# Europeiska unionens C 219/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.219.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 219 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången24 juli 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.219.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 219

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången24 juli 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2012/C 219/01 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Österrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram för 2011–2016 | 1 |
| 2012/C 219/02 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Belgiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram för 2012–2015 | 5 |
| 2012/C 219/03 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Bulgariens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram för 2012–2015 | 9 |
| 2012/C 219/04 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Cyperns nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2012–2015 | 13 |
| 2012/C 219/05 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Tjeckiens nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram för 2012–2015 | 17 |
| 2012/C 219/06 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Danmarks nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram för 2012–2015 | 21 |
| 2012/C 219/07 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Estlands nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram för 2012–2015 | 25 |
| 2012/C 219/08 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Finlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram för 2012–2015 | 28 |
| 2012/C 219/09 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Frankrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram för 2012–2016 | 31 |
| 2012/C 219/10 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Tysklands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram för 2012–2016 | 35 |
| 2012/C 219/11 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Greklands nationella reformprogram 2012 | 38 |
| 2012/C 219/12 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Ungerns nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram för 2012–2015 | 40 |
| 2012/C 219/13 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Irlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram för 2012–2015 | 44 |
| 2012/C 219/14 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Italiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram för 2012–2015 | 46 |
| 2012/C 219/15 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Lettlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Lettlands konvergensprogram för 2012–2015 | 50 |
| 2012/C 219/16 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Litauens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Litauens konvergensprogram för 2012–2015 | 54 |
| 2012/C 219/17 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Luxemburgs nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram för 2012–2015 | 58 |
| 2012/C 219/18 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Maltas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2015 | 61 |
| 2012/C 219/19 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Polens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram för 2012–2015 | 65 |
| 2012/C 219/20 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Portugals nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram för 2012–2016 | 69 |
| 2012/C 219/21 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Rumäniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram för 2012–2015 | 72 |
| 2012/C 219/22 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Slovakiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram för 2012–2015 | 74 |
| 2012/C 219/23 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Sloveniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram för 2012–2015 | 77 |
| 2012/C 219/24 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Spaniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram för 2012–2015 | 81 |
| 2012/C 219/25 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Sveriges nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram för 2012–2015 | 85 |
| 2012/C 219/26 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Nederländernas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram för 2012–2015 | 88 |
| 2012/C 219/27 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram för 2012–2017 | 91 |
| 2012/C 219/28 | Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för de medlemsstater som har euron som valuta | 95 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2012/C 219/01

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Österrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram för 2011–2016

1

2012/C 219/02

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Belgiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram för 2012–2015

5

2012/C 219/03

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Bulgariens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram för 2012–2015

9

2012/C 219/04

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Cyperns nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2012–2015

13

2012/C 219/05

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Tjeckiens nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram för 2012–2015

17

2012/C 219/06

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Danmarks nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram för 2012–2015

21

2012/C 219/07

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Estlands nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram för 2012–2015

25

2012/C 219/08

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Finlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram för 2012–2015

28

2012/C 219/09

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Frankrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram för 2012–2016

31

2012/C 219/10

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Tysklands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram för 2012–2016

35

2012/C 219/11

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Greklands nationella reformprogram 2012

38

2012/C 219/12

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Ungerns nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram för 2012–2015

40

2012/C 219/13

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Irlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram för 2012–2015

44

2012/C 219/14

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Italiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram för 2012–2015

46

2012/C 219/15

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Lettlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Lettlands konvergensprogram för 2012–2015

50

2012/C 219/16

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Litauens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Litauens konvergensprogram för 2012–2015

54

2012/C 219/17

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Luxemburgs nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram för 2012–2015

58

2012/C 219/18

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Maltas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2015

61

2012/C 219/19

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Polens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram för 2012–2015

65

2012/C 219/20

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Portugals nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram för 2012–2016

69

2012/C 219/21

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Rumäniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram för 2012–2015

72

2012/C 219/22

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Slovakiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram för 2012–2015

74

2012/C 219/23

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Sloveniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram för 2012–2015

77

2012/C 219/24

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Spaniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram för 2012–2015

81

2012/C 219/25

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Sveriges nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram för 2012–2015

85

2012/C 219/26

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Nederländernas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram för 2012–2015

88

2012/C 219/27

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram för 2012–2017

91

2012/C 219/28

Rådets rekommendation av den 10 juli 2012 om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för de medlemsstater som har euron som valuta

95

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2012/C 219/29 | Förklarande not — Följedokument till rådets rekommendationer till medlemsstaterna under den europeiska planeringsterminen 2012 | 98 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2012/C 219/29

Förklarande not — Följedokument till rådets rekommendationer till medlemsstaterna under den europeiska planeringsterminen 2012

98

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Österrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram för 2011–2016

2012/C 219/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Österrikes nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Österrikes nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen med förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Österrike inte finns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle göras. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen med förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Österrike inte finns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle göras.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 24 april 2012 lade Österrike fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2011–2016, och den 25 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 24 april 2012 lade Österrike fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2011–2016, och den 25 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är försiktigt för åren 2012 och 2013. För 2014–2016 är scenariot mer optimistiskt, med en beräknad genomsnittlig BNP-tillväxt på 2,1 %, vilket genomgående är högre än nuvarande uppskattningar av potentiell tillväxt. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet och att senast 2016 nå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna. I stabilitetsprogrammet har det medelfristiga budgetmålet ändrats från att nå en balanserad budget över en konjunkturcykel till ett strukturellt underskott på 0,45 % av BNP, vilket korrekt återspeglar stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet är i linje med tidsfristen som fastställdes i den rekommendation som rådet utfärdade i december 2009 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen på 0,5 % av BNP under perioden 2011–2013, som baseras på det (omräknade) strukturella saldot i de offentliga finanserna (5), är dock lägre än den insats på 0,75 % av BNP som rekommenderats av rådet. De planerade strukturella framstegen mot det medelfristiga budgetmålet är tillräckliga för 2015, men lägre än det årliga riktmärke på 0,5 % av BNP som anges i stabilitets- och tillväxtpakten för 2014 och 2016. Den beräknade tillväxttakten för de offentliga utgifterna för 2014–2015 ligger dock i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten, om man tar hänsyn till diskretionära åtgärder på inkomstsidan. Det finns dock risker i anslutning till de finanspolitiska målen, både på inkomst- och utgiftssidan. Det är t.ex. svårt att kvantifiera effekten på de offentliga finanserna av vissa åtgärder eftersom den beror på utfallet i det enskilda fallet. Det finns ännu inga detaljuppgifter om skatten på finansiella transaktioner eftersom lagstiftningen ännu inte har antagits. De planerade besparingarna på nivåerna under nationell nivå har inte fastställts. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldkvoten, som uppgick till 72,2 % i slutet av 2011, att öka till 75,3 % 2013 för att därefter gradvis sjunka till 70,6 % 2016. När det gäller det riktmärke för skuldminskning som anges i stabilitets- och tillväxtpakten kommer Österrike att befinna sig i en övergångsperiod under åren 2014–2016, och de planer som presenteras i stabilitetsprogrammet verkar innebära tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllande av riktmärket för skuldminskning. Denna prognos är dock förknippad med risker, dels till följd av de växande skulderna i statsägda företag som inte räknas till den offentliga sektorn, dels på grund av eventuella ytterligare belastningar till följd av offentliga stödåtgärder för banksektorn. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är försiktigt för åren 2012 och 2013. För 2014–2016 är scenariot mer optimistiskt, med en beräknad genomsnittlig BNP-tillväxt på 2,1 %, vilket genomgående är högre än nuvarande uppskattningar av potentiell tillväxt. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet och att senast 2016 nå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna. I stabilitetsprogrammet har det medelfristiga budgetmålet ändrats från att nå en balanserad budget över en konjunkturcykel till ett strukturellt underskott på 0,45 % av BNP, vilket korrekt återspeglar stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet är i linje med tidsfristen som fastställdes i den rekommendation som rådet utfärdade i december 2009 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen på 0,5 % av BNP under perioden 2011–2013, som baseras på det (omräknade) strukturella saldot i de offentliga finanserna (5), är dock lägre än den insats på 0,75 % av BNP som rekommenderats av rådet. De planerade strukturella framstegen mot det medelfristiga budgetmålet är tillräckliga för 2015, men lägre än det årliga riktmärke på 0,5 % av BNP som anges i stabilitets- och tillväxtpakten för 2014 och 2016. Den beräknade tillväxttakten för de offentliga utgifterna för 2014–2015 ligger dock i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten, om man tar hänsyn till diskretionära åtgärder på inkomstsidan. Det finns dock risker i anslutning till de finanspolitiska målen, både på inkomst- och utgiftssidan. Det är t.ex. svårt att kvantifiera effekten på de offentliga finanserna av vissa åtgärder eftersom den beror på utfallet i det enskilda fallet. Det finns ännu inga detaljuppgifter om skatten på finansiella transaktioner eftersom lagstiftningen ännu inte har antagits. De planerade besparingarna på nivåerna under nationell nivå har inte fastställts. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldkvoten, som uppgick till 72,2 % i slutet av 2011, att öka till 75,3 % 2013 för att därefter gradvis sjunka till 70,6 % 2016. När det gäller det riktmärke för skuldminskning som anges i stabilitets- och tillväxtpakten kommer Österrike att befinna sig i en övergångsperiod under åren 2014–2016, och de planer som presenteras i stabilitetsprogrammet verkar innebära tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllande av riktmärket för skuldminskning. Denna prognos är dock förknippad med risker, dels till följd av de växande skulderna i statsägda företag som inte räknas till den offentliga sektorn, dels på grund av eventuella ytterligare belastningar till följd av offentliga stödåtgärder för banksektorn.

| (11) | Genom antagandet av det senaste paketet för budgetkonsolidering har Österrike slagit in på en väg mot mer hållbara offentliga finanser. Åtgärderna i paketet omfattar dock inte någon mer omfattande förenkling av de finanspolitiska relationerna mellan federala, regionala och lokala myndigheter, vilket allmänt betraktas som en källa till stora potentiella besparingar. En principöverenskommelse har nåtts mellan de federala och regionala myndigheterna om centraliserad finansiering av hälso- och sjukvård, men detaljerna i detta måste ännu förhandlas fram. |
| --- | --- |

(11)

