan toimittanut vakuuttavia todisteita väitteensä tueksi. Vaikuttaakin epätodennäköiseltä, että markkinataloussijoittaja olisi ilman yksityiskohtaista liiketoimintasuunnitelmaa kattanut jatkuvasti merkittävät tappiot, joita VFAB:n toiminnasta oli viimeisten kymmenen vuoden aikana aiheutunut. Ruotsin viranomaiset eivät ole esittäneet, että VFAB:llä olisi julkisen palvelun velvoitetta ja että nämä rahoitusosuudet olisivat olleet korvausta velvoitteen täyttämisestä.

| 2) | VFAB:n lentoasemainfrastruktuurin käytöstä maksama alennettu vuokra: Kun tarkastellaan vuosivuokraa, jonka VFAB on maksanut infrastruktuurin käytöstä, näyttää siltä, että vuokra alittaa markkinahinnan. Tämän vuoksi sen voidaan katsoa tarjoavan taloudellista etua VFAB:lle. |
| --- | --- |

2)

VFAB:n lentoasemainfrastruktuurin käytöstä maksama alennettu vuokra: Kun tarkastellaan vuosivuokraa, jonka VFAB on maksanut infrastruktuurin käytöstä, näyttää siltä, että vuokra alittaa markkinahinnan. Tämän vuoksi sen voidaan katsoa tarjoavan taloudellista etua VFAB:lle.

| 3) | Toimintatuki muille kuin valtion omistamille lentoasemille: Toimintatuki sellaisille lentoasemille, jotka eivät suoraan valtion omistuksessa, tarjoaa taloudellista etua sen saajille. |
| --- | --- |

3)

Toimintatuki muille kuin valtion omistamille lentoasemille: Toimintatuki sellaisille lentoasemille, jotka eivät suoraan valtion omistuksessa, tarjoaa taloudellista etua sen saajille.

Kyseiset kolme toimenpidettä on rahoitettu valtion varoista ja toteutettu valtion toimesta, ne ovat valikoivia ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näistä syistä komissio katsoo alustavasti, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tässä vaiheessa toimenpiteiden tutkintaa komissio epäilee, ettei kyseistä tukea voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi.

Lisäksi komissio on arvioinut, ovatko seuraavat toimenpiteet Ruotsin viranomaisten VFAB:n kautta Ryanairille myöntämää valtiontukea:

| 4) | Ryanairiin vuosina 2001–2010 sovelletut lentoasemamaksut: Ruotsin viranomaisten mukaan VFAB toimi markkinataloussijoittajan tavoin, kun se teki sopimukset Ryanairin kanssa. Ryanairiin sovellettavat lentoasemamaksut ovat huomattavasti alhaisemmat kuin esimerkiksi SAS:ltä perityt maksut. Ruotsi väittää tämän johtuvan siitä, että Ryanair käyttää lentoasemapalveluja vähemmän kuin SAS, ei liikennöi ruuhka-aikaan ja oli valmis sitoutumaan pitkäaikaiseen sopimukseen. Tämän katsottiin tarjoavan lentoasemalle pidemmän aikavälin taloudellista turvaa. Vaikka on totta, että Ryanairille tarjotaan vähemmän palveluja vastineeksi maksusta, Ruotsin viranomaiset eivät ole toimittaneet laskelmia (esim. liiketoimintasuunnitelmaa), jotka osoittaisivat, että sovellettu maksu vastaa käytännössä tätä rajatumpaa palvelutasoa. Viranomaiset ovat toimittaneet laskelmia, jotka osoittavat, että Ryanairin matkustaja on VFAB:lle tuottoisampi kuin [...] (1) matkustaja. Viranomaisten mukaan tämä johtuu osittain siitä, että Ryanairin matkustajat käyttävät enemmän lentoaseman kahvilan ja baarin palveluja. Näiden laskelmien lähtökohtana olevista oletuksista ei kuitenkaan ole näyttöä, eikä Ruotsi edes väitä, että oletukset olisivat olleet käytettävissä maksujen määrittämisajankohtana. Ryanair on tällä hetkellä ainoa lentoasemaa käyttävä lentoyhtiö. VFAB:n toiminnan tappiot ovat kasvaneet merkittävästi sen jälkeen, kun kaikki muut lentoyhtiöt lopettivat liikennöinnin asemalta. Nämä seikat ovat ristiriidassa Ruotsin esittämien perustelujen kanssa, joiden mukaan Ryanairin lennot ovat VFAB:lle kannattavia. |
| --- | --- |

4)

Ryanairiin vuosina 2001–2010 sovelletut lentoasemamaksut: Ruotsin viranomaisten mukaan VFAB toimi markkinataloussijoittajan tavoin, kun se teki sopimukset Ryanairin kanssa. Ryanairiin sovellettavat lentoasemamaksut ovat huomattavasti alhaisemmat kuin esimerkiksi SAS:ltä perityt maksut. Ruotsi väittää tämän johtuvan siitä, että Ryanair käyttää lentoasemapalveluja vähemmän kuin SAS, ei liikennöi ruuhka-aikaan ja oli valmis sitoutumaan pitkäaikaiseen sopimukseen. Tämän katsottiin tarjoavan lentoasemalle pidemmän aikavälin taloudellista turvaa. Vaikka on totta, että Ryanairille tarjotaan vähemmän palveluja vastineeksi maksusta, Ruotsin viranomaiset eivät ole toimittaneet laskelmia (esim. liiketoimintasuunnitelmaa), jotka osoittaisivat, että sovellettu maksu vastaa käytännössä tätä rajatumpaa palvelutasoa. Viranomaiset ovat toimittaneet laskelmia, jotka osoittavat, että Ryanairin matkustaja on VFAB:lle tuottoisampi kuin [...] (1) matkustaja. Viranomaisten mukaan tämä johtuu osittain siitä, että Ryanairin matkustajat käyttävät enemmän lentoaseman kahvilan ja baarin palveluja. Näiden laskelmien lähtökohtana olevista oletuksista ei kuitenkaan ole näyttöä, eikä Ruotsi edes väitä, että oletukset olisivat olleet käytettävissä maksujen määrittämisajankohtana. Ryanair on tällä hetkellä ainoa lentoasemaa käyttävä lentoyhtiö. VFAB:n toiminnan tappiot ovat kasvaneet merkittävästi sen jälkeen, kun kaikki muut lentoyhtiöt lopettivat liikennöinnin asemalta. Nämä seikat ovat ristiriidassa Ruotsin esittämien perustelujen kanssa, joiden mukaan Ryanairin lennot ovat VFAB:lle kannattavia.

| 5) | VFAB:n Ryanair/AMS:lle vuosina 2001, 2008 ja 2010 myöntämä markkinointituki: Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä ei ole noudatettu, koska markkinointisopimukset myönnettiin ilman tarjouskilpailua. Ruotsin viranomaiset väittävät, että tämä on alan toimintatavan mukaista, ja esittävät näytöksi Arlandan lentoaseman ilmoituksen, jossa sinne houkutellaan uusia reittejä markkinointituen avulla. Ilmoituksen mukaan kyseistä markkinointitukea myönnetään kuitenkin selvästi epäedullisemmin ehdoin kuin VFAB myönsi Ryanair/AMS:lle. Lisäksi näyttää siltä, että tukea myönnetään kaikille lentoliikenteen harjoittajille. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan ole tiedossa, että tukea olisi myönnetty samoin ehdoin jollekin toiselle Västeråsin lentoasemalla toimivalle lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

5)

VFAB:n Ryanair/AMS:lle vuosina 2001, 2008 ja 2010 myöntämä markkinointituki: Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä ei ole noudatettu, koska markkinointisopimukset myönnettiin ilman tarjouskilpailua. Ruotsin viranomaiset väittävät, että tämä on alan toimintatavan mukaista, ja esittävät näytöksi Arlandan lentoaseman ilmoituksen, jossa sinne houkutellaan uusia reittejä markkinointituen avulla. Ilmoituksen mukaan kyseistä markkinointitukea myönnetään kuitenkin selvästi epäedullisemmin ehdoin kuin VFAB myönsi Ryanair/AMS:lle. Lisäksi näyttää siltä, että tukea myönnetään kaikille lentoliikenteen harjoittajille. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei kuitenkaan ole tiedossa, että tukea olisi myönnetty samoin ehdoin jollekin toiselle Västeråsin lentoasemalla toimivalle lentoyhtiölle.

Näistä syistä komissio katsoo alustavasti, että molemmat toimenpiteet tarjoavat Ryanair/AMS:lle taloudellista etua, koska ne vapauttavat sen kustannuksista, joista sen olisi pitänyt muutoin vastata. Kyseiset toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista ja toteutetaan valtion toimesta, ne ovat valikoivia ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näistä syistä komissio päättelee alustavasti, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tässä vaiheessa komissio epäilee, ettei tukea voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

”Kommissionen önskar underrätta de svenska myndigheterna om att den, efter att ha undersökt de upplysningar som lämnats av Er angående ovan angivna ärende, har beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).

1.   FÖRFARANDE

| 1. | Den 8 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Scandinavian Airlines System AB (3) (nedan kallat SAS eller klaganden) rörande påstått olagligt statligt stöd med anledning av avtalen mellan Västerås Flygplats och ett flygbolag, dvs. Ryanair. (4) Klagomålet registrerades med nummer CP 115/2007 (nedan kallat klagomålet). |
| --- | --- |

1.

Den 8 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Scandinavian Airlines System AB (3) (nedan kallat SAS eller klaganden) rörande påstått olagligt statligt stöd med anledning av avtalen mellan Västerås Flygplats och ett flygbolag, dvs. Ryanair. (4) Klagomålet registrerades med nummer CP 115/2007 (nedan kallat klagomålet).

| 2. | Den 2 mars 2005 bad kommissionen de svenska myndigheterna om upplysningar avseende den påstådda stödåtgärden, vilket de svenska myndigheterna inkom med den 27 juni 2005. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell sammanfattning av de svenska myndigheternas svar till klaganden, som inkom med ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 21 mars 2006. |
| --- | --- |

2.

Den 2 mars 2005 bad kommissionen de svenska myndigheterna om upplysningar avseende den påstådda stödåtgärden, vilket de svenska myndigheterna inkom med den 27 juni 2005. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell sammanfattning av de svenska myndigheternas svar till klaganden, som inkom med ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 21 mars 2006.

| 3. | Den 23 maj 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om ytterligare upplysningar, som de inkom med den 15 september 2006. Den 7 december 2006 bad kommissionen klaganden att inkomma med kompletterande upplysningar på grundval av de svenska myndigheternas svar, vilket klaganden gjorde genom en skrivelse av den 19 april 2007. |
| --- | --- |

3.

Den 23 maj 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om ytterligare upplysningar, som de inkom med den 15 september 2006. Den 7 december 2006 bad kommissionen klaganden att inkomma med kompletterande upplysningar på grundval av de svenska myndigheternas svar, vilket klaganden gjorde genom en skrivelse av den 19 april 2007.

| 4. | Genom en skrivelse av den 19 december 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, vilka mottogs den 22 februari 2007. |
| --- | --- |

4.

Genom en skrivelse av den 19 december 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, vilka mottogs den 22 februari 2007.

| 5. | Genom en skrivelse av den 21 mars 2011 bad kommissionen ännu en gång de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, som de inkom med den 24 juni 2011. |
| --- | --- |

5.

Genom en skrivelse av den 21 mars 2011 bad kommissionen ännu en gång de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, som de inkom med den 24 juni 2011.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| 6. | Stödet påstås ha beviljats av de svenska myndigheterna till Ryanair via avtalen vid Västerås flygplats. Ryanair påstås särskilt gynnas av flygplatsavgifter som inte är kostnadsrelaterade och som är lägre än klagandens avgifter. Dessutom anges att flygplatsoperatören Västerås Flygplats AB (nedan kallat VFAB) kan vara mottagare av statligt stöd via aktieägartillskott från sina offentliga ägare. |
| --- | --- |

6.

Stödet påstås ha beviljats av de svenska myndigheterna till Ryanair via avtalen vid Västerås flygplats. Ryanair påstås särskilt gynnas av flygplatsavgifter som inte är kostnadsrelaterade och som är lägre än klagandens avgifter. Dessutom anges att flygplatsoperatören Västerås Flygplats AB (nedan kallat VFAB) kan vara mottagare av statligt stöd via aktieägartillskott från sina offentliga ägare.

| 7. | Detta beslut gäller perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2010. |
| --- | --- |

7.

Detta beslut gäller perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2010.

2.1   Västerås flygplats

| 8. | Västerås flygplats är en liten allmän flygplats som är belägen ungefär 5 km öster om Västerås centrum och nästan 100 km väster om Stockholm. Det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km från Västerås flygplats, nämligen Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma, Skavsta och Örebro-Bofors. |
| --- | --- |

8.

Västerås flygplats är en liten allmän flygplats som är belägen ungefär 5 km öster om Västerås centrum och nästan 100 km väster om Stockholm. Det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km från Västerås flygplats, nämligen Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma, Skavsta och Örebro-Bofors.

| 9. | Förutom för allmän flygtransportverksamhet används Västerås flygplats av Hässlögymnasiet (Aviation College of Sweden), som tillhandahåller utbildning för flygmekaniker och flygtekniker, trafikflygare osv., samt av Myndigheten för yrkeshögskolan, som tillhandahåller utbildning för flygtekniker. Västerås flygplats används även för militära ändamål som en transportbas för internationell verksamhet. |
| --- | --- |

9.

Förutom för allmän flygtransportverksamhet används Västerås flygplats av Hässlögymnasiet (Aviation College of Sweden), som tillhandahåller utbildning för flygmekaniker och flygtekniker, trafikflygare osv., samt av Myndigheten för yrkeshögskolan, som tillhandahåller utbildning för flygtekniker. Västerås flygplats används även för militära ändamål som en transportbas för internationell verksamhet.

| 10. | Trafiken vid Västerås flygplats under perioden 2000–2010 sammanfattas i följande tabell:

  Tabell 1:


  Passagerarfrekvens och aktiva flygbolag vid Västerås flygplats 2000–2010 (källor: flygplatsstatistik från Transportstyrelsen
   (5)
  och information från de svenska myndigheterna)









  År | Antal landningar | Antal passagerare | Flygbolag som är aktiva vid flygplatsen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 12 450 | 113 626 | European Executive Express
  SAS
  Direktflyg |
| 2001 | 18 708 | 185 302 | European Executive Express
  SAS
  Direktflyg
  Ryanair |
| 2002 | 19 146 | 190 038 | European Executive Express
  SAS (avslutad i oktober)
  Direktflyg
  Skyways |
| 2003 | 16 500 | 197 584 | European Executive Express (avslutad i oktober)
  Direktflyg
  Skyways
  Ryanair |
| 2004 | 17 599 | 242 376 | SAS (begränsad verksamhet inleddes i november)
  Direktflyg (begränsad verksamhet sedan maj)
  Skyways (avslutad i juli)
  Ryanair |
| 2005 | 14 123 | 221 422 | SAS (begränsad verksamhet)
  Direktflyg (begränsad verksamhet avslutad i mars)
  Ryanair |
| 2006 | 13 097 | 182 700 | SAS (begränsad verksamhet)
  Ryanair (6) |
| 2007 | 13 994 | 178 795 | SAS (avslutad i mars)
  Ryanair |
| 2008 | 11 973 | 186 612 | Ryanair
  Wizzair (startade i maj) |
| 2009 | 15 193 | 174 495 | Ryanair
  Wizzair (avslutad i oktober) |
| 2010 | 14 420 | 150 793 | Ryanair
  City airlines (startade i april och avslutades i maj) |

10.

Trafiken vid Västerås flygplats under perioden 2000–2010 sammanfattas i följande tabell:

Tabell 1:

Passagerarfrekvens och aktiva flygbolag vid Västerås flygplats 2000–2010 (källor: flygplatsstatistik från Transportstyrelsen
   (5)
  och information från de svenska myndigheterna)

År

Antal landningar

Antal passagerare

Flygbolag som är aktiva vid flygplatsen

2000

12 450

113 626

European Executive Express

SAS

Direktflyg

2001

18 708

185 302

European Executive Express

SAS

Direktflyg

Ryanair

2002

19 146

190 038

European Executive Express

SAS (avslutad i oktober)

Direktflyg

Skyways

2003

16 500

197 584

European Executive Express (avslutad i oktober)

Direktflyg

Skyways

Ryanair

2004

17 599

242 376

SAS (begränsad verksamhet inleddes i november)

Direktflyg (begränsad verksamhet sedan maj)

Skyways (avslutad i juli)

Ryanair

2005

14 123

221 422

SAS (begränsad verksamhet)

Direktflyg (begränsad verksamhet avslutad i mars)

Ryanair

2006

13 097

182 700

SAS (begränsad verksamhet)

Ryanair (6)

2007

13 994

178 795

SAS (avslutad i mars)

Ryanair

2008

11 973

186 612

Ryanair

Wizzair (startade i maj)

2009

15 193

174 495

Ryanair

Wizzair (avslutad i oktober)

2010

14 420

150 793

Ryanair

City airlines (startade i april och avslutades i maj)

| 11. | Sedan 2001 tillåter svenska Miljödomstolen 55 000 flygrörelser per år vid Västerås flygplats (dvs. 27 500 landningar och starter) (7). Inom ramen för detta antal fastställdes vissa tak för olika typer av flygrörelser, nämligen högst 15 000 skolflygrörelser och högst 350 flygrörelser för militära flygningar. (8) |
| --- | --- |

11.

Sedan 2001 tillåter svenska Miljödomstolen 55 000 flygrörelser per år vid Västerås flygplats (dvs. 27 500 landningar och starter) (7). Inom ramen för detta antal fastställdes vissa tak för olika typer av flygrörelser, nämligen högst 15 000 skolflygrörelser och högst 350 flygrörelser för militära flygningar. (8)

2.2   Västerås Flygplats AB

| 12. | Västerås flygplats drivs av VFAB, som är ett offentligägt bolag. VFAB bildades av Västerås stad i slutet av 1990-talet. Då ägdes VFAB och flygplatsinfrastrukturen helt av Västerås stad via ett fastighetsbolag. År 2000 förvärvade den statligt ägda svenska Luftfartsstyrelsen (f.d. Luftfartsverket) 40 procent av aktierna i VFAB via sitt dotterbolag LFV Holding AB. I december 2006 sålde emellertid LFV Holding AB sin andel i VFAB tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Västerås stad är alltså återigen den enda ägaren till VFAB. Under hela den period som omfattas av denna bedömning har VFAB följaktligen varit ett till fullo offentligt ägt bolag. |
| --- | --- |

12.

Västerås flygplats drivs av VFAB, som är ett offentligägt bolag. VFAB bildades av Västerås stad i slutet av 1990-talet. Då ägdes VFAB och flygplatsinfrastrukturen helt av Västerås stad via ett fastighetsbolag. År 2000 förvärvade den statligt ägda svenska Luftfartsstyrelsen (f.d. Luftfartsverket) 40 procent av aktierna i VFAB via sitt dotterbolag LFV Holding AB. I december 2006 sålde emellertid LFV Holding AB sin andel i VFAB tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Västerås stad är alltså återigen den enda ägaren till VFAB. Under hela den period som omfattas av denna bedömning har VFAB följaktligen varit ett till fullo offentligt ägt bolag.

| 13. | Fram till 2003 ägde VFAB den flygplatsinfrastruktur som den driver. Sommaren 2003 såldes dock flygplatsinfrastrukturen till Västerås Flygfastigheter AB, ett till fullo offentligt ägt bolag. Sedan 2004 betalar VFAB därför hyra för sin användning av flygplatsinfrastrukturen. Under perioden 2004–2010 har den årliga hyra som betalats till Västerås Flygfastigheter AB varierat mellan [...] (9) svenska kronor och [...] (9) svenska kronor. |
| --- | --- |

13.