Genom antagandet av det senaste paketet för budgetkonsolidering har Österrike slagit in på en väg mot mer hållbara offentliga finanser. Åtgärderna i paketet omfattar dock inte någon mer omfattande förenkling av de finanspolitiska relationerna mellan federala, regionala och lokala myndigheter, vilket allmänt betraktas som en källa till stora potentiella besparingar. En principöverenskommelse har nåtts mellan de federala och regionala myndigheterna om centraliserad finansiering av hälso- och sjukvård, men detaljerna i detta måste ännu förhandlas fram.

| (12) | För att höja den faktiska pensionsåldern har Österrike antagit reformer som i huvudsak syftar till att göra det svårare att komma in i invalidpensionssystemet. Man har inte tagit upp frågan om att påskynda harmoniseringen av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor. Denna planeras för närvarande till 2024–2033. Anställbarheten hos äldre arbetstagare och företagskulturen i fråga om aktivt åldrande är andra områden där det fortfarande finns utrymme för förbättringar. Det är möjligt att de åtgärder som föreslås inte räcker till för att avsevärt höja den faktiska pensionsåldern. |
| --- | --- |

(12)

För att höja den faktiska pensionsåldern har Österrike antagit reformer som i huvudsak syftar till att göra det svårare att komma in i invalidpensionssystemet. Man har inte tagit upp frågan om att påskynda harmoniseringen av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor. Denna planeras för närvarande till 2024–2033. Anställbarheten hos äldre arbetstagare och företagskulturen i fråga om aktivt åldrande är andra områden där det fortfarande finns utrymme för förbättringar. Det är möjligt att de åtgärder som föreslås inte räcker till för att avsevärt höja den faktiska pensionsåldern.

| (13) | Utvecklingen på den österrikiska arbetsmarknaden har varit mycket positiv, vilket bekräftas av att landet har haft den lägsta arbetslöshetsnivån i unionen under 2010 och 2011. Österrikes arbetskraftsreserv förväntas dock krympa från 2020 och framåt. Österrike måste därför sträva efter att fullt ut ta vara på potentialen hos befolkningen i förvärvsaktiv ålder genom att hantera problemen med låg sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare och det stora utnyttjandet av systemen med förtida pensionering och invalidpension, de höga skatterna och sociala avgifterna på arbetsinkomster, och den relativt höga andelen kvinnor i låglöne- och deltidsarbeten. Dessutom utnyttjas inte den fulla potentialen hos människor med invandrarbakgrund på grund av låga studieresultat eller svårigheter med erkännande av färdigheter som förvärvats utomlands. Utbildningsresultat enligt undersökningar utförda av OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) ligger under EU-genomsnittet, och effekten av socioekonomisk bakgrund på studieresultat är särskilt markerad. Ett ständigt ökande antal studerande på grund av stor inkommande mobilitet (”massuniversitet”) och en hög andel studerande som hoppar av (ca 40 %) är fortfarande de största utmaningarna, liksom en betydande underfinansiering. |
| --- | --- |

(13)

Utvecklingen på den österrikiska arbetsmarknaden har varit mycket positiv, vilket bekräftas av att landet har haft den lägsta arbetslöshetsnivån i unionen under 2010 och 2011. Österrikes arbetskraftsreserv förväntas dock krympa från 2020 och framåt. Österrike måste därför sträva efter att fullt ut ta vara på potentialen hos befolkningen i förvärvsaktiv ålder genom att hantera problemen med låg sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare och det stora utnyttjandet av systemen med förtida pensionering och invalidpension, de höga skatterna och sociala avgifterna på arbetsinkomster, och den relativt höga andelen kvinnor i låglöne- och deltidsarbeten. Dessutom utnyttjas inte den fulla potentialen hos människor med invandrarbakgrund på grund av låga studieresultat eller svårigheter med erkännande av färdigheter som förvärvats utomlands. Utbildningsresultat enligt undersökningar utförda av OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) ligger under EU-genomsnittet, och effekten av socioekonomisk bakgrund på studieresultat är särskilt markerad. Ett ständigt ökande antal studerande på grund av stor inkommande mobilitet (”massuniversitet”) och en hög andel studerande som hoppar av (ca 40 %) är fortfarande de största utmaningarna, liksom en betydande underfinansiering.

| (14) | Österrike har en gynnsam ställning i fråga om konkurrenskraft och produktivitet. Det finns dock relativa strukturella svagheter på flera områden, som kan slå mot den långsiktiga tillväxtpotentialen. Konkurrensen inom tjänstesektorn har inte i någon högre grad bidragit till den inhemska efterfrågan. Problemen med höga priser för nätåtkomst och snedvridande beteende hos etablerade företag (vilket försvårar marknadstillträde samt hämmar konkurrens och innovation) har inte behandlats. Det finns fortfarande omotiverade restriktioner för de fria yrkena: antalet reglerade yrken som Österrike meddelat kommissionen ligger betydligt över EU-genomsnittet. Man bör bedöma om regleringen av dessa yrken är motiverad och proportionell. Det har inte skett några påtagliga framsteg i fråga om Österrikes åtagande att stärka den federala konkurrensmyndigheten. Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) (tjänstedirektivet) har slutligen genomförts genom antagandet av en ”övergripande” lag och genom förändringar av lagstiftningen på delstatsnivå, i enlighet med rådets rekommendationer från 2011. |
| --- | --- |

(14)

Österrike har en gynnsam ställning i fråga om konkurrenskraft och produktivitet. Det finns dock relativa strukturella svagheter på flera områden, som kan slå mot den långsiktiga tillväxtpotentialen. Konkurrensen inom tjänstesektorn har inte i någon högre grad bidragit till den inhemska efterfrågan. Problemen med höga priser för nätåtkomst och snedvridande beteende hos etablerade företag (vilket försvårar marknadstillträde samt hämmar konkurrens och innovation) har inte behandlats. Det finns fortfarande omotiverade restriktioner för de fria yrkena: antalet reglerade yrken som Österrike meddelat kommissionen ligger betydligt över EU-genomsnittet. Man bör bedöma om regleringen av dessa yrken är motiverad och proportionell. Det har inte skett några påtagliga framsteg i fråga om Österrikes åtagande att stärka den federala konkurrensmyndigheten. Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) (tjänstedirektivet) har slutligen genomförts genom antagandet av en ”övergripande” lag och genom förändringar av lagstiftningen på delstatsnivå, i enlighet med rådets rekommendationer från 2011.

| (15) | Den österrikiska finanssektorn står inför speciella problem på grund av bankernas stora exponering mot länderna i Central-, Öst- och Sydösteuropa i kombination med en fortsatt risk för försämring av tillgångarnas kvalitet i flera av dessa ekonomier. Beslut med gränsöverskridande konsekvenser måste föregås av informationsutbyte och samordning med de berörda ländernas tillsynsmyndigheter. Myndigheterna måste också i fortsättningen noga övervaka samt omstrukturera de banker som har erhållit offentligt stöd, särskilt de kreditinstitut som har förstatligats. |
| --- | --- |

(15)

Den österrikiska finanssektorn står inför speciella problem på grund av bankernas stora exponering mot länderna i Central-, Öst- och Sydösteuropa i kombination med en fortsatt risk för försämring av tillgångarnas kvalitet i flera av dessa ekonomier. Beslut med gränsöverskridande konsekvenser måste föregås av informationsutbyte och samordning med de berörda ländernas tillsynsmyndigheter. Myndigheterna måste också i fortsättningen noga övervaka samt omstrukturera de banker som har erhållit offentligt stöd, särskilt de kreditinstitut som har förstatligats.

| (16) | Österrike har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(16)

Österrike har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna.

| (17) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Österrikes ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Österrike, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7. |
| --- | --- |

(17)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Österrikes ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Österrike, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) avspeglas framför allt i rekommendation 1. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) avspeglas framför allt i rekommendation 1.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra 2012 års budget som planerat och förstärka och grundligt genomföra den finanspolitiska strategin för 2013 och framåt; i tillräcklig mån ange åtgärder (särskilt på nivån under den nationella) för att i tid korrigera det alltför stora underskottet och utföra den genomsnittliga årliga strukturella anpassningen som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning så att tillräckliga framsteg kan göras mot det finanspolitiska målet på medellång sikt, inklusive att nå riktmärket för utgifter. |
| --- | --- |

1.

Genomföra 2012 års budget som planerat och förstärka och grundligt genomföra den finanspolitiska strategin för 2013 och framåt; i tillräcklig mån ange åtgärder (särskilt på nivån under den nationella) för att i tid korrigera det alltför stora underskottet och utföra den genomsnittliga årliga strukturella anpassningen som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning så att tillräckliga framsteg kan göras mot det finanspolitiska målet på medellång sikt, inklusive att nå riktmärket för utgifter.

| 2. | Vidta ytterligare åtgärder för att stärka den nationella finanspolitiska ramen genom att klargöra ansvarsområdena på federal, regional och lokal myndighetsnivå, särskilt genom att genomföra konkreta reformer för att förbättra organisation, finansiering och effektivitet inom hälso- och sjukvården samt utbildningsväsendet. |
| --- | --- |

2.

Vidta ytterligare åtgärder för att stärka den nationella finanspolitiska ramen genom att klargöra ansvarsområdena på federal, regional och lokal myndighetsnivå, särskilt genom att genomföra konkreta reformer för att förbättra organisation, finansiering och effektivitet inom hälso- och sjukvården samt utbildningsväsendet.

| 3. | Påskynda harmoniseringen av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor; öka anställbarheten bland äldre arbetstagare och noga övervaka genomförandet av de nya reformer som ska göra det svårare att lämna arbetsmarknaden i förtid, så att man kan säkerställa att den lagstadgade och faktiska pensionsåldern höjs i takt med den förväntade livslängden. |
| --- | --- |

3.

Påskynda harmoniseringen av den lagstadgade pensionsåldern mellan män och kvinnor; öka anställbarheten bland äldre arbetstagare och noga övervaka genomförandet av de nya reformer som ska göra det svårare att lämna arbetsmarknaden i förtid, så att man kan säkerställa att den lagstadgade och faktiska pensionsåldern höjs i takt med den förväntade livslängden.

| 4. | Vidta åtgärder för att minska den faktiska bördan av skatter och sociala avgifter på arbete, särskilt för låginkomsttagare, i syfte att öka sysselsättningsgraden för äldre personer och kvinnor, och med tanke på behovet att motverka effekterna av demografiska förändringar på den förvärvsarbetande befolkningen. Genomföra en budgetneutral skatteväxling mot skatter på fast egendom och miljöskatter. Minska de stora inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor och öka möjligheterna till heltidsarbete för kvinnor, särskilt genom en utbyggd barn- och äldreomsorg. |
| --- | --- |

4.