Fram till 2003 ägde VFAB den flygplatsinfrastruktur som den driver. Sommaren 2003 såldes dock flygplatsinfrastrukturen till Västerås Flygfastigheter AB, ett till fullo offentligt ägt bolag. Sedan 2004 betalar VFAB därför hyra för sin användning av flygplatsinfrastrukturen. Under perioden 2004–2010 har den årliga hyra som betalats till Västerås Flygfastigheter AB varierat mellan [...] (9) svenska kronor och [...] (9) svenska kronor.

| 14. | Enligt dess årsredovisningar har VFAB haft följande årliga förluster för sin verksamhet vid Västerås flygplats. (Alla värden anges i miljoner svenska kronor.)

  Tabell 2:


  Årligt resultat för VFAB (källa: årsredovisningar för VFAB)











  År | Intäkter | Annat driftstöd | EBITDA exkl. driftstöd | EBIT exkl. driftstöd | Nettovinst/-förlust exkl. driftstöd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 (10) | 25,6 | 2,5 | –4,9 | –6,4 | –2,5 |
| 2000 | 25,1 | 2,3 | –8,5 | –11,2 | –12,7 |
| 2001 | 30,8 | 1,5 | –8,1 | –11,7 | –13,4 |
| 2002 | 30,9 | 1,1 | –7,0 | –11,4 | –16,4 |
| 2003 | 26,2 | 1,0 | –15,8 | –18,6 | –21,2 |
| 2004 | 23,9 | 1,3 | –15,3 | –16,6 | –16,6 |
| 2005 | 24,0 | 1,1 | –17,9 | –19,1 | –19,2 |
| 2006 | 19,5 | 1,1 | –23,3 | –24,5 | –24,6 |
| 2007 | 20,9 | — | –22,0 | –23,1 | –22,9 |
| 2008 | 23,1 | 0,7 | –22,3 | –23,3 | –23,2 |
| 2009 | 22,9 | 1,6 | –24,6 | –25,8 | –25,8 |
| 2010 | 21,9 | 1,8 | –23,6 | –24,9 | –24,8 |
| TOTALT | 15,8 | |

14.

Enligt dess årsredovisningar har VFAB haft följande årliga förluster för sin verksamhet vid Västerås flygplats. (Alla värden anges i miljoner svenska kronor.)

Tabell 2:

Årligt resultat för VFAB (källa: årsredovisningar för VFAB)

År

Intäkter

Annat driftstöd

EBITDA exkl. driftstöd

EBIT exkl. driftstöd

Nettovinst/-förlust exkl. driftstöd

1999 (10)

25,6

2,5

–4,9

–6,4

–2,5

2000

25,1

2,3

–8,5

–11,2

–12,7

2001

30,8

1,5

–8,1

–11,7

–13,4

2002

30,9

1,1

–7,0

–11,4

–16,4

2003

26,2

1,0

–15,8

–18,6

–21,2

2004

23,9

1,3

–15,3

–16,6

–16,6

2005

24,0

1,1

–17,9

–19,1

–19,2

2006

19,5

1,1

–23,3

–24,5

–24,6

2007

20,9

—

–22,0

–23,1

–22,9

2008

23,1

0,7

–22,3

–23,3

–23,2

2009

22,9

1,6

–24,6

–25,8

–25,8

2010

21,9

1,8

–23,6

–24,9

–24,8

TOTALT

15,8

| 15. | Posten ”Annat driftstöd” består av statligt stöd för driften av flygplatser som inte ägs direkt av staten. Stödet fastställs på årlig basis och bygger på förlusten för varje flygplats. Sedan 2007 är den rättsliga grunden för stödordningen förordning (2006:1577) om driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Under 2005 var budgeten för stödet 103 miljoner kronor, vilket tillhandahölls 22 flygplatser i Sverige. Under den period då Luftfartsstyrelsen ägde 40 procent av aktierna i VFAB minskades följaktligen driftstödet med 40 procent. (11) |
| --- | --- |

15.

Posten ”Annat driftstöd” består av statligt stöd för driften av flygplatser som inte ägs direkt av staten. Stödet fastställs på årlig basis och bygger på förlusten för varje flygplats. Sedan 2007 är den rättsliga grunden för stödordningen förordning (2006:1577) om driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Under 2005 var budgeten för stödet 103 miljoner kronor, vilket tillhandahölls 22 flygplatser i Sverige. Under den period då Luftfartsstyrelsen ägde 40 procent av aktierna i VFAB minskades följaktligen driftstödet med 40 procent. (11)

| 16. | För att åtminstone delvis täcka de förluster som anges i tabell 2 ovan tillhandahöll aktieägarna i VFAB (dvs. Västerås stad eller Västerås stad tillsammans med LFV Holding AB) de aktieägartillskott som anges i följande tabell:

  Tabell 3:


  Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2001–2010 (källa: årsredovisningar för VFAB)







  År | Belopp (miljoner SEK) |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 38,5 |
| 2005 | 8 |
| 2006 | 65,5 |
| 2008 | 47 |
| 2010 | 35 |
| TOTALT | 194 |

16.

För att åtminstone delvis täcka de förluster som anges i tabell 2 ovan tillhandahöll aktieägarna i VFAB (dvs. Västerås stad eller Västerås stad tillsammans med LFV Holding AB) de aktieägartillskott som anges i följande tabell:

Tabell 3:

Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2001–2010 (källa: årsredovisningar för VFAB)

År

Belopp (miljoner SEK)

2003

38,5

2005

8

2006

65,5

2008

47

2010

35

TOTALT

194

| 17. | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte någon prislista som VFAB är skyldigt att följa. Det finns inte heller någon lag eller förordning avseende flygplatsavgifter som VFAB är skyldigt att tillämpa vid prissättning av de tjänster man tillhandahåller. I detta sammanhang kan nämnas att Luftfartsstyrelsen genom 6 kapitlet 13 § i luftfartslagen (1957:297) och 75 § i luftfartsförordningen (1986:171) har en möjlighet att meddela bindande föreskrifter om flygplatsavgifter som ska tillämpas av allmänna flygplatser. Några sådana föreskrifter har dock inte meddelats. Enligt de svenska myndigheterna har därför VFAB frihet att själv konstruera och besluta om prissättningen för de tjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

17.

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte någon prislista som VFAB är skyldigt att följa. Det finns inte heller någon lag eller förordning avseende flygplatsavgifter som VFAB är skyldigt att tillämpa vid prissättning av de tjänster man tillhandahåller. I detta sammanhang kan nämnas att Luftfartsstyrelsen genom 6 kapitlet 13 § i luftfartslagen (1957:297) och 75 § i luftfartsförordningen (1986:171) har en möjlighet att meddela bindande föreskrifter om flygplatsavgifter som ska tillämpas av allmänna flygplatser. Några sådana föreskrifter har dock inte meddelats. Enligt de svenska myndigheterna har därför VFAB frihet att själv konstruera och besluta om prissättningen för de tjänster som tillhandahålls.

| 18. | För ad hoc-flygningar som utförs av kunder som inte har ingått något avtal med VFAB finns det dock en officiell prislista. De svenska myndigheterna har inkommit med de prislistor som gällde 2004 och 2007. Enligt dessa prislistor skulle följande priser (exklusive moms) tillämpas: (12)


  Tabell 4:


  Prislista för ad hoc-kunder utan avtal








  Pris i svenska kronor per timme (om inget annat anges) | 2004 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ramphandling (13) | 1 120–15 550 | 1 030–14 300 |
| Vatten | 520 | 480 |
| Toalettömning | 580 | 530 |
| Bagagetruck | 385 | 355 |
| Gaffeltruck (per 30 min.) | 400 | 370 |
| GPU 28 volt | 310 | 285 |
| GPU 115/200 volt | 445 | 410 |
| Flygplansvärmare | 445 | 410 |
| Pushback/bogsering liten (upp till 15 000 kg) | 445 | 410 |
| Pushback/bogsering stor (> 15 001 kg) | 1 330 | 1220 |
| Passagerartrappa, liten | 195 | 180 |
| Trappbil | 495 | 455 |
| Ballastsäck 25 kg | 110 | 110 |
| Städning 30 min per person | 280 | 260 |
| Lastband | 320 | 295 |
| Expeditionstjänster (14) | 555–1 150 | 510–1 050 |
| Highloader | 1 100 | 1 000 |
| Airstarter | 670 | 620 |
| Extra öppet (t.ex. ramp), 30 min per person | 280 | 260 |
| Passageraravgift (15) | 135 | 40/70 |
| Flygplatsavgift, extern > 2 000 kg | 135 | 135 |
| Flygplatsavgift, VST bas < 2 000 kg | 50 | 50 |
| Landningsavgift, påbörjat ton | 70 eller 105 (16) | — |
| Landningsavgift, påbörjat ton | 105 | — |
| Startavgift (17) | — | 20–4 000 |
| TNC min, 2 – 6 ton | 55 | 50 |
| TNC låg, 7 – 15 ton | 205 | 190 |
| TNC hög, 16 – 30 ton | 310 | 300 |
| TNC max, > 30 ton | 415 | 400 |

18.

För ad hoc-flygningar som utförs av kunder som inte har ingått något avtal med VFAB finns det dock en officiell prislista. De svenska myndigheterna har inkommit med de prislistor som gällde 2004 och 2007. Enligt dessa prislistor skulle följande priser (exklusive moms) tillämpas: (12)

Tabell 4:

Prislista för ad hoc-kunder utan avtal

Pris i svenska kronor per timme (om inget annat anges)

2004

2007

Ramphandling (13)

1 120–15 550

1 030–14 300

Vatten

520

480

Toalettömning

580

530

Bagagetruck

385

355

Gaffeltruck (per 30 min.)

400

370

GPU 28 volt

310

285

GPU 115/200 volt

445

410

Flygplansvärmare

445

410

Pushback/bogsering liten (upp till 15 000 kg)

445

410

Pushback/bogsering stor (> 15 001 kg)

1 330

1220

Passagerartrappa, liten

195

180

Trappbil

495

455

Ballastsäck 25 kg

110

110

Städning 30 min per person

280

260

Lastband

320

295

Expeditionstjänster (14)

555–1 150

510–1 050

Highloader

1 100

1 000

Airstarter

670

620

Extra öppet (t.ex. ramp), 30 min per person

280

260

Passageraravgift (15)

135

40/70

Flygplatsavgift, extern > 2 000 kg

135

135

Flygplatsavgift, VST bas < 2 000 kg

50

50

Landningsavgift, påbörjat ton

70 eller 105 (16)

—

Landningsavgift, påbörjat ton

105

—

Startavgift (17)

—

20–4 000

TNC min, 2 – 6 ton

55

50

TNC låg, 7 – 15 ton

205

190

TNC hög, 16 – 30 ton

310

300

TNC max, > 30 ton

415

400

| 19. | För kunder som har ett avtal med VFAB, som t.ex. SAS (vid den aktuella tidpunkten) och Ryanair, fastställs de tillämpliga priserna i deras respektive avtal. |
| --- | --- |

19.

För kunder som har ett avtal med VFAB, som t.ex. SAS (vid den aktuella tidpunkten) och Ryanair, fastställs de tillämpliga priserna i deras respektive avtal.

2.3   Avtal mellan VFAB och Ryanair

| 20. | I april 2001 kom VFAB och Ryanair överens om att det sistnämnda skulle börja tillhandahålla lågprisflygningar på åtminstone daglig basis vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

20.

I april 2001 kom VFAB och Ryanair överens om att det sistnämnda skulle börja tillhandahålla lågprisflygningar på åtminstone daglig basis vid Västerås flygplats.

2.3.1   Avtal av den 5 april 2001

| — | Ryanair ska från och med den 5 april 2001 och under en period på [...] (9) tillhandahålla reguljära flygtjänster för passagerartransport på åtminstone daglig basis mellan Västerås flygplats och London-Stansted samt, om Ryanair så väljer, mellan Västerås flygplats och andra punkter i Ryanairs nätverk som invigts före den 31 december 2005 och använder Boeing 737-800 samt en lågprismodell för servicestandard och passagerarpriser. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska från och med den 5 april 2001 och under en period på [...] (9) tillhandahålla reguljära flygtjänster för passagerartransport på åtminstone daglig basis mellan Västerås flygplats och London-Stansted samt, om Ryanair så väljer, mellan Västerås flygplats och andra punkter i Ryanairs nätverk som invigts före den 31 december 2005 och använder Boeing 737-800 samt en lågprismodell för servicestandard och passagerarpriser.

| — | Ryanair ska erhålla den service som VFAB tillhandahåller utanför peaktid (dvs. under flygplatsens öppettider med undantag för 06.30–09.00 och 16.00–17.00 dagligen). |
| --- | --- |

—

Ryanair ska erhålla den service som VFAB tillhandahåller utanför peaktid (dvs. under flygplatsens öppettider med undantag för 06.30–09.00 och 16.00–17.00 dagligen).

| — | Ryanair ska uppfylla flygplatsens krav på bästa användning av infrastruktur och personal, inbegripet ett landningsuppehåll på [...] (9) för varje rotation, en avtalad servicenivå vid incheckning, inga krav på catering, inga krav rörande last, inga krav rörande transfer av bagage eller passagerare, nedsatt prioritering för uppställningsplats, ingen fördelning av säten och inga krav rörande prioriterat bagage. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska uppfylla flygplatsens krav på bästa användning av infrastruktur och personal, inbegripet ett landningsuppehåll på [...] (9) för varje rotation, en avtalad servicenivå vid incheckning, inga krav på catering, inga krav rörande last, inga krav rörande transfer av bagage eller passagerare, nedsatt prioritering för uppställningsplats, ingen fördelning av säten och inga krav rörande prioriterat bagage.

| — | Ryanair ska garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.

| — | Flygplatsavgiften för passagerartjänster inbegriper (men är inte begränsad till) landnings- och startavgifter, passageraravgifter, belysningsavgifter, buller- och nattavgifter, lokal flygtrafikledning och kostnaden för passagerar- och ramphandling. Flygplatsavgiften för passagerartjänster ska betalas som ett fast enhetspris per avresande passagerare enligt nedanstående tabell.

  Tabell 5:

  Flygplatsavgifter per avresande passagerare








  Period | Belopp (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan (SEK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | [...] (*) |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | [...] (*) |
| 1.4.2006–31.3.2011 | [...] (*) | [...] (*) |

—

Flygplatsavgiften för passagerartjänster inbegriper (men är inte begränsad till) landnings- och startavgifter, passageraravgifter, belysningsavgifter, buller- och nattavgifter, lokal flygtrafikledning och kostnaden för passagerar- och ramphandling. Flygplatsavgiften för passagerartjänster ska betalas som ett fast enhetspris per avresande passagerare enligt nedanstående tabell.

Tabell 5:

Flygplatsavgifter per avresande passagerare

Period

Belopp (SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan (SEK)

Till den 31.3.2002

[...] (*)

[...] (*)

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

[...] (*)

1.4.2006–31.3.2011

[...] (*)

[...] (*)

| — | Ryanair och VFAB ska betala [...] (9) vardera av alla flygplatsrelaterade miljö- och säkerhetsavgifter samt övriga avgifter som beslutas av tillämpliga regeringsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Ryanair och VFAB ska betala [...] (9) vardera av alla flygplatsrelaterade miljö- och säkerhetsavgifter samt övriga avgifter som beslutas av tillämpliga regeringsmyndigheter.

| — | De tjänster som tillhandahålls av VFAB inbegriper terminal- och handlingstjänster med följande innehåll:






  — | Förbindelser med lokala myndigheter och information till berörda parter om Ryanairs flygplansrörelser. |
| --- | --- | --- |

—

De tjänster som tillhandahålls av VFAB inbegriper terminal- och handlingstjänster med följande innehåll:

—

Förbindelser med lokala myndigheter och information till berörda parter om Ryanairs flygplansrörelser.

| — | Lastningskontroll, kommunikationer och system för avgångskontroll. |
| --- | --- |

—

Lastningskontroll, kommunikationer och system för avgångskontroll.

| — | Passagerar- och bagagetjänster (information om ankomst- och avgångstider, hantering av frågor som rör förlorad, upphittad och skadad egendom, tillhandahållande av incheckningsdisk, kontroll och säkerställande av biljetters giltighet, utfärdande av boardingkort, hantering av överviktsbagage, anvisning av passagerare till och från flygplanet, osv.). |
| --- | --- |

—

Passagerar- och bagagetjänster (information om ankomst- och avgångstider, hantering av frågor som rör förlorad, upphittad och skadad egendom, tillhandahållande av incheckningsdisk, kontroll och säkerställande av biljetters giltighet, utfärdande av boardingkort, hantering av överviktsbagage, anvisning av passagerare till och från flygplanet, osv.).

| — | Flygplansservice (tömning av sopor och toalett samt avisningstjänst på begäran mot lokal avgift). |
| --- | --- |

—

Flygplansservice (tömning av sopor och toalett samt avisningstjänst på begäran mot lokal avgift).

| — | Bränsle (tillhandahållande och drift av bränsleutrustning osv.). |
| --- | --- |

—

Bränsle (tillhandahållande och drift av bränsleutrustning osv.).

| — | Administration rörande flygverksamhet och flygbesättningar (uppdatering av nödvändiga manualer och instruktioner som Ryanair måste tillhandahålla samt säkerställande av att alla föreskrivna formulär är tillgängliga, förslag till Ryanair på lämpliga åtgärder, uppföljning och övervakning av flygningarnas genomförande samt tillhandahållande av nödvändigt bistånd, vidtagande av omedelbara och lämpliga åtgärder vid eventuella avvikelser under flygning osv.). |
| --- | --- |

—

Administration rörande flygverksamhet och flygbesättningar (uppdatering av nödvändiga manualer och instruktioner som Ryanair måste tillhandahålla samt säkerställande av att alla föreskrivna formulär är tillgängliga, förslag till Ryanair på lämpliga åtgärder, uppföljning och övervakning av flygningarnas genomförande samt tillhandahållande av nödvändigt bistånd, vidtagande av omedelbara och lämpliga åtgärder vid eventuella avvikelser under flygning osv.).

| — | Tillsyn och administration (fastställande och upprätthållande av lokala förfaranden i enlighet med Ryanairs krav osv.). |
| --- | --- |

—

Tillsyn och administration (fastställande och upprätthållande av lokala förfaranden i enlighet med Ryanairs krav osv.).

| — | Säkerhet (identifiering av passagerare före ombordstigning, matchning av ombordstigna passagerare med deras bagage och kontroll av att passagerare vid behov kan identifiera sitt eget bagage samt avlastning av bagage som tillhör passagerare som inte går ombord på flygplanet samt säkerhetskontroll av incheckat bagage). |
| --- | --- |

—

Säkerhet (identifiering av passagerare före ombordstigning, matchning av ombordstigna passagerare med deras bagage och kontroll av att passagerare vid behov kan identifiera sitt eget bagage samt avlastning av bagage som tillhör passagerare som inte går ombord på flygplanet samt säkerhetskontroll av incheckat bagage).

| — | VFAB ska till Ryanair betala marknadsföringsstöd på [...] (9) svenska kronor (cirka [...] (9) euro) som ska användas i samband med det första verksamhetsåret och för främjande av Västerås flygplats som en internationell flygplats i Stockholmsregionen. |
| --- | --- |

—

VFAB ska till Ryanair betala marknadsföringsstöd på [...] (9) svenska kronor (cirka [...] (9) euro) som ska användas i samband med det första verksamhetsåret och för främjande av Västerås flygplats som en internationell flygplats i Stockholmsregionen.

| — | Utöver de tjänster som beskrivs ovan ska VFAB tillhandahålla tjänster för biljettreservering på flygplatsen. Denna tjänst består i att inrätta och driva en servicedisk för passagerare (en direkttillgänglig anläggning för biljettreservering) som ska vara öppen minst två timmar före varje avgång av en Ryanair-flygning. VFAB ska i gengäld erhålla en kommission på [...] (9) procent på alla Ryanairs biljetter som säljs av VFAB och en kommission på [...] (9) procent för varje biluthyrning som bokas av VFAB i samband med Ryanairs flygningar. |
| --- | --- |

—

Utöver de tjänster som beskrivs ovan ska VFAB tillhandahålla tjänster för biljettreservering på flygplatsen. Denna tjänst består i att inrätta och driva en servicedisk för passagerare (en direkttillgänglig anläggning för biljettreservering) som ska vara öppen minst två timmar före varje avgång av en Ryanair-flygning. VFAB ska i gengäld erhålla en kommission på [...] (9) procent på alla Ryanairs biljetter som säljs av VFAB och en kommission på [...] (9) procent för varje biluthyrning som bokas av VFAB i samband med Ryanairs flygningar.

2.3.2   Addendum till 2001 års avtal daterat den 1 februari 2003

| 21. | Den 1 februari 2003 undertecknade VFAB och Ryanair ett addendum till 2001 års avtal (nedan kallat 2003 års addendum), enligt vilket flygplatsavgifterna för passagerartjänster ändrades i enlighet med nedanstående tabell.

  Tabell 6:


  Flygplatsavgifter enligt 2003 års addendum












  Antal dagliga rotationer | 1 rotation | 2 rotationer | 3 rotationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Period | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2006–31.3.2009 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2009–31.3.2011 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |

21.

Den 1 februari 2003 undertecknade VFAB och Ryanair ett addendum till 2001 års avtal (nedan kallat 2003 års addendum), enligt vilket flygplatsavgifterna för passagerartjänster ändrades i enlighet med nedanstående tabell.

Tabell 6:

Flygplatsavgifter enligt 2003 års addendum

Antal dagliga rotationer

1 rotation

2 rotationer

3 rotationer

Period

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Till den 31.3.2002

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2006–31.3.2009

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2009–31.3.2011

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

| Antal dagliga rotationer | 4 rotationer | 5 rotationer | 6 rotationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2006–31.3.2009 | [...] (*) 42 | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2009–31.3.2011 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |

Antal dagliga rotationer

4 rotationer

5 rotationer

6 rotationer

Till den 31.3.2002

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2006–31.3.2009

[...] (*) 42

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2009–31.3.2011

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

2.3.3   Avtal av den 31 januari 2005

| 22. | Den 31 januari 2005 ingicks ett nytt avtal som ersatte 2001 års avtal (inklusive 2003 års addendum) mellan VFAB och Ryanair (nedan kallat 2005 års avtal). I förhållande till 2003 års avtal var förändringarna följande (18):






  — | Avtalets varaktighet: från den 1 januari 2005 till den [...] (9) (dvs. [...] (9) år) |
| --- | --- | --- |

22.

Den 31 januari 2005 ingicks ett nytt avtal som ersatte 2001 års avtal (inklusive 2003 års addendum) mellan VFAB och Ryanair (nedan kallat 2005 års avtal). I förhållande till 2003 års avtal var förändringarna följande (18):

—

Avtalets varaktighet: från den 1 januari 2005 till den [...] (9) (dvs. [...] (9) år)

| — | Ryanair ska normalt utföra [...] (9) per dag och vid vissa tidpunkter [...] (9) per dag av tjänsterna. (Flygbolaget ska fortsätta att garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.) |
| --- | --- |

—

Ryanair ska normalt utföra [...] (9) per dag och vid vissa tidpunkter [...] (9) per dag av tjänsterna. (Flygbolaget ska fortsätta att garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.)

| — | Tillämpliga flygplatsavgifter för passagerartjänster:

  Tabell 7:

  Flygplatsavgifter per avresande passagerare







  Period | Belopp (SEK) |
| --- | --- | --- |
| [...] (*) | [...] (*) |
| [...] (*) | [...] (*) |

—

Tillämpliga flygplatsavgifter för passagerartjänster:

Tabell 7:

Flygplatsavgifter per avresande passagerare

Period

Belopp (SEK)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| — | Avtalet innehöll inget marknadsföringsstöd. |
| --- | --- |

—

Avtalet innehöll inget marknadsföringsstöd.

| 23. | Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna tillämpades dock aldrig de avgifter som anges i tabell 7. I stället har en flygplatsavgift på [...] (9) svenska kronor tillämpats kontinuerligt från och med den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

23.

Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna tillämpades dock aldrig de avgifter som anges i tabell 7. I stället har en flygplatsavgift på [...] (9) svenska kronor tillämpats kontinuerligt från och med den 1 januari 2005.

2.3.4   Ad hoc-avtal rörande marknadsföringsstöd och incentivprogram

| 24. | Under 2010 genomförde VFAB två uppgörelser med Ryanair rörande marknadsföringskampanjer. |
| --- | --- |

24.

Under 2010 genomförde VFAB två uppgörelser med Ryanair rörande marknadsföringskampanjer.

| 25. | Den första uppgörelsen, för vilken ett gemensamt marknadsföringsavtal undertecknades den 12 juni 2008 (men som betalades i april 2010), gällde publicering i svensk och brittisk press, i Ryanairs Inflight Magazine, på webbplatsen Ryanair.com, via e-post till abonnenter i Storbritannien, osv. VFAB gick med på att betala [...] (9) euro av det totala värdet på [...] (9) euro för dessa tjänster. |
| --- | --- |

25.

Den första uppgörelsen, för vilken ett gemensamt marknadsföringsavtal undertecknades den 12 juni 2008 (men som betalades i april 2010), gällde publicering i svensk och brittisk press, i Ryanairs Inflight Magazine, på webbplatsen Ryanair.com, via e-post till abonnenter i Storbritannien, osv. VFAB gick med på att betala [...] (9) euro av det totala värdet på [...] (9) euro för dessa tjänster.

| 26. | Den andra uppgörelsen ingicks i två följeskrivelser till 2005 års avtal (båda undertecknade den 1 augusti 2010) och ett avtal om marknadsföringstjänster (undertecknat den 17 augusti 2010). Uppgörelsen bestod av följande tre delar:






  i) | Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (14 dagar) under perioden 1 november 2010–31 mars 2011 till ett värde av [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget Airport Marketing Services Limited (nedan kallat AMS). |
| --- | --- | --- |

26.

Den andra uppgörelsen ingicks i två följeskrivelser till 2005 års avtal (båda undertecknade den 1 augusti 2010) och ett avtal om marknadsföringstjänster (undertecknat den 17 augusti 2010). Uppgörelsen bestod av följande tre delar:

i)

Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (14 dagar) under perioden 1 november 2010–31 mars 2011 till ett värde av [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget Airport Marketing Services Limited (nedan kallat AMS).

| ii) | Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (10 dagar per år) under perioden 1 november 2010–31 oktober 2013 till ett värde av [...] (9) euro per år, dvs. sammanlagt [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS. I en särskild följeskrivelse anges dock AMS som motpart, men moderbolaget, dvs. Ryanair, som undertecknande part. |
| --- | --- |

ii)

Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (10 dagar per år) under perioden 1 november 2010–31 oktober 2013 till ett värde av [...] (9) euro per år, dvs. sammanlagt [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS. I en särskild följeskrivelse anges dock AMS som motpart, men moderbolaget, dvs. Ryanair, som undertecknande part.

| iii) | Incentivprogram för nytillkomna linjer: Enligt överenskommelsen skulle [...] (9). Den här delen täcks av en av följeskrivelserna. VFAB:s motpart är Ryanair direkt. |
| --- | --- |

iii)

Incentivprogram för nytillkomna linjer: Enligt överenskommelsen skulle [...] (9). Den här delen täcks av en av följeskrivelserna. VFAB:s motpart är Ryanair direkt.

3.   KLAGOMÅLET

| 27. | Klaganden påstår att de svenska myndigheterna sedan 2001 via avtalen vid Västerås flygplats beviljar statligt stöd till förmån för Ryanair. VFAB tar ut olika flygplats- och marktjänstavgifter från Ryanair utan objektiva skäl. Enligt klaganden är de avgifter som åläggs Ryanair inte kostnadsrelaterade utan delvis finansierade genom högre avgifter som åläggs klaganden. |
| --- | --- |

27.

Klaganden påstår att de svenska myndigheterna sedan 2001 via avtalen vid Västerås flygplats beviljar statligt stöd till förmån för Ryanair. VFAB tar ut olika flygplats- och marktjänstavgifter från Ryanair utan objektiva skäl. Enligt klaganden är de avgifter som åläggs Ryanair inte kostnadsrelaterade utan delvis finansierade genom högre avgifter som åläggs klaganden.

| 28. | Klaganden hävdar att effekten av att inte ta ut kostnadsrelaterade avgifter från Ryanair är att VFAB genererar betydande förluster varje år sedan Ryanairs inträde på flygplatsen. Detta är tydligt eftersom omsättningen och nettoresultatet har minskat avsevärt trots att antalet passagerare ökade betydligt i och med att Ryanair blev aktivt på Västerås flygplats. Enligt klaganden har denna trend fortsatt och när de andra (traditionella) flygbolagen drog ned sin verksamhet på flygplatsen hade detta en negativ effekt på VFAB:s finanser. Om Ryanair hade betalat kostnadsrelaterade (kanske t.o.m. lönsamma) avgifter, som de svenska myndigheterna hävdar, skulle detta inte ha varit fallet. Effekten på VFAB:s finanser av de andra flygbolagens neddragning av verksamheten skulle då i stället ha varit positiv. Klaganden hävdar vidare att VFAB:s årliga förluster täcks av offentliga medel från Västerås stad och Luftfartsstyrelsen. Enligt klaganden skulle dessa förluster inte ha uppstått om Ryanair hade betalat avgifter på nivåer närmare de som betalas av klaganden. |
| --- | --- |

28.

Klaganden hävdar att effekten av att inte ta ut kostnadsrelaterade avgifter från Ryanair är att VFAB genererar betydande förluster varje år sedan Ryanairs inträde på flygplatsen. Detta är tydligt eftersom omsättningen och nettoresultatet har minskat avsevärt trots att antalet passagerare ökade betydligt i och med att Ryanair blev aktivt på Västerås flygplats. Enligt klaganden har denna trend fortsatt och när de andra (traditionella) flygbolagen drog ned sin verksamhet på flygplatsen hade detta en negativ effekt på VFAB:s finanser. Om Ryanair hade betalat kostnadsrelaterade (kanske t.o.m. lönsamma) avgifter, som de svenska myndigheterna hävdar, skulle detta inte ha varit fallet. Effekten på VFAB:s finanser av de andra flygbolagens neddragning av verksamheten skulle då i stället ha varit positiv. Klaganden hävdar vidare att VFAB:s årliga förluster täcks av offentliga medel från Västerås stad och Luftfartsstyrelsen. Enligt klaganden skulle dessa förluster inte ha uppstått om Ryanair hade betalat avgifter på nivåer närmare de som betalas av klaganden.

| 29. | Enligt klaganden är det inte någon sekundär tjänst som tillhandahålls Ryanair och dess passagerare. De flesta av en flygplats kostnader avser banor, taxibanor, hinderfria stigområden, landningshjälpmedel, snöröjning, brandskyddstjänster osv. Detta är tjänster och infrastrukturer som i lika utsträckning begärs av alla flygbolag som är aktiva på flygplatsen och samma sak gäller i hög grad även för tjänsterna inne i terminalen. Det kan dock finnas några faktorer som varierar mellan olika flygbolag (t.ex. antal kvadratmeter som avsätts per passagerare, passagerarbryggor osv.). Enligt klagandens bästa möjliga uppskattningar skulle en variation baserad på sådana begränsade faktorer under alla omständigheter aldrig motivera en avgiftsskillnad som är högre än 5–10 procent. När det gäller de relativt långa giltighetstiderna för VFAB:s avtal med Ryanair ifrågasätter klaganden det verkliga värdet i detta med tanke på att Ryanair lämnade Västerås flygplats 2007. (19) |
| --- | --- |

29.

Enligt klaganden är det inte någon sekundär tjänst som tillhandahålls Ryanair och dess passagerare. De flesta av en flygplats kostnader avser banor, taxibanor, hinderfria stigområden, landningshjälpmedel, snöröjning, brandskyddstjänster osv. Detta är tjänster och infrastrukturer som i lika utsträckning begärs av alla flygbolag som är aktiva på flygplatsen och samma sak gäller i hög grad även för tjänsterna inne i terminalen. Det kan dock finnas några faktorer som varierar mellan olika flygbolag (t.ex. antal kvadratmeter som avsätts per passagerare, passagerarbryggor osv.). Enligt klagandens bästa möjliga uppskattningar skulle en variation baserad på sådana begränsade faktorer under alla omständigheter aldrig motivera en avgiftsskillnad som är högre än 5–10 procent. När det gäller de relativt långa giltighetstiderna för VFAB:s avtal med Ryanair ifrågasätter klaganden det verkliga värdet i detta med tanke på att Ryanair lämnade Västerås flygplats 2007. (19)

| 30. | Klaganden påpekar att förlusterna från VFAB:s kommersiella verksamheter på intet sätt kan uppvägas av de intäkter som inkommit från VFAB:s verksamhet som flygplatsmyndighet eller som förvaltare av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Alla finansiella flöden från sådana verksamheter måste vara tydligt avskilda från VFAB:s kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

30.

Klaganden påpekar att förlusterna från VFAB:s kommersiella verksamheter på intet sätt kan uppvägas av de intäkter som inkommit från VFAB:s verksamhet som flygplatsmyndighet eller som förvaltare av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Alla finansiella flöden från sådana verksamheter måste vara tydligt avskilda från VFAB:s kommersiella verksamheter.

| 31. | Klaganden hävdar vidare att stödet inte kan anses uppfylla de kriterier för igångsättningsstöd som anges i kommissionens meddelande om riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (20) (nedan kallade flygriktlinjerna). Det bidrar inte till att minska trafikstockningar på marken, eftersom den mesta om inte all trafik mellan regionala flygplatser som genereras av lågbudgetbolagen är ökad trafik och inte trafik som avletts från överbelastade storflygplatser (den linje som öppnades av Ryanair var en ny linje och befriade inte flygplatsen Stockholm-Arlanda från någon trafik av betydelse). Beviljandet av driftstöd till Ryanair vid Västerås flygplats i form av särskilt stöd till ett enskilt flygbolag kan inte motiveras med hänsyn till regionala utvecklingsbehov. Västerås flygplats är inte en regional flygplats belägen i en ”underutvecklad” del av EU. Den är tvärtom belägen ungefär 100 km från Stockholm med goda tåg- och motorvägsförbindelser. Regionen är en stark ekonomisk region i Sverige. Slutligen finns det i regionen fem flygplatser för inrikes och internationell trafik. |
| --- | --- |

31.

Klaganden hävdar vidare att stödet inte kan anses uppfylla de kriterier för igångsättningsstöd som anges i kommissionens meddelande om riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (20) (nedan kallade flygriktlinjerna). Det bidrar inte till att minska trafikstockningar på marken, eftersom den mesta om inte all trafik mellan regionala flygplatser som genereras av lågbudgetbolagen är ökad trafik och inte trafik som avletts från överbelastade storflygplatser (den linje som öppnades av Ryanair var en ny linje och befriade inte flygplatsen Stockholm-Arlanda från någon trafik av betydelse). Beviljandet av driftstöd till Ryanair vid Västerås flygplats i form av särskilt stöd till ett enskilt flygbolag kan inte motiveras med hänsyn till regionala utvecklingsbehov. Västerås flygplats är inte en regional flygplats belägen i en ”underutvecklad” del av EU. Den är tvärtom belägen ungefär 100 km från Stockholm med goda tåg- och motorvägsförbindelser. Regionen är en stark ekonomisk region i Sverige. Slutligen finns det i regionen fem flygplatser för inrikes och internationell trafik.

| 32. | Klaganden anser därför att de nedsatta avgifterna för passagerar- och marktjänster som ges enbart till Ryanair medför ett diskriminerande och icke-minskande driftstöd som inte kan omfattas av undantag enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

32.

Klaganden anser därför att de nedsatta avgifterna för passagerar- och marktjänster som ges enbart till Ryanair medför ett diskriminerande och icke-minskande driftstöd som inte kan omfattas av undantag enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget.

4.   DE SVENSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKT

| 33. | De svenska myndigheterna anser att de som ägare till VFAB har agerat som andra investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort för att tillhandahålla flygplatstjänster. Deras syfte är och har varit att uppnå lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

33.

De svenska myndigheterna anser att de som ägare till VFAB har agerat som andra investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort för att tillhandahålla flygplatstjänster. Deras syfte är och har varit att uppnå lönsamhet på lång sikt.

| 34. | Enligt de svenska myndigheterna är de finansiella uppgifter som anges i tabell 2 ovan och som är baserade på årsredovisningarna för respektive år vilseledande i detta sammanhang, eftersom de inbegriper även andra faktorer än de flygrelaterade. De har tillhandahållit följande siffror för perioden 1999–2005, som enbart visar resultatet av flygverksamheterna.

  Tabell 8:


  VFAB:s resultat under perioden 1999–2005 avseende enbart flygverksamheterna
   (21)













  Miljoner SEK | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning från flygverksamheter | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Nettovinst/-förlust | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |

34.

Enligt de svenska myndigheterna är de finansiella uppgifter som anges i tabell 2 ovan och som är baserade på årsredovisningarna för respektive år vilseledande i detta sammanhang, eftersom de inbegriper även andra faktorer än de flygrelaterade. De har tillhandahållit följande siffror för perioden 1999–2005, som enbart visar resultatet av flygverksamheterna.

Tabell 8:

VFAB:s resultat under perioden 1999–2005 avseende enbart flygverksamheterna
   (21)

Miljoner SEK

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Omsättning från flygverksamheter

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Nettovinst/-förlust

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| 35. | När det gäller VFAB:s finansiella ställning förklarar de svenska myndigheterna först att skälet till att VFAB:s omsättning inte ökade, trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004, var att den traditionella flygtrafiken till och från flygplatsen minskade avsevärt. Detta beror på att marknaden har förändrats väsentligt sedan början av år 2000. Lågprisbolagens inträde på marknaden har förvandlat flygresorna till en standardprodukt där priset är den avgörande faktorn för många passagerare när de köper en biljett. Dessutom berodde enligt de svenska myndigheterna de omfattande förluster som genererades av VFAB på en ekonomisk lågkonjunktur 2000, attackerna den 11 september 2001 samt finanskrisen och askmolnproblemen 2008. Attackerna 2001 ledde till en minskning av intäkterna per passagerare som kvarstår och som för VFAB innebär att Västerås flygplats skulle behöva ha ungefär 700 000 passagerare per år för att uppnå ett positivt resultat. |
| --- | --- |

35.