Vidta åtgärder för att minska den faktiska bördan av skatter och sociala avgifter på arbete, särskilt för låginkomsttagare, i syfte att öka sysselsättningsgraden för äldre personer och kvinnor, och med tanke på behovet att motverka effekterna av demografiska förändringar på den förvärvsarbetande befolkningen. Genomföra en budgetneutral skatteväxling mot skatter på fast egendom och miljöskatter. Minska de stora inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor och öka möjligheterna till heltidsarbete för kvinnor, särskilt genom en utbyggd barn- och äldreomsorg.

| 5. | Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra utbildningsresultaten, särskilt hos missgynnade barn och ungdomar. Vidta åtgärder för att minska avhoppen inom den högre utbildningen. |
| --- | --- |

5.

Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra utbildningsresultaten, särskilt hos missgynnade barn och ungdomar. Vidta åtgärder för att minska avhoppen inom den högre utbildningen.

| 6. | Vidta ytterligare åtgärder för att främja konkurrensen inom tjänstesektorn genom att ta bort hinder för marknadstillträde inom kommunikations- och transportsektorn samt på slutkundsmarknaderna för energi. Ta bort omotiverade restriktioner för tillträde till de fria yrkena. Öka konkurrensmyndigheternas befogenheter och påskynda genomförandet av reformen av konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Vidta ytterligare åtgärder för att främja konkurrensen inom tjänstesektorn genom att ta bort hinder för marknadstillträde inom kommunikations- och transportsektorn samt på slutkundsmarknaderna för energi. Ta bort omotiverade restriktioner för tillträde till de fria yrkena. Öka konkurrensmyndigheternas befogenheter och påskynda genomförandet av reformen av konkurrenslagstiftningen.

| 7. | Påskynda omstruktureringen av de banker som erhöll offentligt stöd, men samtidigt undvika skuldsanering. Ytterligare förbättra samarbete och samordning med finansiella tillsynsmyndigheter i andra länder när det gäller nationella policybeslut. |
| --- | --- |

7.

Påskynda omstruktureringen av de banker som erhöll offentligt stöd, men samtidigt undvika skuldsanering. Ytterligare förbättra samarbete och samordning med finansiella tillsynsmyndigheter i andra länder när det gäller nationella policybeslut.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210, 16.7.2011, s. 8.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  I enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/5

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Belgiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Belgiens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Belgiens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Belgien identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Belgien identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Belgien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt huruvida Belgien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen drog i sin fördjupade granskning slutsatsen att Belgien har en extern obalans, men att den inte är alltför stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Belgien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt huruvida Belgien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen drog i sin fördjupade granskning slutsatsen att Belgien har en extern obalans, men att den inte är alltför stor.

| (10) | På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt för åren 2012 och 2013 och optimistiskt för åren 2014 och 2015 då BNP-tillväxten väntas vara betydligt högre än enligt de senaste beräkningarna av potentiell tillväxt i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategin enligt stabilitetsprogrammet är att få ned underskottet under 3 % av BNP under 2012 (till 2,8 % av BNP, ned från 3,7 % av BNP 2011) och till noll 2015. Stabilitetsprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet för den finanspolitiska strategin, det vill säga ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer, som på ett adekvat sätt speglar kraven enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet är förenligt med den tidsfrist som rådet fastställt för korrigeringen av det alltför stora underskottet och den planerade finanspolitiska insatsen följer rekommendationen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott om en lägsta genomsnittlig årlig insats på 3⁄4 % av BNP i strukturella termer. Den planerade tillväxttakten för de offentliga utgifterna är, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, förenlig med riktvärdet för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under perioden 2013–2015, men inte under 2012. Utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) väntas enligt beräkningarna i stabilitetsprogrammet det strukturella saldot förbättras med 1,1 procentenheter av BNP 2012 och med i genomsnitt omkring 0,8 % av BNP under perioden 2013–2015.
  Det finns dock vissa risker med tanke på att de kompletterande åtgärder som ska vidtas från 2013 och framåt ännu inte specificerats och att det makroekonomiska scenariot från 2014 och framåt är för optimistiskt. Enligt stabilitetsprogrammets beräkningar planeras den offentliga skulden som uppgick till 98,0 % av BNP under 2011 och därmed ligger långt över 60 %-tröskeln stabiliseras och sedan minska till 92,3 % under 2015, vilket skulle innebära tillräckliga framsteg i förhållande till stabilitets- och tillväxtpaktens riktvärde för skuldminskning.
  Vidare är de implicita skulderna knutna till de garantier som beviljats banksektorn synnerligen stora. De regelbaserade fleråriga ramarna för de offentliga finanserna skulle, särskilt vad avser utgiftssidan, befrämjas av tillsynsmekanismer och/eller åtaganden från Belgiens regioners och gemenskapers sida, även från lokal nivå, i syfte att klara de fastställda underskottsmålen. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt för åren 2012 och 2013 och optimistiskt för åren 2014 och 2015 då BNP-tillväxten väntas vara betydligt högre än enligt de senaste beräkningarna av potentiell tillväxt i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategin enligt stabilitetsprogrammet är att få ned underskottet under 3 % av BNP under 2012 (till 2,8 % av BNP, ned från 3,7 % av BNP 2011) och till noll 2015. Stabilitetsprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet för den finanspolitiska strategin, det vill säga ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer, som på ett adekvat sätt speglar kraven enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet är förenligt med den tidsfrist som rådet fastställt för korrigeringen av det alltför stora underskottet och den planerade finanspolitiska insatsen följer rekommendationen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott om en lägsta genomsnittlig årlig insats på 3⁄4 % av BNP i strukturella termer. Den planerade tillväxttakten för de offentliga utgifterna är, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, förenlig med riktvärdet för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under perioden 2013–2015, men inte under 2012. Utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) väntas enligt beräkningarna i stabilitetsprogrammet det strukturella saldot förbättras med 1,1 procentenheter av BNP 2012 och med i genomsnitt omkring 0,8 % av BNP under perioden 2013–2015.

Det finns dock vissa risker med tanke på att de kompletterande åtgärder som ska vidtas från 2013 och framåt ännu inte specificerats och att det makroekonomiska scenariot från 2014 och framåt är för optimistiskt. Enligt stabilitetsprogrammets beräkningar planeras den offentliga skulden som uppgick till 98,0 % av BNP under 2011 och därmed ligger långt över 60 %-tröskeln stabiliseras och sedan minska till 92,3 % under 2015, vilket skulle innebära tillräckliga framsteg i förhållande till stabilitets- och tillväxtpaktens riktvärde för skuldminskning.

Vidare är de implicita skulderna knutna till de garantier som beviljats banksektorn synnerligen stora. De regelbaserade fleråriga ramarna för de offentliga finanserna skulle, särskilt vad avser utgiftssidan, befrämjas av tillsynsmekanismer och/eller åtaganden från Belgiens regioners och gemenskapers sida, även från lokal nivå, i syfte att klara de fastställda underskottsmålen.

| (11) | Kostnaderna förknippade med en åldrande befolkning bör hanteras och man bör uppnå en strukturell minskning av underskottet så att den höga offentliga skulden kan minska. Den nya federala regeringen kom i december 2011 överens om en reform av socialförsäkringssystemet för ålderspensionärer. Det krävs nu ett ändamålsenligt genomförande och en effektiv övervakning av de inledda lagändringarna, med sikte på att höja den faktiska pensionsåldern. Det är avgörande att reformen av socialförsäkringen för ålderspensionärer underbyggs med åtgärder som stimulerar aktivt åldrande och ett längre arbetsliv, men ytterligare reformer som att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängd kan också bidra till att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Kostnaderna förknippade med en åldrande befolkning bör hanteras och man bör uppnå en strukturell minskning av underskottet så att den höga offentliga skulden kan minska. Den nya federala regeringen kom i december 2011 överens om en reform av socialförsäkringssystemet för ålderspensionärer. Det krävs nu ett ändamålsenligt genomförande och en effektiv övervakning av de inledda lagändringarna, med sikte på att höja den faktiska pensionsåldern. Det är avgörande att reformen av socialförsäkringen för ålderspensionärer underbyggs med åtgärder som stimulerar aktivt åldrande och ett längre arbetsliv, men ytterligare reformer som att koppla den lagstadgade pensionsåldern till medellivslängd kan också bidra till att uppnå detta mål.

| (12) | Det finns fortfarande problem inom det belgiska finansiella systemet. Omstruktureringen av de belgiska bankerna pågår och det statliga stöd som beviljades banksektorn 2008/2009 för att motverka finanskrisen har ännu inte betalats tillbaka helt. Med tanke på den höga garantinivån är riskerna för banksektorn och de offentliga finanserna dessutom relaterade till varandra. |
| --- | --- |

(12)

Det finns fortfarande problem inom det belgiska finansiella systemet. Omstruktureringen av de belgiska bankerna pågår och det statliga stöd som beviljades banksektorn 2008/2009 för att motverka finanskrisen har ännu inte betalats tillbaka helt. Med tanke på den höga garantinivån är riskerna för banksektorn och de offentliga finanserna dessutom relaterade till varandra.

| (13) | Bytesbalansen är på väg att gradvis försämras. Den förbättrade tjänstebalansen kompenserar inte den försämrade handelsbalansen för varor. Den belgiska varuexporten har förlorat mark inte enbart i förhållande till den expanderande världshandeln utan även i förhållande till andra medlemsstater i euroområdet och euroområdet i genomsnitt, vilket tyder på en ogynnsam inhemsk kostnadsutveckling vad avser enhetsarbetskostnaderna jämfört med Belgiens främsta handelspartner (Nederländerna, Frankrike, Tyskland) och euroområdet som helhet. Eftersom det finns ett automatiskt löneindexeringssystem är det sannolikt att regeringens ansträngningar att begränsa reallöneökningarna till högst 0,3 % under perioden 2011–2012 inte har hindrat en högre nominell löneutveckling än i grannländerna. Produktivitetsnivåerna är visserligen höga, men Belgiens tillväxt är svag och även kostnaderna för insatsvaror, huvudsakligen energi, är höga. Slutkundpriserna på gas och el har frysts i syfte att begränsa inflationen, men inga konkreta åtgärder har vidtagits för att reformera själva löneförhandlings- och löneindexeringssystemet. Forsknings- och utvecklingsintensiteten (FoU) har under senare år stagnerat i den privata sektorn och underskottet på kvalificerad arbetskraft, framför allt inom vetenskap och teknik, kan komma att bli ett stort hinder för en fortsatt förbättring av innovationsprestandan inom belgisk ekonomi. |
| --- | --- |

(13)

Bytesbalansen är på väg att gradvis försämras. Den förbättrade tjänstebalansen kompenserar inte den försämrade handelsbalansen för varor. Den belgiska varuexporten har förlorat mark inte enbart i förhållande till den expanderande världshandeln utan även i förhållande till andra medlemsstater i euroområdet och euroområdet i genomsnitt, vilket tyder på en ogynnsam inhemsk kostnadsutveckling vad avser enhetsarbetskostnaderna jämfört med Belgiens främsta handelspartner (Nederländerna, Frankrike, Tyskland) och euroområdet som helhet. Eftersom det finns ett automatiskt löneindexeringssystem är det sannolikt att regeringens ansträngningar att begränsa reallöneökningarna till högst 0,3 % under perioden 2011–2012 inte har hindrat en högre nominell löneutveckling än i grannländerna. Produktivitetsnivåerna är visserligen höga, men Belgiens tillväxt är svag och även kostnaderna för insatsvaror, huvudsakligen energi, är höga. Slutkundpriserna på gas och el har frysts i syfte att begränsa inflationen, men inga konkreta åtgärder har vidtagits för att reformera själva löneförhandlings- och löneindexeringssystemet. Forsknings- och utvecklingsintensiteten (FoU) har under senare år stagnerat i den privata sektorn och underskottet på kvalificerad arbetskraft, framför allt inom vetenskap och teknik, kan komma att bli ett stort hinder för en fortsatt förbättring av innovationsprestandan inom belgisk ekonomi.

| (14) | Vissa strukturella åtgärder har vidtagits för att öka sysselsättningsmöjligheterna för unga och äldre arbetstagare och för att få ut arbetslösa på arbetsmarknaden. Belgien har inlett en bred reform av sitt arbetslöshetsförsäkringssystem. De strukturella problemen på arbetsmarkanden kvarstår och mycket kan göras för att åtgärda dem. En ökad nivå av deltagande i livslångt lärande och fortsatta reformer inom yrkesutbildning är avgörande för att göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig, särskilt för äldre arbetstagare och samhällsgrupper med sämre utgångsläge, exempelvis människor med invandrarbakgrund. Det har inte gjorts några betydande framsteg när det gäller att minska skattetrycket på arbete. Ett nytt skatteavdrag för de lägsta löneklasserna infördes i juni 2011 men har inte varit tillräckligt för att avhjälpa de stora arbetslöshetsfällorna i botten på löneskalan. Det har inte genomförts någon skatteväxling från arbete till konsumtion och/eller några miljöskatter. |
| --- | --- |

(14)

Vissa strukturella åtgärder har vidtagits för att öka sysselsättningsmöjligheterna för unga och äldre arbetstagare och för att få ut arbetslösa på arbetsmarknaden. Belgien har inlett en bred reform av sitt arbetslöshetsförsäkringssystem. De strukturella problemen på arbetsmarkanden kvarstår och mycket kan göras för att åtgärda dem. En ökad nivå av deltagande i livslångt lärande och fortsatta reformer inom yrkesutbildning är avgörande för att göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig, särskilt för äldre arbetstagare och samhällsgrupper med sämre utgångsläge, exempelvis människor med invandrarbakgrund. Det har inte gjorts några betydande framsteg när det gäller att minska skattetrycket på arbete. Ett nytt skatteavdrag för de lägsta löneklasserna infördes i juni 2011 men har inte varit tillräckligt för att avhjälpa de stora arbetslöshetsfällorna i botten på löneskalan. Det har inte genomförts någon skatteväxling från arbete till konsumtion och/eller några miljöskatter.

| (15) | Priserna på många varor och tjänster är i allmänhet högre än i andra medlemsstater, vilket tyder på ett lågt konkurrenstryck, särskilt inom detaljhandeln och nätverksindustrin, och på ett svagt tillsynssystem. Inom detaljhandeln förblir hindren och de operativa begränsningarna stora. Konkurrensbegränsande regler gäller fortfarande för öppettiderna, vilket skyddar dominerande företag mot nya konkurrenter och hindrar spridningen av nya affärsmodeller och ny teknik. Ett vanligt konkurrensproblem inom nätverksindustrin i Belgien är de dominerande företagens starka ställning och de höga inträdeshindren jämfört med andra medlemsstater, vilket innebär att de tidigare monopolinnehavarna inom denna sektor fortfarande kan ta ut högre priser än vad som skulle vara möjligt på en konkurrensutsatt marknad. Den belgiska konkurrensmyndigheten håller på att reformeras men det är oklart om den reformerade myndigheten kommer att vara tillräckligt oberoende och ha lämpliga resurser. |
| --- | --- |

(15)

Priserna på många varor och tjänster är i allmänhet högre än i andra medlemsstater, vilket tyder på ett lågt konkurrenstryck, särskilt inom detaljhandeln och nätverksindustrin, och på ett svagt tillsynssystem. Inom detaljhandeln förblir hindren och de operativa begränsningarna stora. Konkurrensbegränsande regler gäller fortfarande för öppettiderna, vilket skyddar dominerande företag mot nya konkurrenter och hindrar spridningen av nya affärsmodeller och ny teknik. Ett vanligt konkurrensproblem inom nätverksindustrin i Belgien är de dominerande företagens starka ställning och de höga inträdeshindren jämfört med andra medlemsstater, vilket innebär att de tidigare monopolinnehavarna inom denna sektor fortfarande kan ta ut högre priser än vad som skulle vara möjligt på en konkurrensutsatt marknad. Den belgiska konkurrensmyndigheten håller på att reformeras men det är oklart om den reformerade myndigheten kommer att vara tillräckligt oberoende och ha lämpliga resurser.

| (16) | Belgien är på rätt väg mot att uppfylla målet att öka andelen förnybar energi inom ekonomin, men förefaller inte ha gjort tillräckliga framsteg mot att uppnå målet med en minskning på 15 % av utsläppen av växthusgaser inom sektorer som inte är kopplade till systemet för handel med utsläppsrätter (6). Belgien har inte vidtagit tillräckliga åtgärder eller politiska initiativ under 2011 för att åtgärda situationen. |
| --- | --- |

(16)

Belgien är på rätt väg mot att uppfylla målet att öka andelen förnybar energi inom ekonomin, men förefaller inte ha gjort tillräckliga framsteg mot att uppnå målet med en minskning på 15 % av utsläppen av växthusgaser inom sektorer som inte är kopplade till systemet för handel med utsläppsrätter (6). Belgien har inte vidtagit tillräckliga åtgärder eller politiska initiativ under 2011 för att åtgärda situationen.

| (17) | Belgien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtgärder och genomförandet av de åtgärder som presenterades 2011 avser ökad konkurrens, ökad sysselsättningsgrad, förbättrad konkurrenskraft, förbättrad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(17)

Belgien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtgärder och genomförandet av de åtgärder som presenterades 2011 avser ökad konkurrens, ökad sysselsättningsgrad, förbättrad konkurrenskraft, förbättrad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (18) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Belgiens ekonomiska politik. Kommissionen analyserade både stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lade fram en fördjupad granskning. Kommissionen beaktade inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Belgien, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Belgiens ekonomiska politik. Kommissionen analyserade både stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lade fram en fördjupad granskning. Kommissionen beaktade inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Belgien, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas i synnerhet i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas i synnerhet i rekommendation 1 nedan.

| (20) | Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Kommissionens rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i synnerhet i rekommendationerna 1, 4, 5 och 6 nedan. |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Kommissionens rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i synnerhet i rekommendationerna 1, 4, 5 och 6 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Belgien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra budgeten för år 2012 för att se till att det alltför stora underskottet korrigeras 2012. I samband med detta ange de åtgärder som kommer att vara nödvändiga för att säkerställa genomförandet av den finanspolitiska strategin för 2013 och framöver, och som kan säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt och att tillräckliga framsteg görs i riktning mot det medelfristiga budgetmålet, däribland åtgärder för att följa riktvärdet för utgifter och säkerställa framsteg i förhållande till riktvärdet för skuldminskning. Anpassa det finanspolitiska ramverket för att se till att de finanspolitiska målen är bindande på federal nivå och nivåer under federal nivå, samt öka insynen i bördefördelningen och redovisningsskyldigheten i olika offentliga nivåer. |
| --- | --- |

1.

Genomföra budgeten för år 2012 för att se till att det alltför stora underskottet korrigeras 2012. I samband med detta ange de åtgärder som kommer att vara nödvändiga för att säkerställa genomförandet av den finanspolitiska strategin för 2013 och framöver, och som kan säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt och att tillräckliga framsteg görs i riktning mot det medelfristiga budgetmålet, däribland åtgärder för att följa riktvärdet för utgifter och säkerställa framsteg i förhållande till riktvärdet för skuldminskning. Anpassa det finanspolitiska ramverket för att se till att de finanspolitiska målen är bindande på federal nivå och nivåer under federal nivå, samt öka insynen i bördefördelningen och redovisningsskyldigheten i olika offentliga nivåer.

| 2. | Fortsätta att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att minska de åldersrelaterade utgifterna, inklusive hälsovårdsutgifterna. I synnerhet genomföra reformen av systemet för förtida pension och pensionssystemet samt vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade medellivslängden. |
| --- | --- |

2.

Fortsätta att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att minska de åldersrelaterade utgifterna, inklusive hälsovårdsutgifterna. I synnerhet genomföra reformen av systemet för förtida pension och pensionssystemet samt vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade medellivslängden.

| 3. | Stimulera kapitalökningen i de svagaste bankerna i syfte att stötta banksektorn så att den kan spela sin normala roll som långivare till ekonomin. |
| --- | --- |

3.