När det gäller VFAB:s finansiella ställning förklarar de svenska myndigheterna först att skälet till att VFAB:s omsättning inte ökade, trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004, var att den traditionella flygtrafiken till och från flygplatsen minskade avsevärt. Detta beror på att marknaden har förändrats väsentligt sedan början av år 2000. Lågprisbolagens inträde på marknaden har förvandlat flygresorna till en standardprodukt där priset är den avgörande faktorn för många passagerare när de köper en biljett. Dessutom berodde enligt de svenska myndigheterna de omfattande förluster som genererades av VFAB på en ekonomisk lågkonjunktur 2000, attackerna den 11 september 2001 samt finanskrisen och askmolnproblemen 2008. Attackerna 2001 ledde till en minskning av intäkterna per passagerare som kvarstår och som för VFAB innebär att Västerås flygplats skulle behöva ha ungefär 700 000 passagerare per år för att uppnå ett positivt resultat.

| 36. | VFAB hävdar att bolagets resultat är normala för industrin mot bakgrund av det aktuella marknadsläget och pekar på det faktum att andra flygplatser i Sverige med liknande passagerarfrekvens har haft liknande negativa resultat under 2005. |
| --- | --- |

36.

VFAB hävdar att bolagets resultat är normala för industrin mot bakgrund av det aktuella marknadsläget och pekar på det faktum att andra flygplatser i Sverige med liknande passagerarfrekvens har haft liknande negativa resultat under 2005.

| 37. | Även vad beträffar det påstådda stödet till Ryanair hävdar de svenska myndigheterna att VFAB:s åtgärder överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

37.

Även vad beträffar det påstådda stödet till Ryanair hävdar de svenska myndigheterna att VFAB:s åtgärder överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| 38. | Skälet till att den flygplatsavgift som tillämpas för Ryanair är lägre än den som tillämpas för till exempel SAS är att Ryanair kräver en servicenivå på flygplatsen som är mer begränsad än den som tillhandahålls andra flygbolag, som t.ex. klaganden. Ryanair var dessutom berett att ingå ett avtal där det årliga antalet passagerare till flygplatsen var garanterat i [...] (9) år. När det gäller Ryanairs nedläggning av verksamheten på flygplatsen 2006 har de svenska myndigheterna förklarat att VFAB vidtog omedelbara åtgärder och övertygade Ryanair att återuppta sin verksamhet på flygplatsen så snart som möjligt. Vad beträffar marknadsföringsstödet, så täckte det marknadsföringsaktiviteter som Ryanair utförde för VFAB:s räkning. |
| --- | --- |

38.

Skälet till att den flygplatsavgift som tillämpas för Ryanair är lägre än den som tillämpas för till exempel SAS är att Ryanair kräver en servicenivå på flygplatsen som är mer begränsad än den som tillhandahålls andra flygbolag, som t.ex. klaganden. Ryanair var dessutom berett att ingå ett avtal där det årliga antalet passagerare till flygplatsen var garanterat i [...] (9) år. När det gäller Ryanairs nedläggning av verksamheten på flygplatsen 2006 har de svenska myndigheterna förklarat att VFAB vidtog omedelbara åtgärder och övertygade Ryanair att återuppta sin verksamhet på flygplatsen så snart som möjligt. Vad beträffar marknadsföringsstödet, så täckte det marknadsföringsaktiviteter som Ryanair utförde för VFAB:s räkning.

| 39. | De svenska myndigheterna anser därför att de berörda åtgärderna inte ger ett företag någon ekonomisk fördel och följaktligen att de inte omfattas av räckvidden för artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

39.

De svenska myndigheterna anser därför att de berörda åtgärderna inte ger ett företag någon ekonomisk fördel och följaktligen att de inte omfattas av räckvidden för artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.   BEDÖMNING AV FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD

| 40. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, [...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

40.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, [...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| 41. | Kommissionen har analyserat huruvida följande åtgärder kan anses utgöra statligt stöd beviljat av de svenska myndigheterna till VFAB:






  1) | Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010. |
| --- | --- | --- |

41.

Kommissionen har analyserat huruvida följande åtgärder kan anses utgöra statligt stöd beviljat av de svenska myndigheterna till VFAB:

1)

Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010.

| 2) | Nedsatt hyra betalad av VFAB till offentligt ägda Västerås Flygfastigheter AB för dess användning av flygplatsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

2)

Nedsatt hyra betalad av VFAB till offentligt ägda Västerås Flygfastigheter AB för dess användning av flygplatsinfrastrukturen.

| 3) | Statligt driftstöd för flygplatser som inte ägs av staten. |
| --- | --- |

3)

Statligt driftstöd för flygplatser som inte ägs av staten.

| 42. | Kommissionen har dessutom undersökt om följande åtgärder utgör statligt stöd som via VFAB beviljats Ryanair av de svenska myndigheterna:






  4) | Flygplatsavgifter tillämpliga på Ryanair under perioden 2001–2010. |
| --- | --- | --- |

42.

Kommissionen har dessutom undersökt om följande åtgärder utgör statligt stöd som via VFAB beviljats Ryanair av de svenska myndigheterna:

4)

Flygplatsavgifter tillämpliga på Ryanair under perioden 2001–2010.

| 5) | Marknadsföringsstöd beviljat av VFAB till Ryanair under 2001, 2008 och 2010. |
| --- | --- |

5)

Marknadsföringsstöd beviljat av VFAB till Ryanair under 2001, 2008 och 2010.

5.1   Potentiellt stöd till VFAB

| 43. | För att avgöra om en åtgärd faller inom tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen först fastställa om mottagaren av de statliga medlen är ett företag i den mening som avses i den artikeln. |
| --- | --- |

43.

För att avgöra om en åtgärd faller inom tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen först fastställa om mottagaren av de statliga medlen är ett företag i den mening som avses i den artikeln.

| 44. | Det är fast rättspraxis att begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering, (22) och att all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet. (23) Tribunalen har i sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftat att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet, varav uppbyggnaden av en flygplatsinfrastruktur är en oskiljaktig del. (24) Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga form och sättet för dess finansiering, utgör den ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. (25) Det ska dock noteras att all verksamhet som utövas av en flygplatsoperatör inte nödvändigtvis är av ekonomisk natur. (26) Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig om verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis, tull osv. (27) Finansieringen av sådana icke-ekonomiska verksamheter ska uteslutande täcka de kostnader som faktiskt orsakas av åtgärderna och får inte användas för att i stället finansiera andra ekonomiska verksamheter. (28) |
| --- | --- |

44.

Det är fast rättspraxis att begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering, (22) och att all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet. (23) Tribunalen har i sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftat att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet, varav uppbyggnaden av en flygplatsinfrastruktur är en oskiljaktig del. (24) Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga form och sättet för dess finansiering, utgör den ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. (25) Det ska dock noteras att all verksamhet som utövas av en flygplatsoperatör inte nödvändigtvis är av ekonomisk natur. (26) Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig om verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis, tull osv. (27) Finansieringen av sådana icke-ekonomiska verksamheter ska uteslutande täcka de kostnader som faktiskt orsakas av åtgärderna och får inte användas för att i stället finansiera andra ekonomiska verksamheter. (28)

| 45. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att Västerås flygplats drivs på kommersiell basis. Flygplatsoperatören tar ut avgifter från användarna för flygplatsinfrastrukturens användning och för de tjänster som den tillhandahåller på flygplatsen. VFAB är alltså ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen har inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna om att åtgärderna skulle syfta till att kompensera för icke-ekonomiska verksamheter som utförs av VFAB och vara skilda från VFAB:s kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

45.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att Västerås flygplats drivs på kommersiell basis. Flygplatsoperatören tar ut avgifter från användarna för flygplatsinfrastrukturens användning och för de tjänster som den tillhandahåller på flygplatsen. VFAB är alltså ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen har inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna om att åtgärderna skulle syfta till att kompensera för icke-ekonomiska verksamheter som utförs av VFAB och vara skilda från VFAB:s kommersiella verksamheter.

| 46. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att åtgärderna 1, 2 och 3 ovan påverkar VFAB:s ekonomiska verksamheter och omfattas av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

46.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att åtgärderna 1, 2 och 3 ovan påverkar VFAB:s ekonomiska verksamheter och omfattas av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget.

5.1.1   Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010

—   Statliga medel

| 47. | Aktieägarnas tillskott har beslutats och tillhandahållits av VFAB:s ägare, dvs. av Västerås stad och, under en viss tid, av Luftfartsstyrelsen genom dess dotterföretag LFV Holding. Enligt dess bolagsförordning, kan LFV Holding inte utan tillåtelse av den svenska regeringen bilda nya dotterbolag eller i övrigt förvärva aktier eller andelar. Riksdagsledamöter har rätt att delta i bolagsstämman. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. I det aktuella skedet av förfarandet, intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att de beslut som avser aktieägartillskotten till VFAB var hänförlig till staten. Därmed utgör aktieägarnas tillskott statliga medel. |
| --- | --- |

47.

Aktieägarnas tillskott har beslutats och tillhandahållits av VFAB:s ägare, dvs. av Västerås stad och, under en viss tid, av Luftfartsstyrelsen genom dess dotterföretag LFV Holding. Enligt dess bolagsförordning, kan LFV Holding inte utan tillåtelse av den svenska regeringen bilda nya dotterbolag eller i övrigt förvärva aktier eller andelar. Riksdagsledamöter har rätt att delta i bolagsstämman. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. I det aktuella skedet av förfarandet, intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att de beslut som avser aktieägartillskotten till VFAB var hänförlig till staten. Därmed utgör aktieägarnas tillskott statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 48. | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Enligt Charleroi-målet (29) är kommissionen skyldig att beakta alla relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits när den tar ställning till åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

48.

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Enligt Charleroi-målet (29) är kommissionen skyldig att beakta alla relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits när den tar ställning till åtgärden i fråga.

| 49. | Först behöver kommissionen veta om aktieägartillskotten kan anses vara en kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och följaktligen inte ge VFAB någon ekonomisk fördel. I enlighet med vad som anges ovan har de svenska myndigheterna inte uttryckligen hävdat att så är fallet. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar med avseende på detta. Om det faktiskt finns en sådan skyldighet behöver kommissionen dokumentation rörande flera olika aspekter, som t.ex. den akt enligt vilken VFAB är skyldigt att utföra sådan verksamhet, den kompensationsnivå som VFAB är berättigat till för att utföra denna skyldighet och det förfarande som tillämpas för att se till att alla kompensationer är avskilda från VFAB:s kommersiella verksamhet. I avsaknad av dessa upplysningar intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägarnas tillskott täckte förluster från VFAB:s kommersiella verksamhet vid flygplatsen. |
| --- | --- |

49.

Först behöver kommissionen veta om aktieägartillskotten kan anses vara en kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och följaktligen inte ge VFAB någon ekonomisk fördel. I enlighet med vad som anges ovan har de svenska myndigheterna inte uttryckligen hävdat att så är fallet. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar med avseende på detta. Om det faktiskt finns en sådan skyldighet behöver kommissionen dokumentation rörande flera olika aspekter, som t.ex. den akt enligt vilken VFAB är skyldigt att utföra sådan verksamhet, den kompensationsnivå som VFAB är berättigat till för att utföra denna skyldighet och det förfarande som tillämpas för att se till att alla kompensationer är avskilda från VFAB:s kommersiella verksamhet. I avsaknad av dessa upplysningar intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägarnas tillskott täckte förluster från VFAB:s kommersiella verksamhet vid flygplatsen.

| 50. | För att kontrollera om ett företag har gynnats av en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen det kriterium som följer av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Enligt denna princip utgör offentlig finansiering inte statligt stöd ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. (30) Kapital som av staten, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor ska enligt denna princip inte anses utgöra statligt stöd. (31) |
| --- | --- |

50.

För att kontrollera om ett företag har gynnats av en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen det kriterium som följer av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Enligt denna princip utgör offentlig finansiering inte statligt stöd ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. (30) Kapital som av staten, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor ska enligt denna princip inte anses utgöra statligt stöd. (31)

| 51. | VFAB har genererat betydande förluster i mer än 10 år. Frågan är om en normal investerare skulle ha varit beredd att bidra med kapitaltillskott på sammanlagt 194 miljoner svenska kronor (ungefär 21,4 miljoner euro) för att täcka sådana förluster. Eftersom den potentiella stödmottagaren har varit helt statligt ägd under hela perioden i fråga finns det inga privata ägare att jämföra med. |
| --- | --- |

51.

VFAB har genererat betydande förluster i mer än 10 år. Frågan är om en normal investerare skulle ha varit beredd att bidra med kapitaltillskott på sammanlagt 194 miljoner svenska kronor (ungefär 21,4 miljoner euro) för att täcka sådana förluster. Eftersom den potentiella stödmottagaren har varit helt statligt ägd under hela perioden i fråga finns det inga privata ägare att jämföra med.

| 52. | De svenska myndigheterna hävdar att den finansiella analys som gjordes i detta sammanhang liknade de som gjordes av den privata ägaren till Skavsta flygplats, TBI plc, som ägs av det spanska bolaget Abertis Infraestructures S.A. och AENA Desarrollo Internacional S.A. Sammanlagt har över 400 miljoner svenska kronor investerats i Skavsta flygplats. De svenska myndigheterna har dock för det första inte inkommit med några upplysningar om att de privata ägarna till Skavsta flygplats skulle ha tillhandahållit aktieägartillskott enligt likartade förutsättningar som de vid Västerås flygplats. För det andra verkar det tvivelaktigt att eventuella tillskott till Skavsta flygplats kan användas för benchmarking i detta sammanhang, bl.a. eftersom Skavsta flygplats har en passagerarfrekvens som är 10 gånger högre än den på Västerås flygplats. |
| --- | --- |

52.

De svenska myndigheterna hävdar att den finansiella analys som gjordes i detta sammanhang liknade de som gjordes av den privata ägaren till Skavsta flygplats, TBI plc, som ägs av det spanska bolaget Abertis Infraestructures S.A. och AENA Desarrollo Internacional S.A. Sammanlagt har över 400 miljoner svenska kronor investerats i Skavsta flygplats. De svenska myndigheterna har dock för det första inte inkommit med några upplysningar om att de privata ägarna till Skavsta flygplats skulle ha tillhandahållit aktieägartillskott enligt likartade förutsättningar som de vid Västerås flygplats. För det andra verkar det tvivelaktigt att eventuella tillskott till Skavsta flygplats kan användas för benchmarking i detta sammanhang, bl.a. eftersom Skavsta flygplats har en passagerarfrekvens som är 10 gånger högre än den på Västerås flygplats.

| 53. | De svenska myndigheterna har inkommit med mycket begränsade bevis för att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som normala investerare i en marknadsekonomi när de bidrog med kapitalet i fråga.






  — | Det finns indikationer på att Luftfartsstyrelsen utförde någon form av marknadsanalys innan den förvärvade aktier i VFAB 2000. Enligt de prognoser utifrån vilka köpet gjordes skulle antalet passagerare vid Västerås flygplats öka från [...] (9) till [...] (9) , vilket skulle ge en hållbar lönsamhet på 7 – 10 miljoner svenska kronor per år. VFAB beräknades nå break-even 2003 med en passagerarfrekvens på [...] (9). Enligt analysen förväntades särskilt lågpristrafiken växa. LFV Holding AB skulle enligt de upplysningar som lämnats kräva sin andel på 40 procent av VFAB för ett pris på [...] (9) svenska kronor. Som beskrivs i tabell 1 ovan sjönk dock passagerarfrekvensen i stället för att femdubblas. I slutet av 2006 sålde LFV Holding AB sina aktier tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna var skälet till detta att Luftfartsstyrelsen inte var beredd att fortsätta göra aktieägartillskott till VFAB. |
| --- | --- | --- |

53.

De svenska myndigheterna har inkommit med mycket begränsade bevis för att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som normala investerare i en marknadsekonomi när de bidrog med kapitalet i fråga.

—

Det finns indikationer på att Luftfartsstyrelsen utförde någon form av marknadsanalys innan den förvärvade aktier i VFAB 2000. Enligt de prognoser utifrån vilka köpet gjordes skulle antalet passagerare vid Västerås flygplats öka från [...] (9) till [...] (9) , vilket skulle ge en hållbar lönsamhet på 7 – 10 miljoner svenska kronor per år. VFAB beräknades nå break-even 2003 med en passagerarfrekvens på [...] (9). Enligt analysen förväntades särskilt lågpristrafiken växa. LFV Holding AB skulle enligt de upplysningar som lämnats kräva sin andel på 40 procent av VFAB för ett pris på [...] (9) svenska kronor. Som beskrivs i tabell 1 ovan sjönk dock passagerarfrekvensen i stället för att femdubblas. I slutet av 2006 sålde LFV Holding AB sina aktier tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna var skälet till detta att Luftfartsstyrelsen inte var beredd att fortsätta göra aktieägartillskott till VFAB.

| — | År 2006, när Luftfartsstyrelsen sålde sina aktier i VFAB, utförde även Västerås stad en analys av sina alternativ för den framtida driften vid flygplatsen. Dokumenten rörande fullmäktigebeslutet att gå vidare med VFAB 2006 (då Luftfartsstyrelsen avträtt sina aktier) avser det faktum att en annan flygplats i samma region, nämligen Stockholm-Bromma, skulle läggas ned 2011. Det finns emellertid ingen information om de överväganden som eventuellt gjordes av VFAB:s ägare 2006, då det beslutades att Stockholm-Bromma skulle fortsätta att drivas åtminstone fram till 2023. Inte heller hade några finansiella prognoser eller affärsplaner bifogats analysen. |
| --- | --- |

—

År 2006, när Luftfartsstyrelsen sålde sina aktier i VFAB, utförde även Västerås stad en analys av sina alternativ för den framtida driften vid flygplatsen. Dokumenten rörande fullmäktigebeslutet att gå vidare med VFAB 2006 (då Luftfartsstyrelsen avträtt sina aktier) avser det faktum att en annan flygplats i samma region, nämligen Stockholm-Bromma, skulle läggas ned 2011. Det finns emellertid ingen information om de överväganden som eventuellt gjordes av VFAB:s ägare 2006, då det beslutades att Stockholm-Bromma skulle fortsätta att drivas åtminstone fram till 2023. Inte heller hade några finansiella prognoser eller affärsplaner bifogats analysen.

| 54. | På grundval av den information som kommissionen har tillgång till hyser den allvarliga tvivel på att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som en normal marknadsinvesterare när de tillhandahöll aktieägartillskotten till VFAB. Kommissionen intar därför den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten utgjorde en ekonomisk fördel för VFAB genom att befria bolaget från kostnader som i annat fall skulle ha burits av VFAB. |
| --- | --- |

54.

På grundval av den information som kommissionen har tillgång till hyser den allvarliga tvivel på att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som en normal marknadsinvesterare när de tillhandahöll aktieägartillskotten till VFAB. Kommissionen intar därför den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten utgjorde en ekonomisk fördel för VFAB genom att befria bolaget från kostnader som i annat fall skulle ha burits av VFAB.

—   Selektivitet

| 55. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

55.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| 56. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de fördelar som tillhandahölls genom aktieägartillskotten enbart beviljades VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

56.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de fördelar som tillhandahölls genom aktieägartillskotten enbart beviljades VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 57. | Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (32) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. Som förklaras i avsnitt 5.1 är en flygplats en ekonomisk verksamhet. Det finns konkurrens mellan flygplatsoperatörer. I det aktuella ärendet är flygplatsen i fråga dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

57.

Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (32) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. Som förklaras i avsnitt 5.1 är en flygplats en ekonomisk verksamhet. Det finns konkurrens mellan flygplatsoperatörer. I det aktuella ärendet är flygplatsen i fråga dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| 58. | Västerås flygplats betjänar för närvarande ungefär 150 000 passagerare om året och är följaktligen en ”liten regional flygplats”. I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen dock att över 99 procent av passagerarna på Västerås flygplats reser på internationella flygningar och 95 procent av passagerarna reser till eller från destinationer inom EU. Kommissionen konstaterar därför att stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

58.

Västerås flygplats betjänar för närvarande ungefär 150 000 passagerare om året och är följaktligen en ”liten regional flygplats”. I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen dock att över 99 procent av passagerarna på Västerås flygplats reser på internationella flygningar och 95 procent av passagerarna reser till eller från destinationer inom EU. Kommissionen konstaterar därför att stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 59. | I det aktuella skedet av förfarandet konstaterar kommissionen följaktligen att de aktieägartillskott som tillhandahållits VFAB under perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

59.

I det aktuella skedet av förfarandet konstaterar kommissionen följaktligen att de aktieägartillskott som tillhandahållits VFAB under perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.1.2   Hyra betald till den offentliga ägaren av flygplatsinfrastrukturen under perioden 2003–2010

—   Statliga medel

| 60. | Ägaren till flygplatsinfrastrukturen är Västerås Flygfastigheter AB, som till fullo ägs av Västerås stad genom dess dotterbolag Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB. Västerås Flygfastigheter AB är ett offentligt företag enligt artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (nedan kallat direktivet om finansiell insyn). (33) Om Västerås stad avtalar en hyra som är lägre än marknadspriset, medför det uteblivna intäkter för Västerås Flygfastigheter AB och för dess ägare, dvs. i sista hand för svenska staten. En sådan hyra, som inte är förenlig med marknaden, är därför hänförlig till staten och finansierad med statliga medel. |
| --- | --- |

60.

Ägaren till flygplatsinfrastrukturen är Västerås Flygfastigheter AB, som till fullo ägs av Västerås stad genom dess dotterbolag Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB. Västerås Flygfastigheter AB är ett offentligt företag enligt artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (nedan kallat direktivet om finansiell insyn). (33) Om Västerås stad avtalar en hyra som är lägre än marknadspriset, medför det uteblivna intäkter för Västerås Flygfastigheter AB och för dess ägare, dvs. i sista hand för svenska staten. En sådan hyra, som inte är förenlig med marknaden, är därför hänförlig till staten och finansierad med statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 61. | Som nämnts ovan äger VFAB sedan 2003 inte längre flygplatsinfrastrukturen, utan använder den enligt ett leasingavtal med Västerås Flygfastigheter AB. Det finns uppgifter som tyder på att den hyra som VFAB betalar inte är marknadsenlig. I ett dokument med information för Västerås kommunfullmäktige anges t.ex. att den hyra som betalas av VFAB ligger ungefär [...] (9) svenska kronor under marknadspriset. (34) Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar rörande ovan nämnda indikationer på att den hyra som betalats av VFAB inte är marknadsenlig. Kommissionen skulle dessutom behöva information om det beräknade marknadspriset, inklusive de antaganden utifrån vilka den beräkningen har gjorts. |
| --- | --- |

61.

Som nämnts ovan äger VFAB sedan 2003 inte längre flygplatsinfrastrukturen, utan använder den enligt ett leasingavtal med Västerås Flygfastigheter AB. Det finns uppgifter som tyder på att den hyra som VFAB betalar inte är marknadsenlig. I ett dokument med information för Västerås kommunfullmäktige anges t.ex. att den hyra som betalas av VFAB ligger ungefär [...] (9) svenska kronor under marknadspriset. (34) Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar rörande ovan nämnda indikationer på att den hyra som betalats av VFAB inte är marknadsenlig. Kommissionen skulle dessutom behöva information om det beräknade marknadspriset, inklusive de antaganden utifrån vilka den beräkningen har gjorts.

| 62. | På grundval av den information som den har tillgång till intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den hyra som flygplatsinfrastrukturens ägare tar ut från VFAB ligger under marknadspriset. Den nedsatta hyran befriar VFAB från kostnader som bolaget i annat fall normalt skulle ha burit, dvs. den ger VFAB en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

62.

På grundval av den information som den har tillgång till intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den hyra som flygplatsinfrastrukturens ägare tar ut från VFAB ligger under marknadspriset. Den nedsatta hyran befriar VFAB från kostnader som bolaget i annat fall normalt skulle ha burit, dvs. den ger VFAB en ekonomisk fördel.

—   Selektivitet

| 63. | Den nedsatta hyran ges endast till VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

63.

Den nedsatta hyran ges endast till VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 64. | I enlighet med förklaringen i punkt 57 ovan anses stöd som ges till företag som är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. I det aktuella ärendet är flygplatsen dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser. Det är följaktligen en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Av de skäl som anges i punkt 58 ovan konstaterar kommissionen att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

64.

I enlighet med förklaringen i punkt 57 ovan anses stöd som ges till företag som är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. I det aktuella ärendet är flygplatsen dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser. Det är följaktligen en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Av de skäl som anges i punkt 58 ovan konstaterar kommissionen att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 65. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som betalats av VFAB till Västerås Flygfastigheter AB för perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

65.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som betalats av VFAB till Västerås Flygfastigheter AB för perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.1.3   Annat driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten

—   Statliga medel

| 66. | Som beskrivs i punkt 15 ovan har VFAB och vissa andra flygplatser beviljats driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten under hela den period som förfarandet omfattar (2001–2010), med undantag för 2007. Grunden för stödet anges i lagstiftning och stödet beviljas årligen av de svenska myndigheterna. Stödet finansieras med statsbudgeten. Det medför därför en överföring av statliga medel och kan hänföras till staten. |
| --- | --- |

66.

Som beskrivs i punkt 15 ovan har VFAB och vissa andra flygplatser beviljats driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten under hela den period som förfarandet omfattar (2001–2010), med undantag för 2007. Grunden för stödet anges i lagstiftning och stödet beviljas årligen av de svenska myndigheterna. Stödet finansieras med statsbudgeten. Det medför därför en överföring av statliga medel och kan hänföras till staten.

—   Ekonomisk fördel

| 67. | Åtgärden befriar stödmottagarna från en finansiell börda som de i annat fall skulle ha burit. Enligt de mycket begränsade upplysningar som kommissionen för närvarande har tillgång till är stödet inte baserat på någon skyldighet att tillhandahålla offentliga tjänster, inte heller täcker det enbart icke-ekonomiska verksamheter på de berörda flygplatserna. Det är inte i sin egenskap av aktieägare som staten tillhandahåller stödet och man kan följaktligen utesluta att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi är tillämplig. Kommissionen konstaterar därför, åtminstone i detta skede av förfarandet, att driftstödet ger vissa företag en ekonomisk fördel jämfört med andra företag. |
| --- | --- |

67.

Åtgärden befriar stödmottagarna från en finansiell börda som de i annat fall skulle ha burit. Enligt de mycket begränsade upplysningar som kommissionen för närvarande har tillgång till är stödet inte baserat på någon skyldighet att tillhandahålla offentliga tjänster, inte heller täcker det enbart icke-ekonomiska verksamheter på de berörda flygplatserna. Det är inte i sin egenskap av aktieägare som staten tillhandahåller stödet och man kan följaktligen utesluta att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi är tillämplig. Kommissionen konstaterar därför, åtminstone i detta skede av förfarandet, att driftstödet ger vissa företag en ekonomisk fördel jämfört med andra företag.

—   Selektivitet

| 68. | Stödet beviljas endast flygplatsoperatörer som är aktiva på flygplatser som inte ägs av staten. Det är främst avsett att beviljas flygplatser med reguljär inrikestrafik minst fem dagar per vecka under 46 veckor per år. Åtgärden är följaktligen selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

68.

Stödet beviljas endast flygplatsoperatörer som är aktiva på flygplatser som inte ägs av staten. Det är främst avsett att beviljas flygplatser med reguljär inrikestrafik minst fem dagar per vecka under 46 veckor per år. Åtgärden är följaktligen selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 69. | Eftersom åtgärdens mottagare är aktiva på en marknad som är öppen för konkurrens och på vilken det finns handel mellan medlemsstaterna, är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

69.

Eftersom åtgärdens mottagare är aktiva på en marknad som är öppen för konkurrens och på vilken det finns handel mellan medlemsstaterna, är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 70. | Av de skäl som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstödet till VFAB och andra flygplatser som inte ägs direkt av staten utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

70.

Av de skäl som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstödet till VFAB och andra flygplatser som inte ägs direkt av staten utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.2   Potentiellt stöd till Ryanair

5.2.1   Flygplatsavgifter som påstås vara lägre än de som gäller för andra flygbolag

—   Statliga medel

| 71. | Begreppet statligt stöd gäller alla fördelar som direkt eller indirekt, med hjälp av statliga medel, beviljas av staten själv eller genom ett förmedlande organ som agerar i kraft av de befogenheter som det tilldelats. (35) |
| --- | --- |

71.

Begreppet statligt stöd gäller alla fördelar som direkt eller indirekt, med hjälp av statliga medel, beviljas av staten själv eller genom ett förmedlande organ som agerar i kraft av de befogenheter som det tilldelats. (35)

| 72. | I enlighet med vad som nämns ovan var VFAB till 100 procent offentligt ägt under hela den period som omfattas av detta beslut (dvs. under hela den tid som avtal om flygplatsavgifter vid Västerås flygplats har ingåtts). Det är alltså helt klart ett offentligt företag enligt artikel 2 b i direktivet om finansiell insyn. I det aktuella ärendet kontrollerade staten följaktligen direkt eller indirekt medlen i fråga. I den utsträckning flygplatsavgifterna i fråga är lägre än marknadspriset för de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

72.

I enlighet med vad som nämns ovan var VFAB till 100 procent offentligt ägt under hela den period som omfattas av detta beslut (dvs. under hela den tid som avtal om flygplatsavgifter vid Västerås flygplats har ingåtts). Det är alltså helt klart ett offentligt företag enligt artikel 2 b i direktivet om finansiell insyn. I det aktuella ärendet kontrollerade staten följaktligen direkt eller indirekt medlen i fråga. I den utsträckning flygplatsavgifterna i fråga är lägre än marknadspriset för de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör en förlust av statliga medel.

| 73. | Domstolen har emellertid också slagit fast att även om staten kan kontrollera ett offentligt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner ska det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten medger detta. Endast det faktum att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är därför inte tillräckligt för att anse att de åtgärder som företaget vidtagit, till exempel flygplatsavgifterna i fråga, ska tillskrivas staten. Det är dessutom nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder. I detta hänseende har domstolen funnit att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en åtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. (36) |
| --- | --- |

73.

Domstolen har emellertid också slagit fast att även om staten kan kontrollera ett offentligt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner ska det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten medger detta. Endast det faktum att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är därför inte tillräckligt för att anse att de åtgärder som företaget vidtagit, till exempel flygplatsavgifterna i fråga, ska tillskrivas staten. Det är dessutom nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder. I detta hänseende har domstolen funnit att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en åtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. (36)

| 74. | Dessa omständigheter kan vara huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, företagets organisationsform, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. (37) |
| --- | --- |

74.

Dessa omständigheter kan vara huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, företagets organisationsform, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. (37)

| 75. | De svenska myndigheterna hävdar att VFAB agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi och att statens inflytande är strängt begränsat till dess roll som aktieägare i bolaget. |
| --- | --- |

75.

De svenska myndigheterna hävdar att VFAB agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi och att statens inflytande är strängt begränsat till dess roll som aktieägare i bolaget.

| 76. | Kommissionen konstaterar för det första att flygplatsverksamheterna spelar en grundläggande roll på flera politiska områden: transportpolitik, regional eller nationell ekonomisk utvecklingspolitik och politik för fysisk planering. De offentliga myndigheterna är normalt inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om dess långsiktiga utveckling och om genomförandet av nya strategier. Enligt VFAB:s bolagsstadgar är dess ändamål att, inom ramen för de allmänna principer som är tillämpliga på kommunal verksamhet enligt Kommunallagen, uppfylla regionens behov av flygtransporter. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen konstaterar för det första att flygplatsverksamheterna spelar en grundläggande roll på flera politiska områden: transportpolitik, regional eller nationell ekonomisk utvecklingspolitik och politik för fysisk planering. De offentliga myndigheterna är normalt inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om dess långsiktiga utveckling och om genomförandet av nya strategier. Enligt VFAB:s bolagsstadgar är dess ändamål att, inom ramen för de allmänna principer som är tillämpliga på kommunal verksamhet enligt Kommunallagen, uppfylla regionens behov av flygtransporter.

| 77. | För det andra är det Västerås stad som (tidigare tillsammans med LFV Holding) utser VFAB:s styrelse, ordförande och vice ordförande. (38) I enlighet med VFAB:s bolagsstadgar ska dessutom Västerås kommunfullmäktige vara delaktig i viktiga beslut. Detta var till exempel den framtida inriktningen för VFAB efter att LFV Holding AB drog tillbaka sitt aktieinnehav. |
| --- | --- |

77.

För det andra är det Västerås stad som (tidigare tillsammans med LFV Holding) utser VFAB:s styrelse, ordförande och vice ordförande. (38) I enlighet med VFAB:s bolagsstadgar ska dessutom Västerås kommunfullmäktige vara delaktig i viktiga beslut. Detta var till exempel den framtida inriktningen för VFAB efter att LFV Holding AB drog tillbaka sitt aktieinnehav.

| 78. | På grundval av dessa omständigheter verkar det som om staten kan kontrollera VFAB:s verksamheter och det är osannolikt att det inte var delaktigt i ett viktigt beslut rörande flygplatsens ekonomiska utnyttjande. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. Med bakgrund mot ovanstående, intar därför kommissionen i detta skede av förfarandet den preliminära ståndpunkten att beslutet rörande avtalen mellan Ryanair och VFAB om t.ex. flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd kan hänföras till de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

78.

På grundval av dessa omständigheter verkar det som om staten kan kontrollera VFAB:s verksamheter och det är osannolikt att det inte var delaktigt i ett viktigt beslut rörande flygplatsens ekonomiska utnyttjande. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. Med bakgrund mot ovanstående, intar därför kommissionen i detta skede av förfarandet den preliminära ståndpunkten att beslutet rörande avtalen mellan Ryanair och VFAB om t.ex. flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd kan hänföras till de offentliga myndigheterna.

| 79. | På denna grundval anser kommissionen, i den utsträckning de inte är förenliga med marknaden, att flygplatsavgifterna för Ryanair och det marknadsföringsstöd som tillhandahölls det flygbolaget utgör en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

79.

På denna grundval anser kommissionen, i den utsträckning de inte är förenliga med marknaden, att flygplatsavgifterna för Ryanair och det marknadsföringsstöd som tillhandahölls det flygbolaget utgör en förlust av statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 80. | För att utgöra statligt stöd måste, som påpekats ovan, en åtgärd medföra en fördel för stödmottagarna. I sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftade tribunalen att ett möjligt kriterium för att utesluta förekomsten av statligt stöd till infrastrukturens användare är lika och icke-diskriminerande tillgång till den. (39) Enligt domen i Charleroi-målet (40) måste kommissionen, när den tar ställning till åtgärden i fråga, beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits. |
| --- | --- |

80.

För att utgöra statligt stöd måste, som påpekats ovan, en åtgärd medföra en fördel för stödmottagarna. I sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftade tribunalen att ett möjligt kriterium för att utesluta förekomsten av statligt stöd till infrastrukturens användare är lika och icke-diskriminerande tillgång till den. (39) Enligt domen i Charleroi-målet (40) måste kommissionen, när den tar ställning till åtgärden i fråga, beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits.

| 81. | I enlighet med fast rättspraxis ska kommissionen jämföra VFAB:s agerande med en privat investerares agerande i en marknadsekonomi som styrs av lönsamhetsperspektiv. (41) De svenska myndigheterna hävdar att flygplatsen har agerat som en marknadsinvesterare, men de har inte tillhandahållit kommissionen någon affärsplan eller några lönsamhetsprospekt som ligger till grund för avtalen i fråga. |
| --- | --- |

81.

I enlighet med fast rättspraxis ska kommissionen jämföra VFAB:s agerande med en privat investerares agerande i en marknadsekonomi som styrs av lönsamhetsperspektiv. (41) De svenska myndigheterna hävdar att flygplatsen har agerat som en marknadsinvesterare, men de har inte tillhandahållit kommissionen någon affärsplan eller några lönsamhetsprospekt som ligger till grund för avtalen i fråga.

| 82. | I Stardust Marine-domen förklarade domstolen att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas.” (42) |
| --- | --- |

82.

I Stardust Marine-domen förklarade domstolen att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas.” (42)

| 83. | Testet med en privat investerare måste tillämpas på situationen vid den tidpunkt då avtalen undertecknades. VFAB undertecknade 2001 års avtal den 5 april 2001, 2003 års addendum den 1 februari 2003, 2005 års avtal den 31 januari 2005 och ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd och incentivprogram den 12 juni 2008, den 1 augusti 2010 och den 17 augusti 2010. Kommissionen måste basera sin bedömning på de uppgifter och antaganden som operatören hade tillgång till när respektive avtal undertecknades. |
| --- | --- |

83.

Testet med en privat investerare måste tillämpas på situationen vid den tidpunkt då avtalen undertecknades. VFAB undertecknade 2001 års avtal den 5 april 2001, 2003 års addendum den 1 februari 2003, 2005 års avtal den 31 januari 2005 och ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd och incentivprogram den 12 juni 2008, den 1 augusti 2010 och den 17 augusti 2010. Kommissionen måste basera sin bedömning på de uppgifter och antaganden som operatören hade tillgång till när respektive avtal undertecknades.

| 84. | Som redan nämnts i punkt 50 ovan ska bedömningen göras utan hänsyn till eventuella positiva effekter på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom kommissionen bedömer om en viss åtgärd utgör statligt stöd genom att ta ställning till ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. |
| --- | --- |

84.

Som redan nämnts i punkt 50 ovan ska bedömningen göras utan hänsyn till eventuella positiva effekter på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom kommissionen bedömer om en viss åtgärd utgör statligt stöd genom att ta ställning till ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”.

| 85. | Kommissionen har inga indikationer på att de svenska myndigheterna (särskilt VFAB) gjorde någon beräkning av flygplatsens förväntade intäkter och kostnader under avtalens giltighetstid. De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon affärsplan som legat till grund för VFAB:s beslut att ingå de berörda avtalen. Inte heller har kommissionen i det aktuella skedet några upplysningar om hur de relevanta intäkts- och kostnadslägena i avtalen fastställdes. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen har inga indikationer på att de svenska myndigheterna (särskilt VFAB) gjorde någon beräkning av flygplatsens förväntade intäkter och kostnader under avtalens giltighetstid. De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon affärsplan som legat till grund för VFAB:s beslut att ingå de berörda avtalen. Inte heller har kommissionen i det aktuella skedet några upplysningar om hur de relevanta intäkts- och kostnadslägena i avtalen fastställdes.

| 86. | De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat en kopia av det avtal som ingicks av VFAB och klaganden för perioden 31 oktober 2004–30 oktober 2005. De avgifter som klaganden betalade till VFAB enligt det avtalet inkluderar ett enhetsbaserat pris per passagerare (för landning, TNC och passageraravgift) samt en landningsavgift. Det är tydligt att de avgifter som tillämpades för SAS är mycket högre än de som Ryanair någonsin betalat under den tid som bolaget har varit aktivt vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

86.