Stimulera kapitalökningen i de svagaste bankerna i syfte att stötta banksektorn så att den kan spela sin normala roll som långivare till ekonomin.

| 4. | Öka sysselsättningsskapande och konkurrenskraft, vidta åtgärder för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlings- och löneindexeringssystemen. Som ett första steg se till att lönetillväxten bättre avspeglar utvecklingen vad gäller arbetsproduktivitet och konkurrenskraft genom att i) säkerställa genomförandet av mekanismer för efterhandskorrigering av lönenormen och främja allt-i-ettavtal för att förbättra konkurrenskraften på kostnadssidan, och ii) underlätta utnyttjandet av möjligheten att avstå från (undantagsklausuler) kollektivavtal i syfte att bättre anpassa lönetillväxten och arbetsproduktiviteten till den lokala utvecklingen. |
| --- | --- |

4.

Öka sysselsättningsskapande och konkurrenskraft, vidta åtgärder för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlings- och löneindexeringssystemen. Som ett första steg se till att lönetillväxten bättre avspeglar utvecklingen vad gäller arbetsproduktivitet och konkurrenskraft genom att i) säkerställa genomförandet av mekanismer för efterhandskorrigering av lönenormen och främja allt-i-ettavtal för att förbättra konkurrenskraften på kostnadssidan, och ii) underlätta utnyttjandet av möjligheten att avstå från (undantagsklausuler) kollektivavtal i syfte att bättre anpassa lönetillväxten och arbetsproduktiviteten till den lokala utvecklingen.

| 5. | Betydande skatteväxlingar från arbete till mindre tillväxthämmande skatter, till exempel miljöskatter. Fortsätta den inledda reformen av arbetslöshetsförsäkringssystemet för att minska de negativa incitamenten till att söka arbete och skärpa inriktningen av sysselsättningsstödet och aktiveringspolitiken på äldre arbetstagare och utsatta samhällsgrupper, särskilt människor med invandrarbakgrund. Dra nytta av den planerade vidareregionaliseringen av olika arbetsmarknadskompetenser för att öka den interregionala arbetskraftsrörligheten och stärka sambanden mellan politikområdena utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning och sysselsättning. Utvidga de nuvarande aktiveringsansträngningarna till alla åldersgrupper. |
| --- | --- |

5.

Betydande skatteväxlingar från arbete till mindre tillväxthämmande skatter, till exempel miljöskatter. Fortsätta den inledda reformen av arbetslöshetsförsäkringssystemet för att minska de negativa incitamenten till att söka arbete och skärpa inriktningen av sysselsättningsstödet och aktiveringspolitiken på äldre arbetstagare och utsatta samhällsgrupper, särskilt människor med invandrarbakgrund. Dra nytta av den planerade vidareregionaliseringen av olika arbetsmarknadskompetenser för att öka den interregionala arbetskraftsrörligheten och stärka sambanden mellan politikområdena utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning och sysselsättning. Utvidga de nuvarande aktiveringsansträngningarna till alla åldersgrupper.

| 6. | Fortsätta att stärka konkurrensen inom detaljhandelssektorn genom att sänka hindren och minska de operativa begränsningarna. Införa åtgärder för att stärka konkurrensen inom nätverksindustrin genom att se över rättsliga hinder och stärka de institutionella bestämmelserna för en effektiv tillsyn av reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

6.

Fortsätta att stärka konkurrensen inom detaljhandelssektorn genom att sänka hindren och minska de operativa begränsningarna. Införa åtgärder för att stärka konkurrensen inom nätverksindustrin genom att se över rättsliga hinder och stärka de institutionella bestämmelserna för en effektiv tillsyn av reglerna för statligt stöd.

| 7. | Vidta ytterligare åtgärder för att stärka utvecklingen mot att uppnå målen om minskade utsläpp av växthusgaser från verksamhet som inte ingår i systemet för handel med utsläppsrätter, särskilt genom att se till att transportsektorn bidrar väsentligt till uppnåendet av målet. |
| --- | --- |

7.

Vidta ytterligare åtgärder för att stärka utvecklingen mot att uppnå målen om minskade utsläpp av växthusgaser från verksamhet som inte ingår i systemet för handel med utsläppsrätter, särskilt genom att se till att transportsektorn bidrar väsentligt till uppnåendet av målet.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209, 15.7.2011, s. 1.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  I Belgien kommer endast 37,9 % av utsläppen från sektorer som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS). Av de viktigare sektorerna utanför ETS är vägtransporter (21,5 %) och energianvändning (38,9 %) landets största källa till utsläpp av växthusgaser.

6

(7)  Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/9

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Bulgariens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Bulgariens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Bulgariens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten (i linje med rådets slutsatser av den 9 december 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt 2012). Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten (i linje med rådets slutsatser av den 9 december 2011 och med utgångspunkt i kommissionens årliga tillväxtöversikt 2012). Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 12 april 2012 lade Bulgarien fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Bulgarien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att externa och interna obalanser föreligger för Bulgariens del, även om de inte är alltför stora. |
| --- | --- |

(9)

Den 12 april 2012 lade Bulgarien fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Bulgarien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att externa och interna obalanser föreligger för Bulgariens del, även om de inte är alltför stora.

| (10) | Enligt Bulgariens första anmälan från 2012 av underskott- och skuldsiffror för åren 2008–2011 för tillämpning av förfarandet vid alltför stora underskott, låg underskottet i de offentliga finanserna 2011 3 % under referensvärdet för BNP i fördraget. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutspås dessutom att det offentliga underskottet kommer att hålla sig under referensvärdet i fördraget och minska ytterligare under den period som omfattas av prognosen. Till följd av detta och i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser antog kommissionen den 30 maj 2012 en rekommendation till rådets beslut (5) om upphävande av beslutet om att det föreligger ett alltför stort underskott enligt artikel 126.12 i fördraget. |
| --- | --- |

(10)

Enligt Bulgariens första anmälan från 2012 av underskott- och skuldsiffror för åren 2008–2011 för tillämpning av förfarandet vid alltför stora underskott, låg underskottet i de offentliga finanserna 2011 3 % under referensvärdet för BNP i fördraget. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutspås dessutom att det offentliga underskottet kommer att hålla sig under referensvärdet i fördraget och minska ytterligare under den period som omfattas av prognosen. Till följd av detta och i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser antog kommissionen den 30 maj 2012 en rekommendation till rådets beslut (5) om upphävande av beslutet om att det föreligger ett alltför stort underskott enligt artikel 126.12 i fördraget.

| (11) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för kommissionens avdelningars vårprognos 2012, som konvergensprogrammets budgetprognoser grundas på, är optimistiska för perioden 2012–13, då den årliga tillväxten väntas nå 1,4 % 2012 och 2,5 % 2013. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutspås en BNP-tillväxt på 0,5 % för 2012 och 1,9 % för 2013. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011 är syftet med den budgetstrategi som beskrivs i programmet att före programperiodens utgång uppnå finanser som är nära balans, när det gäller både det strukturella och det nominella saldot. Det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna, uttryckt i strukturella termer, har ändrats marginellt från ett underskott på 0,6 % av BNP till ett underskott på 0,5 % av BNP. Det nya medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) planerar Bulgarien att uppnå det medelfristiga budgetmålet under konvergensprogramperioden.
  År 2012–14 skulle ökningstakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, hålla sig inom stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärken för utgifter, medan de skulle överskridas 2015. Den planerade budgetkonsolideringen står inför ett antal risker förorsakade av i) lägre intäkter med tanke på det optimistiska makroekonomiska scenariot och mindre skatteintäkter på grund av ekonomins underliggande tillväxtstruktur och ii) ineffektivitet i den offentliga sektorn, i synnerhet avseende resterande skulder inom hälso- och sjukvården, som kan leda till betydande utgiftstryck. Skuldkvoten är under 60 % av BNP och väntas, enligt programmet nå en topp på nästan 20 % av BNP 2012 och sedan minska under programperioden. Skattedisciplinen kan förbättras betydligt och en satsning på detta område skulle ge Bulgarien möjlighet att klara högre tillväxtfrämjande utgifter. Ett krav som innebär att budgetunderskottet ska hållas under 2 % och de statliga utgifterna begränsas till 40 % av BNP antogs som ändring av den grundläggande budgetlagen, vilket stärker den finanspolitiska ramens bindande natur och ökar förutsebarheten för budgetplaneringen. Fortfarande behöver man dock förbättra innehållet i den medelfristiga budgetramen och stärka rapporteringen på bokföringsmässiga grunder, inbegripet genom att förbättra kvaliteten och aktualiteten i rapporteringen av statsägda företag och regionsregeringar. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för kommissionens avdelningars vårprognos 2012, som konvergensprogrammets budgetprognoser grundas på, är optimistiska för perioden 2012–13, då den årliga tillväxten väntas nå 1,4 % 2012 och 2,5 % 2013. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutspås en BNP-tillväxt på 0,5 % för 2012 och 1,9 % för 2013. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011 är syftet med den budgetstrategi som beskrivs i programmet att före programperiodens utgång uppnå finanser som är nära balans, när det gäller både det strukturella och det nominella saldot. Det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna, uttryckt i strukturella termer, har ändrats marginellt från ett underskott på 0,6 % av BNP till ett underskott på 0,5 % av BNP. Det nya medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) planerar Bulgarien att uppnå det medelfristiga budgetmålet under konvergensprogramperioden.