De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat en kopia av det avtal som ingicks av VFAB och klaganden för perioden 31 oktober 2004–30 oktober 2005. De avgifter som klaganden betalade till VFAB enligt det avtalet inkluderar ett enhetsbaserat pris per passagerare (för landning, TNC och passageraravgift) samt en landningsavgift. Det är tydligt att de avgifter som tillämpades för SAS är mycket högre än de som Ryanair någonsin betalat under den tid som bolaget har varit aktivt vid Västerås flygplats.

| 87. | De svenska myndigheterna har förklarat att den lägre avgiften för Ryanair beror på att Ryanair kräver jämförelsevis mer begränsad service. Ryanair har avstått från att trafikera flygplatsen under s.k. peaktid och kräver inte fördelning av säten, transfer eller särskild hantering av bagage. Dessutom ansåg VFAB, som anges ovan, att det var en fördel att Ryanair kunde ingå ett avtal enligt vilket flygbolaget [...] (9). SAS har tvärtom krävt att genomföra flygningar under andra tider än flygplatsens öppettider och begärt ett stort antal kostnadsdrivande tjänster, som t.ex. separation av prioriterat bagage, incheckning av transferpassagerare, ombokning av biljetter, omedelbar hantering av bagage som har sänts till fel destination och bemanning av ett visst antal incheckningsdiskar. Traditionella flygbolag kräver dessutom rätten att avsluta eller minska sin verksamhet på flygplatsen med kort varsel (60 dagar). Vad beträffar avtalens giltighetstid hävdar klaganden dock att det verkar som om inga påföljder åberopades även om Ryanair lämnade flygplatsen 2006 trots att avtalstiden inte hade löpt ut. |
| --- | --- |

87.

De svenska myndigheterna har förklarat att den lägre avgiften för Ryanair beror på att Ryanair kräver jämförelsevis mer begränsad service. Ryanair har avstått från att trafikera flygplatsen under s.k. peaktid och kräver inte fördelning av säten, transfer eller särskild hantering av bagage. Dessutom ansåg VFAB, som anges ovan, att det var en fördel att Ryanair kunde ingå ett avtal enligt vilket flygbolaget [...] (9). SAS har tvärtom krävt att genomföra flygningar under andra tider än flygplatsens öppettider och begärt ett stort antal kostnadsdrivande tjänster, som t.ex. separation av prioriterat bagage, incheckning av transferpassagerare, ombokning av biljetter, omedelbar hantering av bagage som har sänts till fel destination och bemanning av ett visst antal incheckningsdiskar. Traditionella flygbolag kräver dessutom rätten att avsluta eller minska sin verksamhet på flygplatsen med kort varsel (60 dagar). Vad beträffar avtalens giltighetstid hävdar klaganden dock att det verkar som om inga påföljder åberopades även om Ryanair lämnade flygplatsen 2006 trots att avtalstiden inte hade löpt ut.

| 88. | De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat grova beräkningar av de intäkter och kostnader som härrör från en Ryanair-passagerare respektive från en SAS-passagerare. Kommissionen konstaterar dock först att dessa siffror verkar vara uppskattningar som gjorts i efterhand och som sådana inte styrker att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då bolaget undertecknade avtalen i fråga. Dessutom finns det inga underlag som visar var siffrorna och de antaganden som de vilar på har hämtats. Påståendet att en Ryanair-kund skulle vara lönsam, faktiskt mer lönsam än en SAS-passagerare, verkar dessutom strida mot de svenska myndigheternas argument om att lågprisbolagens inträde på marknaden är det främsta skälet till att VFAB:s intäkter inte ökade trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004. Det verkar även strida mot uppgifterna i årsredovisningarna (se tabellerna 1 och 2 ovan). Även om antalet passagerare var betydligt lägre under 2000 (med huvudsakligen SAS-passagerare) än det var 2010 (med huvudsakligen Ryanair-passagerare) är förlusten nästan dubbelt så stor 2010. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som stödjer påståendet att VFAB, som alla privata investerare i en marknadsekonomi, förväntade sig att avtalen med Ryanair skulle vara lönsamma för VFAB. |
| --- | --- |

88.

De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat grova beräkningar av de intäkter och kostnader som härrör från en Ryanair-passagerare respektive från en SAS-passagerare. Kommissionen konstaterar dock först att dessa siffror verkar vara uppskattningar som gjorts i efterhand och som sådana inte styrker att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då bolaget undertecknade avtalen i fråga. Dessutom finns det inga underlag som visar var siffrorna och de antaganden som de vilar på har hämtats. Påståendet att en Ryanair-kund skulle vara lönsam, faktiskt mer lönsam än en SAS-passagerare, verkar dessutom strida mot de svenska myndigheternas argument om att lågprisbolagens inträde på marknaden är det främsta skälet till att VFAB:s intäkter inte ökade trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004. Det verkar även strida mot uppgifterna i årsredovisningarna (se tabellerna 1 och 2 ovan). Även om antalet passagerare var betydligt lägre under 2000 (med huvudsakligen SAS-passagerare) än det var 2010 (med huvudsakligen Ryanair-passagerare) är förlusten nästan dubbelt så stor 2010. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som stödjer påståendet att VFAB, som alla privata investerare i en marknadsekonomi, förväntade sig att avtalen med Ryanair skulle vara lönsamma för VFAB.

| 89. | Enligt de svenska myndigheterna är det främsta skälet till att VFAB inte har genererat någon vinst under den period som omfattas av granskningen att flygplatsen inte har lyckats attrahera tillräckligt många passagerare. Detta beror särskilt på att SAS lämnade flygplatsen 2002, vilket ledde till en årlig minskning av passagerarvolymen med 75 000. I detta avseende uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med uppgifter rörande Västerås flygplats tillgängliga kapacitet för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010 (uttryckt i lämpliga termer), samt en beskrivning av de viktigaste flaskhalsarna för att nå denna tillgängliga kapacitet. De svenska myndigheterna uppmanas även att inkomma med följande uppgifter för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010: a) sammanlagda investeringskostnader för flygplatsen, b) sammanlagda driftskostnader för flygplatsen, c) andelen tillgänglig kapacitet av flygplatsen som faktiskt används av Ryanair, och d) det sammanlagda beloppet avgifter som faktiskt betalas av Ryanair. |
| --- | --- |

89.

Enligt de svenska myndigheterna är det främsta skälet till att VFAB inte har genererat någon vinst under den period som omfattas av granskningen att flygplatsen inte har lyckats attrahera tillräckligt många passagerare. Detta beror särskilt på att SAS lämnade flygplatsen 2002, vilket ledde till en årlig minskning av passagerarvolymen med 75 000. I detta avseende uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med uppgifter rörande Västerås flygplats tillgängliga kapacitet för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010 (uttryckt i lämpliga termer), samt en beskrivning av de viktigaste flaskhalsarna för att nå denna tillgängliga kapacitet. De svenska myndigheterna uppmanas även att inkomma med följande uppgifter för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010: a) sammanlagda investeringskostnader för flygplatsen, b) sammanlagda driftskostnader för flygplatsen, c) andelen tillgänglig kapacitet av flygplatsen som faktiskt används av Ryanair, och d) det sammanlagda beloppet avgifter som faktiskt betalas av Ryanair.

| 90. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal inte fastställdes enligt normala marknadsvillkor. Kommissionens preliminära ståndpunkt är därför att Ryanair har mottagit en selektiv ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

90.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal inte fastställdes enligt normala marknadsvillkor. Kommissionens preliminära ståndpunkt är därför att Ryanair har mottagit en selektiv ekonomisk fördel.

| 91. | I det aktuella skedet kan kommissionen, på grundval av den information som den har tillgång till, inte bedöma huruvida det ekonomiska värdet på de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair motsvarar de belopp som betalats genom flygplatsavgifter. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla alla upplysningar som den behöver för att beräkna det sammanlagda beloppet på de flygplatsavgifter som Ryanair skulle ha betalat sedan bolaget inledde sin verksamhet på Västerås flygplats om det inte hade haft särskilda rabatter. |
| --- | --- |

91.

I det aktuella skedet kan kommissionen, på grundval av den information som den har tillgång till, inte bedöma huruvida det ekonomiska värdet på de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair motsvarar de belopp som betalats genom flygplatsavgifter. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla alla upplysningar som den behöver för att beräkna det sammanlagda beloppet på de flygplatsavgifter som Ryanair skulle ha betalat sedan bolaget inledde sin verksamhet på Västerås flygplats om det inte hade haft särskilda rabatter.

—   Selektivitet

| 92. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

92.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| 93. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de flygplatsavgifter som är föremål för granskning enbart gällde Ryanair. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

93.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de flygplatsavgifter som är föremål för granskning enbart gällde Ryanair. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 94. | Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrenter på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (43) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. |
| --- | --- |

94.

Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrenter på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (43) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd.

| 95. | Nedsättningen av flygplatsavgifter minskar de normala driftskostnaderna för de flygbolag som gynnas av denna nedsättning. Den kan därför stärka deras ställning på marknaden. Flygtransportsektorn kännetecknas dessutom av intensiv konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av flygtransporter trädde i kraft (”tredje åtgärdspaketet”) den 1 januari 1993. Av det följer att beviljandet av lägre avgifter vid flygplatsen till ett flygbolag, men inte till andra, påverkar handeln mellan medlemsstaterna samt snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom flygtransportsektorn. |
| --- | --- |

95.

Nedsättningen av flygplatsavgifter minskar de normala driftskostnaderna för de flygbolag som gynnas av denna nedsättning. Den kan därför stärka deras ställning på marknaden. Flygtransportsektorn kännetecknas dessutom av intensiv konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av flygtransporter trädde i kraft (”tredje åtgärdspaketet”) den 1 januari 1993. Av det följer att beviljandet av lägre avgifter vid flygplatsen till ett flygbolag, men inte till andra, påverkar handeln mellan medlemsstaterna samt snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom flygtransportsektorn.

—   Slutsats

| 96. | I detta skede av sin bedömning av de flygplatsavgifter som tillämpades för Ryanair vid Västerås flygplats under perioden 2001–2010 konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

96.

I detta skede av sin bedömning av de flygplatsavgifter som tillämpades för Ryanair vid Västerås flygplats under perioden 2001–2010 konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.2.2   Marknadsföringsstöd beviljat Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010

—   Statliga medel

| 97. | I enlighet med vad som konstateras i avsnitt 5.2.1 ovan är VFAB ett offentligt företag och de avtal som ingåtts mellan VFAB och Ryanair/AMS förefaller vara hänförliga till staten. I den utsträckning det marknadsföringsstöd som betalats av VFAB inte motsvarar det ekonomiska värdet på de marknadsföringstjänster som tillhandahållits av Ryanair/AMS medför det följaktligen en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

97.

I enlighet med vad som konstateras i avsnitt 5.2.1 ovan är VFAB ett offentligt företag och de avtal som ingåtts mellan VFAB och Ryanair/AMS förefaller vara hänförliga till staten. I den utsträckning det marknadsföringsstöd som betalats av VFAB inte motsvarar det ekonomiska värdet på de marknadsföringstjänster som tillhandahållits av Ryanair/AMS medför det följaktligen en förlust av statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 98. | Det ska först noteras att det inte gör någon skillnad att en del av marknadsföringsstödet tillhandahölls genom det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS och inte direkt till Ryanair. Ryanair hade direkt kontroll över AMS vid den tidpunkt då avtalen undertecknades och verkar till och med ha undertecknat en av följeskrivelserna för AMS räkning. Dessutom stipulerar avtalet mellan VFAB och AMS avseende marknadsföringstjänster att det är "[...] (9)". |
| --- | --- |

98.

Det ska först noteras att det inte gör någon skillnad att en del av marknadsföringsstödet tillhandahölls genom det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS och inte direkt till Ryanair. Ryanair hade direkt kontroll över AMS vid den tidpunkt då avtalen undertecknades och verkar till och med ha undertecknat en av följeskrivelserna för AMS räkning. Dessutom stipulerar avtalet mellan VFAB och AMS avseende marknadsföringstjänster att det är "[...] (9)".

| 99. | På grundval av den information som finns tillgänglig förefaller det som att marknadsföringsavtalet mellan Ryanair och VFAB täcker tillhandahållande av tjänster till ett offentligt organ som definieras som ett offentligt tjänstekontrakt i EU-bestämmelser avseende upphandling av offentliga tjänster. Enligt den tillgängliga informationen förefaller det som att EU-reglerna avseende offentlig upphandling inte respekterats, eftersom inget upphandlingsförfarande verkar ha ägt rum för kontrakten i fråga. |
| --- | --- |

99.

På grundval av den information som finns tillgänglig förefaller det som att marknadsföringsavtalet mellan Ryanair och VFAB täcker tillhandahållande av tjänster till ett offentligt organ som definieras som ett offentligt tjänstekontrakt i EU-bestämmelser avseende upphandling av offentliga tjänster. Enligt den tillgängliga informationen förefaller det som att EU-reglerna avseende offentlig upphandling inte respekterats, eftersom inget upphandlingsförfarande verkar ha ägt rum för kontrakten i fråga.

| 100. | Även när det gäller marknadsföringsstödet måste kommissionen först kontrollera om VFAB agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi enligt beskrivningen i punkt 50 ovan när det undertecknade avtalen om marknadsföringsstöd. |
| --- | --- |

100.

Även när det gäller marknadsföringsstödet måste kommissionen först kontrollera om VFAB agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi enligt beskrivningen i punkt 50 ovan när det undertecknade avtalen om marknadsföringsstöd.

| 101. | De svenska myndigheterna har inte lämnat in någon affärsplan eller annan dokumentation som visar VFAB:s finansiella förväntningar på avtalen i fråga. De anser att marknadsföringsstöd som betalas av en flygplatsoperatör till ett flygbolag är normal praxis inom denna industri. Till stöd för detta argument lägger de fram ett dokument från Swedavia som är aktivt på flygplatserna Stockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetter och Malmö. Enligt det dokumentet erbjuder Swedavia samfinansiering för 50 procent av marknadsföringsaktiviteterna till flygbolag och researrangörer som startar en ny linje med minst 20 avgångar under en 12-månadersperiod. Beloppet på marknadsföringsstödet är kopplat till den förutsedda nettoökningen av avresande passagerare på linjen jämfört med samma period föregående år, förutsatt att flygbolaget har försett flygplatsen med fakturakopior för aktiviteterna. |
| --- | --- |

101.

De svenska myndigheterna har inte lämnat in någon affärsplan eller annan dokumentation som visar VFAB:s finansiella förväntningar på avtalen i fråga. De anser att marknadsföringsstöd som betalas av en flygplatsoperatör till ett flygbolag är normal praxis inom denna industri. Till stöd för detta argument lägger de fram ett dokument från Swedavia som är aktivt på flygplatserna Stockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetter och Malmö. Enligt det dokumentet erbjuder Swedavia samfinansiering för 50 procent av marknadsföringsaktiviteterna till flygbolag och researrangörer som startar en ny linje med minst 20 avgångar under en 12-månadersperiod. Beloppet på marknadsföringsstödet är kopplat till den förutsedda nettoökningen av avresande passagerare på linjen jämfört med samma period föregående år, förutsatt att flygbolaget har försett flygplatsen med fakturakopior för aktiviteterna.

| 102. | För det första konstaterar kommissionen att det stöd som ges av Swedavia verkar vara mindre selektivt eftersom detta erbjudande gäller alla flygbolag och researrangörer enligt samma villkor. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till verkar det tvärtom som om det bara är Ryanair som får marknadsföringsstöd vid Västerås flygplats. För det andra är stödet från Swedavia kopplat till faktiskt resultat i fråga om en ökning av antalet passagerare. Detta gäller inte det stöd som VFAB ger till Ryanair. För det tredje bidrar det stöd som ges av Swedavia endast med 50 procent av verksamheternas kostnader. VFAB kräver i sin tur inte någon särskild nivå av bidrag från Ryanair till dessa aktiviteter, trots att Ryanair utan tvivel också skulle gynnas direkt av ett ökat antal passagerare. För det fjärde kontrollerar inte VFAB, enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna, att kostnaderna för marknadsföringsaktiviteterna verkligen har uppstått. VFAB kontrollerar bara att annonserna syns i den press som man kommit överens om och på Ryanairs webbsidor. |
| --- | --- |

102.

För det första konstaterar kommissionen att det stöd som ges av Swedavia verkar vara mindre selektivt eftersom detta erbjudande gäller alla flygbolag och researrangörer enligt samma villkor. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till verkar det tvärtom som om det bara är Ryanair som får marknadsföringsstöd vid Västerås flygplats. För det andra är stödet från Swedavia kopplat till faktiskt resultat i fråga om en ökning av antalet passagerare. Detta gäller inte det stöd som VFAB ger till Ryanair. För det tredje bidrar det stöd som ges av Swedavia endast med 50 procent av verksamheternas kostnader. VFAB kräver i sin tur inte någon särskild nivå av bidrag från Ryanair till dessa aktiviteter, trots att Ryanair utan tvivel också skulle gynnas direkt av ett ökat antal passagerare. För det fjärde kontrollerar inte VFAB, enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna, att kostnaderna för marknadsföringsaktiviteterna verkligen har uppstått. VFAB kontrollerar bara att annonserna syns i den press som man kommit överens om och på Ryanairs webbsidor.

| 103. | Kommissionen tvivlar därför på att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi inom denna bransch, när bolaget beviljade marknadsföringsstödet till Ryanair/AMS 2001 och 2010. Marknadsföringskostnaderna skulle ha burits av Ryanair och stödet medför därför en ekonomisk fördel för Ryanair. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med en affärsplan eller annan dokumentation som styrker VFAB:s kommersiella avsikt med avtalen i fråga. Kommissionen skulle dessutom behöva få kännedom om omständigheterna kring avtalen om marknadsföringsstöd, dvs. vem som tog initiativet till varje uppgörelse, huruvida marknadsföringsstödet enligt de svenska myndigheterna bör bedömas tillsammans med t.ex. de flygplatsavgifter som tillämpas för Ryanair eller om dessa är ett separat inslag, osv. |
| --- | --- |

103.

Kommissionen tvivlar därför på att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi inom denna bransch, när bolaget beviljade marknadsföringsstödet till Ryanair/AMS 2001 och 2010. Marknadsföringskostnaderna skulle ha burits av Ryanair och stödet medför därför en ekonomisk fördel för Ryanair. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med en affärsplan eller annan dokumentation som styrker VFAB:s kommersiella avsikt med avtalen i fråga. Kommissionen skulle dessutom behöva få kännedom om omständigheterna kring avtalen om marknadsföringsstöd, dvs. vem som tog initiativet till varje uppgörelse, huruvida marknadsföringsstödet enligt de svenska myndigheterna bör bedömas tillsammans med t.ex. de flygplatsavgifter som tillämpas för Ryanair eller om dessa är ett separat inslag, osv.

—   Selektivitet

| 104. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att det marknadsföringsstöd som omfattas av bedömningen beviljades enbart till Ryanair/AMS. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

104.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att det marknadsföringsstöd som omfattas av bedömningen beviljades enbart till Ryanair/AMS. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 105. | Av de skäl som anges i avsnitt 5.2.1 intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som de svenska myndigheterna via VFAB beviljade Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen samt påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

105.

Av de skäl som anges i avsnitt 5.2.1 intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som de svenska myndigheterna via VFAB beviljade Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen samt påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 106. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som beviljades Ryanair av de svenska myndigheterna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

106.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som beviljades Ryanair av de svenska myndigheterna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.3   Stödets laglighet

| 107. | Ingen av stödåtgärderna 1, 2, 3, 4 eller 5 ovan har godkänts av kommissionen innan de genomfördes. De svenska myndigheterna har följaktligen inte iakttagit det förbud som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

107.

Ingen av stödåtgärderna 1, 2, 3, 4 eller 5 ovan har godkänts av kommissionen innan de genomfördes. De svenska myndigheterna har följaktligen inte iakttagit det förbud som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget.

6.   STÖDETS FÖRENLIGHET

| 108. | Kommissionen har undersökt om det stöd som identifieras ovan kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Vissa undantag från den allmänna regeln om oförenlighet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs i artikel 107.3 i EUF-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

108.