År 2012–14 skulle ökningstakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, hålla sig inom stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärken för utgifter, medan de skulle överskridas 2015. Den planerade budgetkonsolideringen står inför ett antal risker förorsakade av i) lägre intäkter med tanke på det optimistiska makroekonomiska scenariot och mindre skatteintäkter på grund av ekonomins underliggande tillväxtstruktur och ii) ineffektivitet i den offentliga sektorn, i synnerhet avseende resterande skulder inom hälso- och sjukvården, som kan leda till betydande utgiftstryck. Skuldkvoten är under 60 % av BNP och väntas, enligt programmet nå en topp på nästan 20 % av BNP 2012 och sedan minska under programperioden. Skattedisciplinen kan förbättras betydligt och en satsning på detta område skulle ge Bulgarien möjlighet att klara högre tillväxtfrämjande utgifter. Ett krav som innebär att budgetunderskottet ska hållas under 2 % och de statliga utgifterna begränsas till 40 % av BNP antogs som ändring av den grundläggande budgetlagen, vilket stärker den finanspolitiska ramens bindande natur och ökar förutsebarheten för budgetplaneringen. Fortfarande behöver man dock förbättra innehållet i den medelfristiga budgetramen och stärka rapporteringen på bokföringsmässiga grunder, inbegripet genom att förbättra kvaliteten och aktualiteten i rapporteringen av statsägda företag och regionsregeringar.

| (12) | Regeringen har gjort stora framsteg med vissa av pensionsreformerna, bland annat avseende pensionsåldern för både män och kvinnor och tjänstgöringstiden för anställda i armén och polisen. En viktig utmaning på medellång sikt blir dock att åtgärda problemet med otillräckliga medel för pensioner. Ändringarna omfattar inte några åtgärder för att införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor. De minskar inte effektivt heller möjligheterna till förtida pensionering för anställda. En viktig utmaning är att inkludera personer som inte betalar in några avgifter till socialförsäkringssystemen samt att skärpa kontroller av och kriterier för beviljande av invaliditetspension. |
| --- | --- |

(12)

Regeringen har gjort stora framsteg med vissa av pensionsreformerna, bland annat avseende pensionsåldern för både män och kvinnor och tjänstgöringstiden för anställda i armén och polisen. En viktig utmaning på medellång sikt blir dock att åtgärda problemet med otillräckliga medel för pensioner. Ändringarna omfattar inte några åtgärder för att införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor. De minskar inte effektivt heller möjligheterna till förtida pensionering för anställda. En viktig utmaning är att inkludera personer som inte betalar in några avgifter till socialförsäkringssystemen samt att skärpa kontroller av och kriterier för beviljande av invaliditetspension.

| (13) | Bulgarien har unionens största andel personer i riskzonen för allvarlig materiell fattigdom, och barn och äldre är särskilt utsatta. Det behövs omfattande åtgärder. Man bör prioritera arbetet med att effektivisera de sociala överföringarna. Endast hälften av de ekonomiskt aktiva romerna har anställning. Den nyligen antagna nationella strategin för integrering av romer inriktas på att undanröja ett antal hinder, men den måste kombineras med en detaljerad handlingsplan för att kunna tillämpas under perioden 2012–2020. |
| --- | --- |

(13)

Bulgarien har unionens största andel personer i riskzonen för allvarlig materiell fattigdom, och barn och äldre är särskilt utsatta. Det behövs omfattande åtgärder. Man bör prioritera arbetet med att effektivisera de sociala överföringarna. Endast hälften av de ekonomiskt aktiva romerna har anställning. Den nyligen antagna nationella strategin för integrering av romer inriktas på att undanröja ett antal hinder, men den måste kombineras med en detaljerad handlingsplan för att kunna tillämpas under perioden 2012–2020.

| (14) | Krisen har slagit särskilt hårt mot den okvalificerade arbetskraften (som utgör den största gruppen arbetslösa) och har ökat ungdomsarbetslösheten markant. Sedan 2009 har långtidsarbetslösheten ökat betydligt snabbare än i resten av unionen, vilket huvudsakligen speglar ökade geografiska och utbildningsmässiga obalanser eftersom uppsägningarna har koncentrerats till den okvalificerade arbetskraften. Systemet med minimitrösklar för avgifterna till socialförsäkringssystemet bör ses över för att balansera behovet av att minska odeklarerat arbete och se till att lönerna för okvalificerade arbetstagare inte blir så höga att de inte kan få jobb. De åtgärder som vidtagits av regeringen för att frysa den offentliga sektorns lönekostnader 2010–12 har varit relevanta och ändamålsenliga, vilket bidragit till att närma arbetskraftskostnaderna till produktivitetsnivåerna. Ett omfattande nationellt initiativ har inletts för att få in ungdomar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarna är fortfarande av relativt låg kvalitet och personalutbildningen behöver intensifieras, i synnerhet när det gäller tjänstemän som arbetar med rådgivning åt romer. Ytterligare åtgärder krävs för att förbättra tjänster som rör aktivering, jobbsökande, matchning, omskolning och individanpassade tjänster för okvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

(14)

Krisen har slagit särskilt hårt mot den okvalificerade arbetskraften (som utgör den största gruppen arbetslösa) och har ökat ungdomsarbetslösheten markant. Sedan 2009 har långtidsarbetslösheten ökat betydligt snabbare än i resten av unionen, vilket huvudsakligen speglar ökade geografiska och utbildningsmässiga obalanser eftersom uppsägningarna har koncentrerats till den okvalificerade arbetskraften. Systemet med minimitrösklar för avgifterna till socialförsäkringssystemet bör ses över för att balansera behovet av att minska odeklarerat arbete och se till att lönerna för okvalificerade arbetstagare inte blir så höga att de inte kan få jobb. De åtgärder som vidtagits av regeringen för att frysa den offentliga sektorns lönekostnader 2010–12 har varit relevanta och ändamålsenliga, vilket bidragit till att närma arbetskraftskostnaderna till produktivitetsnivåerna. Ett omfattande nationellt initiativ har inletts för att få in ungdomar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarna är fortfarande av relativt låg kvalitet och personalutbildningen behöver intensifieras, i synnerhet när det gäller tjänstemän som arbetar med rådgivning åt romer. Ytterligare åtgärder krävs för att förbättra tjänster som rör aktivering, jobbsökande, matchning, omskolning och individanpassade tjänster för okvalificerad arbetskraft.

| (15) | Bulgarien har den största andelen lågpresterande elever när det gäller läsning, matematik och naturvetenskap i unionen (enligt OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) 2009), vilket tyder på att det föreligger stora strukturella hinder för att säkerställa kvalitativ utbildning. De dåliga utbildningsresultaten är kopplade till bristande tillgång till utbildning för svaga grupper, i synnerhet romer, otillräckligt självstyre för skolorna, brist på incitament för bättre resultat, undermåligt nationellt bedömningssystem och bristande redovisningsskyldighet. Inom den högre utbildningen har mycket begränsade framsteg gjorts, trots en del lovande insatser på senare tid. Genomförandet av de planerade ändringarna av lagen om högre utbildning måste högprioriteras för tillväxt, vilket bör kombineras med ändamålsenliga styrelseformer, investeringar och politisk beslutsamhet. |
| --- | --- |

(15)

Bulgarien har den största andelen lågpresterande elever när det gäller läsning, matematik och naturvetenskap i unionen (enligt OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) 2009), vilket tyder på att det föreligger stora strukturella hinder för att säkerställa kvalitativ utbildning. De dåliga utbildningsresultaten är kopplade till bristande tillgång till utbildning för svaga grupper, i synnerhet romer, otillräckligt självstyre för skolorna, brist på incitament för bättre resultat, undermåligt nationellt bedömningssystem och bristande redovisningsskyldighet. Inom den högre utbildningen har mycket begränsade framsteg gjorts, trots en del lovande insatser på senare tid. Genomförandet av de planerade ändringarna av lagen om högre utbildning måste högprioriteras för tillväxt, vilket bör kombineras med ändamålsenliga styrelseformer, investeringar och politisk beslutsamhet.

| (16) | Bulgarien har en låg nivå av investering i forskning och innovation (FoI). Investeringar inom FoI måste ökas för att nå det nationella målet på 1,5 % av BNP 2020, och en lämplig innovationsstrategi måste tas fram. FoI-administrationen i Bulgarien är uppsplittrad. Bulgarien måste stärka sina universitet och utveckla en strategi för att engagera institutioner för högre utbildning i innovationsverksamhet. Det finns inga ramar som främjar samarbete mellan universitet och den privata sektorn och forskningsmedel bör fördelas på ett konkurrensbaserat, meritbaserat och öppet redovisat sätt. Det finns fortfarande flaskhalsar för nystartade företag och innovativa små och medelstora företag som söker finansiering. De offentliga finansieringsinstrumenten och garantierna för unga och innovativa företag befinner sig i ett tidigt genomförandeskede och effekterna av dem kommer att visa sig senare. |
| --- | --- |

(16)

Bulgarien har en låg nivå av investering i forskning och innovation (FoI). Investeringar inom FoI måste ökas för att nå det nationella målet på 1,5 % av BNP 2020, och en lämplig innovationsstrategi måste tas fram. FoI-administrationen i Bulgarien är uppsplittrad. Bulgarien måste stärka sina universitet och utveckla en strategi för att engagera institutioner för högre utbildning i innovationsverksamhet. Det finns inga ramar som främjar samarbete mellan universitet och den privata sektorn och forskningsmedel bör fördelas på ett konkurrensbaserat, meritbaserat och öppet redovisat sätt. Det finns fortfarande flaskhalsar för nystartade företag och innovativa små och medelstora företag som söker finansiering. De offentliga finansieringsinstrumenten och garantierna för unga och innovativa företag befinner sig i ett tidigt genomförandeskede och effekterna av dem kommer att visa sig senare.

| (17) | Den administrativa kapaciteten i Bulgarien är i dagsläget otillräcklig för fungerande förvaltning och underhåll av väg-, järnvägs- och vatteninfrastrukturprojekt. Den administrativa reformen har huvudsakligen fokuserats på att minska personalen inom den offentliga sektorn, med begränsade försök att undanröja andra källor till ineffektivitet. Användningen av EU-medel är fortfarande låg trots kontinuerliga framsteg de senaste två åren. De viktigaste orsakerna är de komplicerade administrativa förfarandena och företagens problem med att säkra medfinansiering. Det finns också viktiga frågor kvar att lösa när det gäller att förbättra affärs- och regleringsklimatet och att öka den administrativa kapaciteten i den offentliga sektorn. Genomförandet av e-förvaltning har försenats flera gånger. Bulgariens skattesystem kännetecknas av betydande skatteflykt och låg administrativ effektivitet. De administrativa kostnaderna för skatteuppbörden är höga, liksom tidskostnaderna för företag som betalar skatt. |
| --- | --- |

(17)

Den administrativa kapaciteten i Bulgarien är i dagsläget otillräcklig för fungerande förvaltning och underhåll av väg-, järnvägs- och vatteninfrastrukturprojekt. Den administrativa reformen har huvudsakligen fokuserats på att minska personalen inom den offentliga sektorn, med begränsade försök att undanröja andra källor till ineffektivitet. Användningen av EU-medel är fortfarande låg trots kontinuerliga framsteg de senaste två åren. De viktigaste orsakerna är de komplicerade administrativa förfarandena och företagens problem med att säkra medfinansiering. Det finns också viktiga frågor kvar att lösa när det gäller att förbättra affärs- och regleringsklimatet och att öka den administrativa kapaciteten i den offentliga sektorn. Genomförandet av e-förvaltning har försenats flera gånger. Bulgariens skattesystem kännetecknas av betydande skatteflykt och låg administrativ effektivitet. De administrativa kostnaderna för skatteuppbörden är höga, liksom tidskostnaderna för företag som betalar skatt.