Kommissionen har undersökt om det stöd som identifieras ovan kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Vissa undantag från den allmänna regeln om oförenlighet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs i artikel 107.3 i EUF-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

6.1   Stöd till flygplatsen

| 109. | I paragraf 27 av flygriktlinjerna slås det fast att driftstöd (såsom igångsättningsstöd) till flygplatser eller flygbolag inte kan anses förenligt med den interna marknaden utom i undantagsfall och på vissa bestämda villor, nämligen i mindre gynnade områden, nämligen områden som omfattas av undantaget i artikel 107.3.a i EUF-fördraget, de yttersta randområdena, samt glest befolkade områden. |
| --- | --- |

109.

I paragraf 27 av flygriktlinjerna slås det fast att driftstöd (såsom igångsättningsstöd) till flygplatser eller flygbolag inte kan anses förenligt med den interna marknaden utom i undantagsfall och på vissa bestämda villor, nämligen i mindre gynnade områden, nämligen områden som omfattas av undantaget i artikel 107.3.a i EUF-fördraget, de yttersta randområdena, samt glest befolkade områden.

| 110. | I enlighet med punkt 63 av flygriktlinjerna kan driftstöd till flygplatser anses förenligt med den interna marknaden på grundval av artikel 106.2 EUF-fördraget ifall det uppfyller särskilda villkor om garantier för att de är nödvändiga för nyttjandet av en tjänst av allmänekonomiskt intresse och att de inte påverkar handeln i en utsträckning som strider mot gemenskapens intresse. Såsom påpekats i punkt 49 ovan har de svenska myndigheterna dock inte uttryckligen hävdat att detta skulle vara fallet för VFAB. Ifall aktieägartillskotten ändå är att betrakta som kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med erforderliga bevis för att VFAB har ålagts en skyldighet att tillhandahålla sådana tjänster och att VFAB har hållit separata konton för de aktiviteter som genomförts under denna skyldighet och dess övriga aktiviteter. |
| --- | --- |

110.

I enlighet med punkt 63 av flygriktlinjerna kan driftstöd till flygplatser anses förenligt med den interna marknaden på grundval av artikel 106.2 EUF-fördraget ifall det uppfyller särskilda villkor om garantier för att de är nödvändiga för nyttjandet av en tjänst av allmänekonomiskt intresse och att de inte påverkar handeln i en utsträckning som strider mot gemenskapens intresse. Såsom påpekats i punkt 49 ovan har de svenska myndigheterna dock inte uttryckligen hävdat att detta skulle vara fallet för VFAB. Ifall aktieägartillskotten ändå är att betrakta som kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med erforderliga bevis för att VFAB har ålagts en skyldighet att tillhandahålla sådana tjänster och att VFAB har hållit separata konton för de aktiviteter som genomförts under denna skyldighet och dess övriga aktiviteter.

6.1.1   Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010

| 111. | Inledningsvis konstaterar kommissionen att eftersom de svenska myndigheterna inte anser att aktieägartillskotten utgör statligt stöd har inga argument lagts fram rörande deras förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

111.

Inledningsvis konstaterar kommissionen att eftersom de svenska myndigheterna inte anser att aktieägartillskotten utgör statligt stöd har inga argument lagts fram rörande deras förenlighet med den inre marknaden.

| 112. | De svenska myndigheterna har hittills inte argumenterat att de aktieägartillskott som betalats till VFAB skulle ha beviljats under Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade "undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna") (44). |
| --- | --- |

112.

De svenska myndigheterna har hittills inte argumenterat att de aktieägartillskott som betalats till VFAB skulle ha beviljats under Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade "undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna") (44).

| 113. | Enligt sektion 2.2 av undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna är krisstöd av en temporär och reversibel natur. Dess primära syfte är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

113.

Enligt sektion 2.2 av undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna är krisstöd av en temporär och reversibel natur. Dess primära syfte är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd.

| 114. | För att vara en berättigad mottagare av stöd under undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna måste ett företag vara ett företag i svårigheter i den mening som anges i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. I dessa riktlinjer anser kommissionen att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

114.

För att vara en berättigad mottagare av stöd under undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna måste ett företag vara ett företag i svårigheter i den mening som anges i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. I dessa riktlinjer anser kommissionen att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt.

| 115. | Enligt den information som för närvarande finns tillgänglig förefaller det inte uteslutet att VFAB skulle anses vara ett företag i svårigheter. Kommissionen har dock inte någon information i detta avseende. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att klargöra denna aspekt och förklara huruvida åtgärder har genomförts i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

115.

Enligt den information som för närvarande finns tillgänglig förefaller det inte uteslutet att VFAB skulle anses vara ett företag i svårigheter. Kommissionen har dock inte någon information i detta avseende. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att klargöra denna aspekt och förklara huruvida åtgärder har genomförts i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.

| 116. | I detta skede intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten till VFAB utgör driftstöd som minskar flygplatsoperatörens utgifter under varje år som ett sådant stöd har getts. Enligt domstolens rättspraxis är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. (45) |
| --- | --- |

116.

I detta skede intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten till VFAB utgör driftstöd som minskar flygplatsoperatörens utgifter under varje år som ett sådant stöd har getts. Enligt domstolens rättspraxis är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. (45)

| 117. | Därför hyser kommissionen i detta skede av förfarandet tvivel rörande huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

117.

Därför hyser kommissionen i detta skede av förfarandet tvivel rörande huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden.

6.1.2   Hyra betald till den offentliga ägaren av flygplatsinfrastrukturen under perioden 2003–2010

| 118. | I enlighet med avsnitt 5.1.2 ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som VFAB sedan 2003 har betalat till det offentliga företag som äger flygplatsinfrastrukturen utgör driftstöd, vilket har minskat VFAB:s utgifter varje år. Som nämns i avsnitt 6.1.1 är enligt domstolens rättspraxis sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

118.

I enlighet med avsnitt 5.1.2 ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som VFAB sedan 2003 har betalat till det offentliga företag som äger flygplatsinfrastrukturen utgör driftstöd, vilket har minskat VFAB:s utgifter varje år. Som nämns i avsnitt 6.1.1 är enligt domstolens rättspraxis sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden.

| 119. | Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida åtgärden i fråga är förenlig med EUF-fördraget. Den uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med kompletterande upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

119.

Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida åtgärden i fråga är förenlig med EUF-fördraget. Den uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med kompletterande upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

6.1.3   Driftstöd för flygplatser ägda av kommuner eller privata företag under perioden 2003–2010

| 120. | Som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstöd som ges av de svenska myndigheterna till flygplatser i Sverige som inte ägs direkt av staten utgör driftstöd, vilket minskar dessa flygplatsers utgifter varje år. I enlighet med vad som anges i avsnitten 6.1.1 och 6.1.2 ovan är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

120.

Som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstöd som ges av de svenska myndigheterna till flygplatser i Sverige som inte ägs direkt av staten utgör driftstöd, vilket minskar dessa flygplatsers utgifter varje år. I enlighet med vad som anges i avsnitten 6.1.1 och 6.1.2 ovan är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden.

| 121. | Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida stödet i fråga är förenligt med EUF-fördraget. Den uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

121.

Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida stödet i fråga är förenligt med EUF-fördraget. Den uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

6.2   Stöd till Ryanair

6.2.1   Flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd med tillämpning på Ryanair/AMS

| 122. | Med avseende på offentliga myndigheters finansiering av flygplatsavgifter under marknadspriset samt marknadsföringsstöd måste kommissionen beakta flygriktlinjerna, där ett antal villkor anges som ska uppfyllas för att igångsättningsstöd ska anses vara förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. I punkt 79 a–l i flygriktlinjerna fastställs följande kumulativa kriterier för förenlighet:






  a) | Stöden ska betalas ut till lufttrafikföretag som har ett giltigt tillstånd som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag.
   (46) |
| --- | --- | --- |

122.

Med avseende på offentliga myndigheters finansiering av flygplatsavgifter under marknadspriset samt marknadsföringsstöd måste kommissionen beakta flygriktlinjerna, där ett antal villkor anges som ska uppfyllas för att igångsättningsstöd ska anses vara förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. I punkt 79 a–l i flygriktlinjerna fastställs följande kumulativa kriterier för förenlighet:

a)

Stöden ska betalas ut till lufttrafikföretag som har ett giltigt tillstånd som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag.
   (46)

| 123. | Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att klargöra om åtgärderna i fråga betalas till ett flygbolag som har en giltig operativ licens enligt förordning nr 1008/2008 (47).






  b) | Stöden ska betalas ut för linjer mellan en regional flygplats i kategori C eller D och en EU-flygplats. |
| --- | --- | --- |

123.

Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att klargöra om åtgärderna i fråga betalas till ett flygbolag som har en giltig operativ licens enligt förordning nr 1008/2008 (47).

b)

Stöden ska betalas ut för linjer mellan en regional flygplats i kategori C eller D och en EU-flygplats.

| 124. | Västerås har enligt flygriktlinjerna under hela den period som omfattas av bedömningen varit en kategori D-flygplats (liten regional flygplats), med en årlig passagerarvolym på färre än 1 miljon passagerare. Detta kriterium är alltså uppfyllt.






  c) | Stöden ska betalas ut för nya linjer eller ökad turtäthet (enligt flygriktlinjerna) som leder till en nettoökning av passagerarvolymen. Stödet får inte bidra till att trafiken bara flyttas över från en linje till en annan eller från ett bolag till ett annat. Stödet får inte leda till att trafiken på ett omotiverat sätt, i fråga om turtäthet eller ekonomisk bärkraft för de linjer som redan finns, flyttas över till en annan flygplats i samma stad, i samma sammanhängande storstadsområde eller i samma flygplatssystem, med bibehållande av samma destination eller en jämförbar destination enligt samma kriterier. |
| --- | --- | --- |

124.

Västerås har enligt flygriktlinjerna under hela den period som omfattas av bedömningen varit en kategori D-flygplats (liten regional flygplats), med en årlig passagerarvolym på färre än 1 miljon passagerare. Detta kriterium är alltså uppfyllt.

c)

Stöden ska betalas ut för nya linjer eller ökad turtäthet (enligt flygriktlinjerna) som leder till en nettoökning av passagerarvolymen. Stödet får inte bidra till att trafiken bara flyttas över från en linje till en annan eller från ett bolag till ett annat. Stödet får inte leda till att trafiken på ett omotiverat sätt, i fråga om turtäthet eller ekonomisk bärkraft för de linjer som redan finns, flyttas över till en annan flygplats i samma stad, i samma sammanhängande storstadsområde eller i samma flygplatssystem, med bibehållande av samma destination eller en jämförbar destination enligt samma kriterier.

| 125. | I det aktuella skedet har kommissionen inte tillräckliga uppgifter rörande i vilken utsträckning stödet kan anses täcka nya linjer eller ökad turtäthet. Det verkar inte vara uteslutet att en del av marknadsföringsstödet kan uppfylla detta kriterium, men kommissionen hyser allvarliga tvivel rörande huruvida de lägre flygplatsavgifterna kan anses vara förenliga med denna bestämmelse eftersom de är tillämpliga utan begränsningar på vissa linjer eller i tid. Flygplatsavgifterna verkar följaktligen inte syfta till att främja öppnandet av nya linjer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida flygplatsavgifterna och det marknadsföringsstöd som ges Ryanair vid Västerås flygplats uppfyller denna bestämmelse och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med ytterligare information om hur åtgärderna i fråga skulle uppfylla detta kriterium, särskilt med tanke på att fyra andra flygplatser är belägna inom ett avstånd om 100 km från Västerås flygplats samt att tåg- och motorvägsförbindelser finns tillgängliga.






  d) | En linje för vilken stöd beviljas ska på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den ska åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader. Detta är skälet till att igångsättningsstöden måste vara gradvis minskande och tidsbegränsade. |
| --- | --- | --- |

125.

I det aktuella skedet har kommissionen inte tillräckliga uppgifter rörande i vilken utsträckning stödet kan anses täcka nya linjer eller ökad turtäthet. Det verkar inte vara uteslutet att en del av marknadsföringsstödet kan uppfylla detta kriterium, men kommissionen hyser allvarliga tvivel rörande huruvida de lägre flygplatsavgifterna kan anses vara förenliga med denna bestämmelse eftersom de är tillämpliga utan begränsningar på vissa linjer eller i tid. Flygplatsavgifterna verkar följaktligen inte syfta till att främja öppnandet av nya linjer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida flygplatsavgifterna och det marknadsföringsstöd som ges Ryanair vid Västerås flygplats uppfyller denna bestämmelse och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med ytterligare information om hur åtgärderna i fråga skulle uppfylla detta kriterium, särskilt med tanke på att fyra andra flygplatser är belägna inom ett avstånd om 100 km från Västerås flygplats samt att tåg- och motorvägsförbindelser finns tillgängliga.

d)

En linje för vilken stöd beviljas ska på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den ska åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader. Detta är skälet till att igångsättningsstöden måste vara gradvis minskande och tidsbegränsade.

| 126. | Flygplatsavgifterna i fråga är inte begränsade till nya destinationer och nya flygbolag, inte heller är de tidsbegränsade. Dessutom är de inte gradvis minskande. Faktum är att sedan de först fastställdes genom 2001 års avtal har de inte minskats förrän genom 2003 års addendum och sedan genom 2005 års avtal. De verkar alltså inte uppfylla denna bestämmelse. |
| --- | --- |

126.

Flygplatsavgifterna i fråga är inte begränsade till nya destinationer och nya flygbolag, inte heller är de tidsbegränsade. Dessutom är de inte gradvis minskande. Faktum är att sedan de först fastställdes genom 2001 års avtal har de inte minskats förrän genom 2003 års addendum och sedan genom 2005 års avtal. De verkar alltså inte uppfylla denna bestämmelse.

| 127. | Vad beträffar marknadsföringsstödet, [...] (9), så verkar det tillhandahållas på ett allmänt sätt och inte vara kopplat till en särskild linje eller till den förväntade eller faktiska ökningen av passagerare. Det finns följaktligen ingenting som pekar på att en viss subventionerad linje har ansetts vara på sikt bärkraftig på grundval av en affärsplan vid den tidpunkt då VFAB ingick dessa avtal. Dessutom är inget av dessa stöd gradvis minskande. |
| --- | --- |

127.

Vad beträffar marknadsföringsstödet, [...] (9), så verkar det tillhandahållas på ett allmänt sätt och inte vara kopplat till en särskild linje eller till den förväntade eller faktiska ökningen av passagerare. Det finns följaktligen ingenting som pekar på att en viss subventionerad linje har ansetts vara på sikt bärkraftig på grundval av en affärsplan vid den tidpunkt då VFAB ingick dessa avtal. Dessutom är inget av dessa stöd gradvis minskande.

| 128. | Kommissionen hyser därför allvarliga tvivel på att åtgärderna i fråga uppfyller den här bestämmelsen.






  e) | Stödet ska enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer. |
| --- | --- | --- |

128.

Kommissionen hyser därför allvarliga tvivel på att åtgärderna i fråga uppfyller den här bestämmelsen.

e)

Stödet ska enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer.

| 129. | När det gäller flygplatsavgifterna är den offentliga finansieringen inte begränsad till de extra igångsättningskostnader som uppstår i samband med att en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, varför de inte uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

129.

När det gäller flygplatsavgifterna är den offentliga finansieringen inte begränsad till de extra igångsättningskostnader som uppstår i samband med att en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, varför de inte uppfyller detta kriterium.

| 130. | Inte heller marknadsföringsstödet, [...] (9), verkar vara begränsat till extra igångsättningskostnader. När det gäller marknadsföringsstödet kontrollerar VFAB inte att Ryanair faktiskt hade de kostnader som de kompenseras för. |
| --- | --- |

130.

Inte heller marknadsföringsstödet, [...] (9), verkar vara begränsat till extra igångsättningskostnader. När det gäller marknadsföringsstödet kontrollerar VFAB inte att Ryanair faktiskt hade de kostnader som de kompenseras för.

| 131. | På denna grundval hyser kommissionen tvivel på att detta villkor har uppfyllts.






  f) | Gradvis minskande stöd får beviljas för en period på högst tre år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela treårsperioden till i genomsnitt 30 procent av de stödberättigande kostnaderna. För linjer från mindre gynnade områden, särskilt de yttersta randområdena, och från sådana områden som nämns i artikel 107.3 a i EUF-fördraget får de gradvis minskande stöden beviljas under en period på högst fem år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela stödperioden till i genomsnitt 40 procent av de stödberättigande kostnaderna. Om ett stöd beviljas för en period på fem år får det under de tre första åren behållas på 50 procent av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

131.

På denna grundval hyser kommissionen tvivel på att detta villkor har uppfyllts.

f)

Gradvis minskande stöd får beviljas för en period på högst tre år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela treårsperioden till i genomsnitt 30 procent av de stödberättigande kostnaderna. För linjer från mindre gynnade områden, särskilt de yttersta randområdena, och från sådana områden som nämns i artikel 107.3 a i EUF-fördraget får de gradvis minskande stöden beviljas under en period på högst fem år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela stödperioden till i genomsnitt 40 procent av de stödberättigande kostnaderna. Om ett stöd beviljas för en period på fem år får det under de tre första åren behållas på 50 procent av de stödberättigande kostnaderna.

| 132. | Flygplatsavgifterna ökar inte utan de minskar snarare, dvs. eventuella stödinslag är inte gradvis minskande. Dessutom är de tillämpliga under mycket längre perioder än tre år. |
| --- | --- |

132.

Flygplatsavgifterna ökar inte utan de minskar snarare, dvs. eventuella stödinslag är inte gradvis minskande. Dessutom är de tillämpliga under mycket längre perioder än tre år.

| 133. | Marknadsföringsstödet är inte gradvis minskande, men det är begränsat till en varaktighet på mindre än tre år. Det är dock inte begränsat till en viss andel av de stödberättigande kostnaderna. De tycks över huvud taget inte vara kopplade till några (stödberättigande) faktiska kostnader som Ryanair/AMS bär för att tillhandahålla marknadsföringstjänsterna. |
| --- | --- |

133.

Marknadsföringsstödet är inte gradvis minskande, men det är begränsat till en varaktighet på mindre än tre år. Det är dock inte begränsat till en viss andel av de stödberättigande kostnaderna. De tycks över huvud taget inte vara kopplade till några (stödberättigande) faktiska kostnader som Ryanair/AMS bär för att tillhandahålla marknadsföringstjänsterna.

| 134. | Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida åtgärderna i fråga uppfyller detta villkor.






  f) | Den period under vilken ett flygbolag får igångsättningsstöd måste emellertid under alla omständigheter vara kortare än den period för vilken bolaget åtar sig att bedriva verksamheten från flygplatsen i fråga. Dessutom ska stödet omedelbart upphöra när målet i fråga om passagerarvolym har uppnåtts eller när linjen visar sig lönsam, även om detta inträffar tidigare än beräknat. (tredje stycket) |
| --- | --- | --- |

134.

Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida åtgärderna i fråga uppfyller detta villkor.

f)

Den period under vilken ett flygbolag får igångsättningsstöd måste emellertid under alla omständigheter vara kortare än den period för vilken bolaget åtar sig att bedriva verksamheten från flygplatsen i fråga. Dessutom ska stödet omedelbart upphöra när målet i fråga om passagerarvolym har uppnåtts eller när linjen visar sig lönsam, även om detta inträffar tidigare än beräknat. (tredje stycket)

| 135. | I detta skede hyser kommissionen allvarliga tvivel rörande huruvida den period under vilken stödet i form av nedsatta flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd beviljas Ryanair/AMS är kortare än den period för vilken flygbolaget åtar sig att bedriva verksamhet från flygplatsen i fråga. Särskilt flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal verkar strida mot den här bestämmelsen.






  g) | Stödet ska vara kopplat till en reell ökning av antalet passagerare. |
| --- | --- | --- |

135.