| (18) | Den nya lagstiftningen om offentlig upphandling är ett viktigt steg mot ett bättre system för att övervaka, förebygga och säkra påföljder för oegentligheter. Dessa insatser bör kompletteras på två fronter: i) påföljderna måste tillämpas effektivt och ii) byrån för offentlig upphandling bör få befogenhet att hantera dessa frågor. |
| --- | --- |

(18)

Den nya lagstiftningen om offentlig upphandling är ett viktigt steg mot ett bättre system för att övervaka, förebygga och säkra påföljder för oegentligheter. Dessa insatser bör kompletteras på två fronter: i) påföljderna måste tillämpas effektivt och ii) byrån för offentlig upphandling bör få befogenhet att hantera dessa frågor.

| (19) | Trots de reformer som inletts har Bulgarien fortfarande en del begränsningar för marknadsinträde inom nätsektorer som järnvägstransporter, telekommunikation och energi. Energimarknadens funktion är fortfarande problematisk i både grossist- och detaljistledet. Några särskilda problemområden som måste förbättras är bristen på el- och gasbörser och behovet av en fungerande balansmarknad samt de reglerade konsumentpriserna. Bulgarien bör också säkerställa oberoende tillsyn av överföringssystemet. Bulgarien är starkt beroende av en enda energiväg och den inhemska energimarknaden fungerar otillfredsställande, vilket innebär risk för dramatiska svängningar i utbudet. De befintliga åtgärderna för att lösa energiberoendet måste förbättras. Hittills har byggandet av ny gasinfrastruktur gått för långsamt. Även om några önskvärda reformer antogs formellt och den förnybara energins andel ökade under 2011 har genomförandet varit otillfredsställande på grund av upphandlingsförfaranden, en politik som styrs av privata intressen och bristfällig förvaltning av de statligt ägda energibolagen. |
| --- | --- |

(19)

Trots de reformer som inletts har Bulgarien fortfarande en del begränsningar för marknadsinträde inom nätsektorer som järnvägstransporter, telekommunikation och energi. Energimarknadens funktion är fortfarande problematisk i både grossist- och detaljistledet. Några särskilda problemområden som måste förbättras är bristen på el- och gasbörser och behovet av en fungerande balansmarknad samt de reglerade konsumentpriserna. Bulgarien bör också säkerställa oberoende tillsyn av överföringssystemet. Bulgarien är starkt beroende av en enda energiväg och den inhemska energimarknaden fungerar otillfredsställande, vilket innebär risk för dramatiska svängningar i utbudet. De befintliga åtgärderna för att lösa energiberoendet måste förbättras. Hittills har byggandet av ny gasinfrastruktur gått för långsamt. Även om några önskvärda reformer antogs formellt och den förnybara energins andel ökade under 2011 har genomförandet varit otillfredsställande på grund av upphandlingsförfaranden, en politik som styrs av privata intressen och bristfällig förvaltning av de statligt ägda energibolagen.

| (20) | Bulgarien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena – och genomförandet av åtagandena från 2011 – avser ökning av de offentliga finansernas hållbarhet, främjande av sysselsättning, förbättring av den offentliga sektorns konkurrenskraft och förstärkning av den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtaganden inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(20)

Bulgarien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena – och genomförandet av åtagandena från 2011 – avser ökning av de offentliga finansernas hållbarhet, främjande av sysselsättning, förbättring av den offentliga sektorns konkurrenskraft och förstärkning av den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtaganden inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (21) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Bulgariens ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Bulgarien, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(21)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Bulgariens ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Bulgarien, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan.

| (23) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3 och 5 nedan. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3 och 5 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Bulgarien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Fortsätta med en sund finanspolitik för att uppnå det medelfristiga budgetmålet senast 2012. Därför bör Bulgarien genomföra budgetstrategin som planerat, säkerställa att riktmärket för utgifter följs och vara berett att vidta ytterligare åtgärder om risker för budgetscenariot framträder. Stärka insatserna för att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna, i synnerhet inom utbildningssektorn och hälso- och sjukvården, och genomföra en heltäckande strategi för skattedisciplin i syfte att ytterligare öka skatteintäkterna och angripa den svarta ekonomin. Ytterligare förbättra innehållet i den medelfristiga budgetramen, bland annat genom att stärka budgetprocessen och rapporteringssystemets kvalitet. |
| --- | --- |

1.

Fortsätta med en sund finanspolitik för att uppnå det medelfristiga budgetmålet senast 2012. Därför bör Bulgarien genomföra budgetstrategin som planerat, säkerställa att riktmärket för utgifter följs och vara berett att vidta ytterligare åtgärder om risker för budgetscenariot framträder. Stärka insatserna för att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna, i synnerhet inom utbildningssektorn och hälso- och sjukvården, och genomföra en heltäckande strategi för skattedisciplin i syfte att ytterligare öka skatteintäkterna och angripa den svarta ekonomin. Ytterligare förbättra innehållet i den medelfristiga budgetramen, bland annat genom att stärka budgetprocessen och rapporteringssystemets kvalitet.

| 2. | Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra pensionssystemets hållbarhet och ändamålsenlighet genom att införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor som betalat sina avgifter ett helt förvärvsliv. Införa striktare kriterier och kontroller för tilldelning av invaliditetspension. |
| --- | --- |

2.

Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra pensionssystemets hållbarhet och ändamålsenlighet genom att införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor som betalat sina avgifter ett helt förvärvsliv. Införa striktare kriterier och kontroller för tilldelning av invaliditetspension.

| 3. | Påskynda genomförandet av det nationella sysselsättningsinitiativet för unga. Se till att minimitrösklarna för avgifter till socialförsäkringssystemen inte avhåller från deklarerat arbete. Intensifiera ansträngningarna för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens resultat. Minska fattigdomen, öka de sociala överföringarnas effektivitet och tillgången till kvalitativa sociala tjänster för barn och äldre samt genomföra den nationella strategin för integrering av romer. |
| --- | --- |

3.

Påskynda genomförandet av det nationella sysselsättningsinitiativet för unga. Se till att minimitrösklarna för avgifter till socialförsäkringssystemen inte avhåller från deklarerat arbete. Intensifiera ansträngningarna för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens resultat. Minska fattigdomen, öka de sociala överföringarnas effektivitet och tillgången till kvalitativa sociala tjänster för barn och äldre samt genomföra den nationella strategin för integrering av romer.

| 4. | Påskynda reformeringen av rättsakter av betydelse för skolor och högre utbildning och av kompletterande åtgärder genom att fokusera på modernisering av kursplaner, förbättrad lärarutbildning och att säkerställa svaga gruppers tillgång till utbildning. Förbättra tillgången till finansiering för nystartade företag och små och medelstora företag, i synnerhet sådana som sysslar med innovation. |
| --- | --- |

4.

Påskynda reformeringen av rättsakter av betydelse för skolor och högre utbildning och av kompletterande åtgärder genom att fokusera på modernisering av kursplaner, förbättrad lärarutbildning och att säkerställa svaga gruppers tillgång till utbildning. Förbättra tillgången till finansiering för nystartade företag och små och medelstora företag, i synnerhet sådana som sysslar med innovation.

| 5. | Intensifiera ansträngningarna för att förbättra den administrativa kapaciteten och stärka reformarbetet genom att minska byråkratin och kostnaderna för skattedisciplin och skatteuppbörd samt förbättra utnyttjandet av EU-bidrag, i synnerhet när det gäller väg- och järnvägstransporter samt vattenförvaltning. Förbättra rättssystemets kvalitet och oberoende och påskynda införandet av e-förvaltning. Stärka den offentliga administrativa kapaciteten inom viktiga transportsektorer och hos tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

5.

Intensifiera ansträngningarna för att förbättra den administrativa kapaciteten och stärka reformarbetet genom att minska byråkratin och kostnaderna för skattedisciplin och skatteuppbörd samt förbättra utnyttjandet av EU-bidrag, i synnerhet när det gäller väg- och järnvägstransporter samt vattenförvaltning. Förbättra rättssystemets kvalitet och oberoende och påskynda införandet av e-förvaltning. Stärka den offentliga administrativa kapaciteten inom viktiga transportsektorer och hos tillsynsmyndigheterna.

| 6. | Säkerställa ett korrekt genomförande av lagstiftningen om offentlig upphandling. Stärka förebyggande av oegentligheter och effektivt tillämpa sanktioner enligt lagen om offentlig upphandling och lagen om intressekonflikter. |
| --- | --- |

6.

Säkerställa ett korrekt genomförande av lagstiftningen om offentlig upphandling. Stärka förebyggande av oegentligheter och effektivt tillämpa sanktioner enligt lagen om offentlig upphandling och lagen om intressekonflikter.

| 7. | Vidta åtgärder för att undanröja marknadshinder, vinstgarantiarrangemang och priskontroll. Säkerställa oberoendet för systemansvariga för överförings- och distributionssystem, fullborda marknadens utformning för i synnerhet marknaden för energiutbyte och balansmarknaden. Förbättra el- och gasanslutningarna, öka energieffektiviteten och förbättra kapaciteten för att klara störningar. |
| --- | --- |

7.

Vidta åtgärder för att undanröja marknadshinder, vinstgarantiarrangemang och priskontroll. Säkerställa oberoendet för systemansvariga för överförings- och distributionssystem, fullborda marknadens utformning för i synnerhet marknaden för energiutbyte och balansmarknaden. Förbättra el- och gasanslutningarna, öka energieffektiviteten och förbättra kapaciteten för att klara störningar.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209, 15.7.2011, s. 5.

4

(5)  Det påföljande rådets beslut 2012/370/EU antogs den 22 juni 2012 (EUT L 179, 11.7.2012, s. 19).

5

(6)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/13

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Cyperns nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2012–2015

2012/C 219/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Cyperns nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 (nedan kallad rådets rekommendation från 2011). |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Cyperns nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Cyperns uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 (nedan kallad rådets rekommendation från 2011).