I detta skede hyser kommissionen allvarliga tvivel rörande huruvida den period under vilken stödet i form av nedsatta flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd beviljas Ryanair/AMS är kortare än den period för vilken flygbolaget åtar sig att bedriva verksamhet från flygplatsen i fråga. Särskilt flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal verkar strida mot den här bestämmelsen.

g)

Stödet ska vara kopplat till en reell ökning av antalet passagerare.

| 136. | Flygplatsavgifterna ([...] (9)) fastställs per avresande passagerare och är följaktligen direkt relaterade till antalet passagerare. Det gäller dock inte marknadsföringsstödet, som ges som [...] (9).






  h) | En myndighet som har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd för en ny linje, via en flygplats eller ej, ska offentliggöra sådana planer tillräckligt lång tid i förväg och i tillräcklig omfattning, så att alla intresserade flygbolag får möjlighet att erbjuda sina tjänster. Offentliggörandet ska innehålla en beskrivning av linjen, samt objektiva kriterier i fråga om belopp och varaktighet. |
| --- | --- | --- |

136.

Flygplatsavgifterna ([...] (9)) fastställs per avresande passagerare och är följaktligen direkt relaterade till antalet passagerare. Det gäller dock inte marknadsföringsstödet, som ges som [...] (9).

h)

En myndighet som har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd för en ny linje, via en flygplats eller ej, ska offentliggöra sådana planer tillräckligt lång tid i förväg och i tillräcklig omfattning, så att alla intresserade flygbolag får möjlighet att erbjuda sina tjänster. Offentliggörandet ska innehålla en beskrivning av linjen, samt objektiva kriterier i fråga om belopp och varaktighet.

| 137. | I detta skede har kommissionen inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna på att detta skulle vara fallet med flygplatsavgifterna eller det marknadsföringsstöd som tillhandahålls Ryanair/AMS. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta kriterium har uppfyllts när det gäller de åtgärder som omfattas av bedömningen.






  i) | Ett flygbolag som erbjuder sina tjänster när en myndighet har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd ska tillsammans med sin intresseanmälan lämna in en affärsplan som visar att linjen kommer att vara bärkraftig under en överskådlig tid efter det att stödet upphört. Innan ett igångsättningsstöd beviljas ska myndigheten i fråga göra en konsekvensbeskrivning i fråga om vilka effekter den nya linjen kommer att få på konkurrerande linjer. |
| --- | --- | --- |

137.

I detta skede har kommissionen inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna på att detta skulle vara fallet med flygplatsavgifterna eller det marknadsföringsstöd som tillhandahålls Ryanair/AMS. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta kriterium har uppfyllts när det gäller de åtgärder som omfattas av bedömningen.

i)

Ett flygbolag som erbjuder sina tjänster när en myndighet har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd ska tillsammans med sin intresseanmälan lämna in en affärsplan som visar att linjen kommer att vara bärkraftig under en överskådlig tid efter det att stödet upphört. Innan ett igångsättningsstöd beviljas ska myndigheten i fråga göra en konsekvensbeskrivning i fråga om vilka effekter den nya linjen kommer att få på konkurrerande linjer.

| 138. | Som anges ovan har de svenska myndigheterna inte kunnat tillhandahålla kommissionen någon form av affärsplaner rörande 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal eller ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd. Kommissionen hyser dessutom tvivel rörande huruvida VFAB har undersökt vilken effekt de nya linjerna eller nya operatörerna kan få på konkurrerande linjer. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärderna i fråga uppfyller detta kriterium.






  j) | Medlemsstaterna ska se till att det varje år och för varje flygplats offentliggörs en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut. För varje linje ska följande redovisas: varifrån den offentliga finansieringen kommer, vilket eller vilka bolag som får stöd, vilka belopp som betalats ut, samt antalet passagerare som berörs. |
| --- | --- | --- |

138.

Som anges ovan har de svenska myndigheterna inte kunnat tillhandahålla kommissionen någon form av affärsplaner rörande 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal eller ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd. Kommissionen hyser dessutom tvivel rörande huruvida VFAB har undersökt vilken effekt de nya linjerna eller nya operatörerna kan få på konkurrerande linjer. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärderna i fråga uppfyller detta kriterium.

j)

Medlemsstaterna ska se till att det varje år och för varje flygplats offentliggörs en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut. För varje linje ska följande redovisas: varifrån den offentliga finansieringen kommer, vilket eller vilka bolag som får stöd, vilka belopp som betalats ut, samt antalet passagerare som berörs.

| 139. | I det aktuella skedet har kommissionen ingen information om huruvida Västerås flygplats offentliggör en rapport med en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut och en redovisning av det offentliga stödets ursprung, stödmottagaren, stödbeloppet och antalet passagerare för varje linje. Eftersom de svenska myndigheterna inte anser att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkar det inte sannolikt att det här kriteriet uppfylls i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

139.

I det aktuella skedet har kommissionen ingen information om huruvida Västerås flygplats offentliggör en rapport med en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut och en redovisning av det offentliga stödets ursprung, stödmottagaren, stödbeloppet och antalet passagerare för varje linje. Eftersom de svenska myndigheterna inte anser att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkar det inte sannolikt att det här kriteriet uppfylls i det aktuella ärendet.

| 140. | Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida dessa villkor är uppfyllda.






  k) | När det är tillämpligt, bör det i varje medlemsstat finnas förfaranden för att överklaga ett beslut så att all eventuell diskriminering kan undvikas. |
| --- | --- | --- |

140.

Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida dessa villkor är uppfyllda.

k)

När det är tillämpligt, bör det i varje medlemsstat finnas förfaranden för att överklaga ett beslut så att all eventuell diskriminering kan undvikas.

| 141. | I det aktuella skedet har kommissionen inga indikationer på att det skulle finnas förfaranden för att överklaga i detta sammanhang eftersom varken klaganden eller de svenska myndigheterna har hänvisat till några sådana förfaranden. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som de anser vara relevanta i detta sammanhang. De svenska myndigheterna uppmanas att redogöra för på vilket sätt de särskilda villkor som beviljas Ryanair inte leder till diskriminering mellan flygbolag som använder samma flygplats.






  l) | Det bör finnas påföljder i de fall ett flygbolag inte uppfyller de åtaganden som gjordes gentemot en flygplats när stödet beviljades. |
| --- | --- | --- |

141.

I det aktuella skedet har kommissionen inga indikationer på att det skulle finnas förfaranden för att överklaga i detta sammanhang eftersom varken klaganden eller de svenska myndigheterna har hänvisat till några sådana förfaranden. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som de anser vara relevanta i detta sammanhang. De svenska myndigheterna uppmanas att redogöra för på vilket sätt de särskilda villkor som beviljas Ryanair inte leder till diskriminering mellan flygbolag som använder samma flygplats.

l)

Det bör finnas påföljder i de fall ett flygbolag inte uppfyller de åtaganden som gjordes gentemot en flygplats när stödet beviljades.

| 142. | I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida VFAB har infört några påföljdsmekanismer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

142.

I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida VFAB har infört några påföljdsmekanismer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt.

| 143. | Dessutom föreskrivs i punkt 80 i flygriktlinjerna att igångsättningsstöden får inte kumuleras med andra typer av stöd för att trafikera en linje, t.ex. stöd av social karaktär för vissa passagerarkategorier, eller kompensation för allmän trafikplikt. Sådana stöd får inte heller beviljas när en linje har reserverats för ett enda flygbolag, i den mening som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92, särskilt punkt 1 d i den artikeln. Enligt proportionalitetsreglerna får stöden inte heller kumuleras med andra stöd som avser samma kostnader, inklusive stöd som betalas ut i en annan stat. |
| --- | --- |

143.

Dessutom föreskrivs i punkt 80 i flygriktlinjerna att igångsättningsstöden får inte kumuleras med andra typer av stöd för att trafikera en linje, t.ex. stöd av social karaktär för vissa passagerarkategorier, eller kompensation för allmän trafikplikt. Sådana stöd får inte heller beviljas när en linje har reserverats för ett enda flygbolag, i den mening som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92, särskilt punkt 1 d i den artikeln. Enligt proportionalitetsreglerna får stöden inte heller kumuleras med andra stöd som avser samma kostnader, inklusive stöd som betalas ut i en annan stat.

| 144. | I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida stödet kan kumuleras med andra typer av stöd. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

144.

I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida stödet kan kumuleras med andra typer av stöd. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt.

| 145. | Med hänsyn till detta anser kommissionen i detta skede att alla villkor för förenlighet enligt flygriktlinjerna inte har uppfyllts i fråga om någon av de åtgärder som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

145.

Med hänsyn till detta anser kommissionen i detta skede att alla villkor för förenlighet enligt flygriktlinjerna inte har uppfyllts i fråga om någon av de åtgärder som omfattas av detta beslut.

—   Slutsats

| 146. | Kommissionen hyser följaktligen tvivel om huruvida den finansiering som beviljats enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Inte heller verkar de åtgärder som omfattas av bedömningen uppfylla villkoren för att omfattas av något annat undantag enligt EUF-fördraget. Därför kan kommissionen i det aktuella skedet inte utesluta att 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd utgör olagligt och oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

146.

Kommissionen hyser följaktligen tvivel om huruvida den finansiering som beviljats enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Inte heller verkar de åtgärder som omfattas av bedömningen uppfylla villkoren för att omfattas av något annat undantag enligt EUF-fördraget. Därför kan kommissionen i det aktuella skedet inte utesluta att 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd utgör olagligt och oförenligt statligt stöd.

| 147. | Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som är nödvändiga för att den ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga kan anses vara förenliga med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

147.

Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som är nödvändiga för att den ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga kan anses vara förenliga med EUF-fördraget.

| 148. | Kommissionen kan i det aktuella skedet inte dra slutsatsen att alla användare av flygplatsen har lika och icke-diskriminerande tillgång till denna. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla kompletterande upplysningar om de flygplatsavgifter som tillämpas vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

148.

Kommissionen kan i det aktuella skedet inte dra slutsatsen att alla användare av flygplatsen har lika och icke-diskriminerande tillgång till denna. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla kompletterande upplysningar om de flygplatsavgifter som tillämpas vid Västerås flygplats.

7.   BESLUT

| 149. | Mot bakgrund av ovanstående skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. I annat fall kommer kommissionen att fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den förfogar över eller om nödvändigt utfärda ett föreläggande om att lämna upplysningar. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till de potentiella stödmottagarna. |
| --- | --- |

149.

Mot bakgrund av ovanstående skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. I annat fall kommer kommissionen att fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den förfogar över eller om nödvändigt utfärda ett föreläggande om att lämna upplysningar. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till de potentiella stödmottagarna.

| 150. | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

150.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| 151. | Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.” |
| --- | --- |

151.

Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  Liikesalaisuus

1

(2)  Tähän sisältyivät laskeutumis- ja nousumaksut, matkustajien palvelumaksut, valaistuskulut, melukorvaukset sekä paikallisten lennonjohtopalvelujen ja matkustaja- ja asematasopalvelujen kulut.

2

(3)  Scandinavian Airlines System AB, som verkar under namnen SAS Group eller SAS AB, ägs delvis av Sveriges, Danmarks och Norges regeringar, med ett ägande motsvarande 21,4 %, 14,3 % respektive 14,3 %. De återstående 50 % innehas av privata ägare, varav Foundation Asset Management med 7,6 % är den enda större ägaren. Bolaget är noterat vid fondbörserna i Oslo, Stockholm och Köpenhamn. SAS hade 2010 21,5 miljoner passagerare till 93 destinationer i mer än 30 länder. För mer information se t.ex. http://www.sasgroup.net/SASGROUP_IR/CMSForeignContent/2010eng.pdf och http://en.wikipedia.org/wiki/SAS_Group.

3

(4)  Ryanair är ett irländskt lågprisbolag. Ryanair hade 2010 72,1 miljoner passagerare på över 1 100 linjer i Europa och Marocko från 46 baser. För mer information, se t.ex. http://www.ryanair.com/en/about.

4

(5)  http://www.transportstyrelsen.se/sv/Luftfart/Statistik-/Flygplatsstatistik-/

5

(6)  Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna meddelade Ryanair sommaren 2006 via media att de skulle upphöra med sin verksamhet vid Västerås flygplats. Formellt underrättade dock Ryanair VFAB om detta i september 2006 och beslutet genomfördes efter drygt en månad i slutet av oktober 2006. Den 12 februari 2007 återupptog Ryanair sin verksamhet vid flygplatsen.

6

(7)  Se även Miljörapport 2010: http://www.stockholmvasteras.se/archive/MRapport2010.pdf.

7

(8)  En flygrörelse är antingen en landning eller en start. Under 2010 var det t.ex. 14 420 landningar, vilket betyder att det var 28 840 flygrörelser.

8

(9)  Affärshemlighet

9

(10)  Flygplatsdriften ingår i Västerås Flygfastigheter AB, dvs. resultaträkningen inbegriper fastighetsverksamheter (infrastruktur etc.).

10

(11)  För mer information se t.ex. http://www.trafikverket.se/Foretag/Planera-och-utreda/Planerings–och-analysmetoder/Finansieringsmetoder/Driftbidrag-till-icke-statliga-flygplatser/

11

(12)  Dessutom var priser fastställda för t.ex. avisning och parkering. Priset för avisning varierade, beroende på flygplan, mellan 930 svenska kronor och 12 030 svenska kronor (2004). Priset för parkering av ett flygplan (5-24 timmar) varierade, beroende på vikten, mellan 185 svenska kronor och 3 165 svenska kronor (2004).

12

(13)  Priset beror på flygplanets storlek och typ.

13

(14)  Priset beror på antalet stolar.

14

(15)  För inrikes passagerare 40 svenska kronor och för internationella passagerare 70 svenska kronor.

15

(16)  Det lägre priset gäller inrikes flygningar, medan det högre gäller internationella flygningar.

16

(17)  Priset varierar beroende på vikt.

17

(18)  Det exemplar som kommissionen har tillhandahållits inkluderar inte bilaga A, där terminal- och handlingstjänsterna anges (IATA:s standardavtal om marktjänster – IATA Standard Ground Handling Agreement). Eftersom det inte finns några uppgifter som pekar på motsatsen antar kommissionen att inga ändringar gjordes rörande de tjänster som tillhandahölls av VFAB enligt 2005 års avtal jämfört med 2001 års avtal.

18

(19)  Se fotnot 5 ovan.

19

(20)  EUT C 312, 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  När det gäller säkerhetskontroller av passagerare och bagage var flygplatserna skyldiga att ta över denna uppgift från polisen från och med den 1 januari 2002. Luftfartsstyrelsen kompenserade dock flygplatserna för kostnaderna för säkerhetskontrollerna.

21

(22)  Domstolens dom av den 18 juni 1998 i mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; domstolens dom av den 23 april 1991 i mål C-41/90, Klaus Höfner et Fritz Elser mot Macrotron GbH, REG 1991, s. I-1979, punkt 21; domstolens dom av den 16 november 1995 i mål C-244/94, Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances mot Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, REG 1995, s. I-4013, punkt 14; domstolens dom av den 11 december 1997 i mål C-55/96, Job Centre coop. arl. REG 1997, s. I-7119, punkt 21.

22

(23)  Se t.ex. domstolens dom av den 18 juni 1998 i mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; och domstolens dom av den 12 september 2000 i förenade målen C-180/98 till 184/98, Pavel Pavlov m.fl. mot Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, REG 2000, s. I-6451, punkt 75.

23

(24)  Tribunalens dom av den 24 mars 2011 i de förenade målen T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH och Mitteldeutsche Flughafen AG mot kommissionen och T-443/08 Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt mot kommissionen, (nedan kallat målet Leipzig-Halle-flygplatsen), [2011], ännu ej offentliggjord i REG. Se även förstainstansrättens dom av den 12 december 2000 i mål T-128/98, Aéroports de Paris mot kommissionen (nedan kallad domen om Aéroports de Paris), REG 2001, s. II-3929, bekräftad av domstolen den 24 oktober 2002 i mål C-82/01 P, REG 2002, s. I-9297, samt förstainstansrättens dom av den 17 december 2008 i mål T-196/04, Ryanair mot kommissionen (nedan kallat Charleroi-målet), REG 2008, s. II-3643, punkt 88.

24

målet Leipzig-Halle-flygplatsen

domen om Aéroports de Paris

Charleroi-målet

(25)  Se t.ex. domstolens dom av den 17 februari 1993 i de förenade målen C-159/91 och C-160/91 P, Christian Poucet mot AGF och Camulrac samt Daniel Pistre mot Cancava, REG 1993, s. I-0637.

25

(26)  Se t.ex. domstolens dom av den 19 januari 1994 i mål C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH mot Eurocontrol, REG 1994, s. I-43.

26

(27)  Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003, Luftfartsskydd – Ersättning för kostnader till följd av attentaten av den 11 september 2001.

27

(28)  Domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-343/95, Diego Cali & Figli Srl mot Servizi ecologici porto di Genova SpA, REG 1997, s. I-1547; kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003; kommissionens beslut N 438/2002 av den 16 oktober 2002, Stöd till hamnförvaltningen för utförande av myndighetsuppgifter.

28

(29)  Se domstolens dom i Charleroi-målet, punkt 59.

29

Charleroi-målet

(30)  Domstolens dom av den 10 juli 1986 i mål C-40/85, Belgien mot kommissionen, REG 1986, s. I-2321, punkt 13.

30

(31)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, punkt 11. Meddelandet handlar om tillverkningssektorn men är även tillämpligt på övriga ekonomiska sektorer. Se även förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-16/96, Cityflyer Express Ltd mot kommissionen, REG 1998, s. II-757, punkt 51.

31

(32)  Förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen (nedan kallat Het Vlaamse-domen, REG 1998, s. II-717.

32

Het Vlaamse-domen

(33)  EUT L 318, 17.11.2006, s. 17.

33

(34)  Se t.ex. sidorna 2, 6 och 7 i ”Västerås Flygplats, beslut om fortsatt inriktning”, daterat den 15 november 2006.

34

(35)  Se domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (nedan kallad Stardust Marine-domen), REG 2002, s. I-4397.

35

Stardust Marine-domen

(36)  Stardust Marine-domen, punkterna 52 och 57.

36

(37)  Stardust Marine-domen, punkterna 55 och 56.

37

(38)  Se t.ex. http://www.vasteras.se/politikdemokrati/stadensorganisation/bolag/Sidor/bolag.aspx

38

(39)  Se punkt 109 i domen i Leipzig-Halle-målet.

39

(40)  Se punkt 59 i den domen.

40

(41)  Domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (nedan kallat Alfa Romeo-målet), REG 1991, s. I-1603, punkt 20, och förstainstansrättens dom av den 12 december 2000 i mål T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871, punkt 84.

41

Alfa Romeo-målet

(42)  Stardust Marine-domen, punkt 71.

42

(43)  Het Vlaamse-domen.

43

(44)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

44

(45)  Se förstainstansrättens dom av den 8 juni 1995 i mål T-459/93, Siemens SA mot kommissionen, REG 1995, s. II-01675, punkt 48. Se även tribunalens dom av den 8 juli 2010 i mål T-396/08, Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt mot kommissionen, (jfr punkterna 46–48) och domstolens dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I6857, punkt 30, och anförd rättspraxis).

45

(46)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

46

(47)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) EUT L 293, 31.10.2008, s. 3, upphävd förordning (EEG) nr 2407/92.

47

---