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 7 maj 2012 lade Cypern fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och den 10 maj 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Cypern påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att Cypern är drabbat av en intern obalans på grund av dess banksektor och skuldsättningen i företagssektorn samt en extern och en intern obalans som gäller utvecklingen av landets offentliga finanser och konkurrenskraften, även om de inte är alltför stora. |
| --- | --- |

(9)

Den 7 maj 2012 lade Cypern fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och den 10 maj 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Cypern påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att Cypern är drabbat av en intern obalans på grund av dess banksektor och skuldsättningen i företagssektorn samt en extern och en intern obalans som gäller utvecklingen av landets offentliga finanser och konkurrenskraften, även om de inte är alltför stora.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller optimistiskt för 2012–2014. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets budgetberäkningar finns det fortfarande betydande nedåtrisker, främst i förhållande till utvecklingen av den inhemska efterfrågan under 2012–2013, även om scenariot innehåller en stor nedrevidering av tillväxtutsikterna. Den i programmet beskrivna strategin för de offentliga finanserna syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2012 och senast 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna och hålla fast vid det under 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna som går ut på att uppnå ett saldo i balans i strukturella termer, vilket på ett adekvat sätt avspeglar stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet är i linje med den tidsfrist som fastställs i den rekommendation som rådet utfärdade den 13 juli 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) motsvarar den planerade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen på 1,5 % av BNP för perioden 2011–2012 den insats som rekommenderades av rådet. Den förutsedda takten i ansträngningarna att nå det planerade medelfristiga budgetmålet 2013 är tillräcklig eftersom den överstiger stabilitets- och tillväxtpaktens riktvärde på 0,5 % av BNP enligt både 2012 års vårprognos från kommissionens avdelningar och stabilitetsprogrammet.
  Ökningstakten i de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens utgiftsriktmärke för 2013–2014, men inte för 2015. Programmets mål för de offentliga finanserna är förenade med risker som sammanhänger med att det makroekonomiska scenariot förefaller optimistiskt för 2012–2014 och att den planerade konsolideringsansträngningen under 2013 delvis bygger på inte fullt specificerade åtgärder. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldkvoten, som uppgick till 71,6 % 2011, att öka till 72,1 % 2012 för att därefter gradvis sjunka till 65,4 % 2015. Vad gäller riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten kommer Cypern att vara i en övergångsperiod under åren 2013–2015 och de planer som beskrivs i programmet säkerställer tillräckliga framsteg mot efterlevnad av skuldminskningsriktmärket. Denna beräkning är emellertid förenad med risker som sammanhänger med de eventuella insatserna för att rädda finansiella företag. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller optimistiskt för 2012–2014. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets budgetberäkningar finns det fortfarande betydande nedåtrisker, främst i förhållande till utvecklingen av den inhemska efterfrågan under 2012–2013, även om scenariot innehåller en stor nedrevidering av tillväxtutsikterna. Den i programmet beskrivna strategin för de offentliga finanserna syftar till att korrigera det alltför stora underskottet under 2012 och senast 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna och hålla fast vid det under 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna som går ut på att uppnå ett saldo i balans i strukturella termer, vilket på ett adekvat sätt avspeglar stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet är i linje med den tidsfrist som fastställs i den rekommendation som rådet utfärdade den 13 juli 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) motsvarar den planerade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen på 1,5 % av BNP för perioden 2011–2012 den insats som rekommenderades av rådet. Den förutsedda takten i ansträngningarna att nå det planerade medelfristiga budgetmålet 2013 är tillräcklig eftersom den överstiger stabilitets- och tillväxtpaktens riktvärde på 0,5 % av BNP enligt både 2012 års vårprognos från kommissionens avdelningar och stabilitetsprogrammet.

Ökningstakten i de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens utgiftsriktmärke för 2013–2014, men inte för 2015. Programmets mål för de offentliga finanserna är förenade med risker som sammanhänger med att det makroekonomiska scenariot förefaller optimistiskt för 2012–2014 och att den planerade konsolideringsansträngningen under 2013 delvis bygger på inte fullt specificerade åtgärder. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldkvoten, som uppgick till 71,6 % 2011, att öka till 72,1 % 2012 för att därefter gradvis sjunka till 65,4 % 2015. Vad gäller riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten kommer Cypern att vara i en övergångsperiod under åren 2013–2015 och de planer som beskrivs i programmet säkerställer tillräckliga framsteg mot efterlevnad av skuldminskningsriktmärket. Denna beräkning är emellertid förenad med risker som sammanhänger med de eventuella insatserna för att rädda finansiella företag.

| (11) | Skatteförvaltningens effektivitet måste avsevärt förbättras, eftersom förvaltningskostnaderna i förhållande till uppbörden av skatteinkomster är mycket höga i Cypern. Skatteuppbörden är relativt låg. Särskilt är skatteförvaltningens utgifter som andel av BNP och förvaltningskostnaderna i förhållande till nettouppbörden av skatteinkomster mycket höga och visar en ökande trend. Åtgärder för att uppmuntra en omställning från informellt/odeklarerat arbete och för att komma till rätta med skatteflykt är nödvändiga. Vidare bör initiativ för att effektivisera skatteuppbörden förstärkas. |
| --- | --- |

(11)

Skatteförvaltningens effektivitet måste avsevärt förbättras, eftersom förvaltningskostnaderna i förhållande till uppbörden av skatteinkomster är mycket höga i Cypern. Skatteuppbörden är relativt låg. Särskilt är skatteförvaltningens utgifter som andel av BNP och förvaltningskostnaderna i förhållande till nettouppbörden av skatteinkomster mycket höga och visar en ökande trend. Åtgärder för att uppmuntra en omställning från informellt/odeklarerat arbete och för att komma till rätta med skatteflykt är nödvändiga. Vidare bör initiativ för att effektivisera skatteuppbörden förstärkas.

| (12) | Med hänsyn till Cyperns bankinstituts betydande exponering mot den grekiska ekonomin har bankernas tillgångsförvaltning, lönsamhet, kapital- och likviditetsreserver påverkats negativt av omstruktureringen av den grekiska statsskulden och den ökande andelen nödlidande lån till grekiska låntagare. Den konsoliderade cypriotiska banksektorns totala exponering mot Grekland är mycket hög. Cyperns parlament antog den 14 december 2011 två lagförslag om att stärka det finansiella systemets förmåga att stå emot bankkriser. Framsteg i att stärka tillsynen över de kooperativa kreditkassorna, som innehar omkring 40 % av alla inhemska insättningar, har hittills inte varit tillfredsställande. |
| --- | --- |

(12)

Med hänsyn till Cyperns bankinstituts betydande exponering mot den grekiska ekonomin har bankernas tillgångsförvaltning, lönsamhet, kapital- och likviditetsreserver påverkats negativt av omstruktureringen av den grekiska statsskulden och den ökande andelen nödlidande lån till grekiska låntagare. Den konsoliderade cypriotiska banksektorns totala exponering mot Grekland är mycket hög. Cyperns parlament antog den 14 december 2011 två lagförslag om att stärka det finansiella systemets förmåga att stå emot bankkriser. Framsteg i att stärka tillsynen över de kooperativa kreditkassorna, som innehar omkring 40 % av alla inhemska insättningar, har hittills inte varit tillfredsställande.

| (13) | Cypern står inför utmaningar när det gäller att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser, särskilt på pensionsområdet. Cypern har genomfört två viktiga strukturåtgärder för att reformera sitt pensionssystem. Samtidigt som de antagna åtgärderna är relevanta och trovärdiga är emellertid Cyperns reaktion inte tillräckligt ambitiös för att garantera att åtgärderna är hållbara och tillräckliga och för att göra systemet mer rättvist på längre sikt. Det krävs fortfarande åtgärder för att äldre arbetstagare fortsatt ska vara anställbara i företag och för att stödja höjningen av den effektiva pensionsåldern. Beträffande fattigdom bland de äldre har Cypern endast delvis åtgärdat den stora risk de löper att drabbas av fattigdom. De antagna åtgärderna är otillräckliga för att inkomsterna för pensionärer som löper risk att drabbas av fattigdom ska bli tillräckliga på kort sikt. |
| --- | --- |

(13)

Cypern står inför utmaningar när det gäller att säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser, särskilt på pensionsområdet. Cypern har genomfört två viktiga strukturåtgärder för att reformera sitt pensionssystem. Samtidigt som de antagna åtgärderna är relevanta och trovärdiga är emellertid Cyperns reaktion inte tillräckligt ambitiös för att garantera att åtgärderna är hållbara och tillräckliga och för att göra systemet mer rättvist på längre sikt. Det krävs fortfarande åtgärder för att äldre arbetstagare fortsatt ska vara anställbara i företag och för att stödja höjningen av den effektiva pensionsåldern. Beträffande fattigdom bland de äldre har Cypern endast delvis åtgärdat den stora risk de löper att drabbas av fattigdom. De antagna åtgärderna är otillräckliga för att inkomsterna för pensionärer som löper risk att drabbas av fattigdom ska bli tillräckliga på kort sikt.

| (14) | Ojämlika och ineffektiva förhållanden i hälso- och sjukvårdssektorn har inte åtgärdats på ett meningsfullt sätt. Trots rådets rekommendation från 2011, rekommendation 3, har ingen tydlig tidsfrist hittills angivits för att fullfölja arbetet på att inrätta ett nationellt sjukförsäkringssystem. Detta innebär risker för den långsiktiga kontrollen av och hållbarheten i de offentliga finanserna och för hälso- och sjukvårdens kvalitet. |
| --- | --- |

(14)

Ojämlika och ineffektiva förhållanden i hälso- och sjukvårdssektorn har inte åtgärdats på ett meningsfullt sätt. Trots rådets rekommendation från 2011, rekommendation 3, har ingen tydlig tidsfrist hittills angivits för att fullfölja arbetet på att inrätta ett nationellt sjukförsäkringssystem. Detta innebär risker för den långsiktiga kontrollen av och hållbarheten i de offentliga finanserna och för hälso- och sjukvårdens kvalitet.

| (15) | Den cypriotiska regeringen har vidtagit vissa åtgärder som svar på 2011 års rekommendation om löneindexering (levnadskostnadsbidrag – COLA), särskilt genom att införa ett tvåårigt lönestopp i den offentliga sektorn. Regeringen och arbetsmarknadens parter enades också om att inleda en dialog för att se över COLA-systemet till slutet av juni 2012. En omfattande reform av systemet bör eftersträvas, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, i syfte att stärka kopplingen mellan reallöner och produktivitetsutveckling och göra systemet mer rättvist. Detta skulle inte bara stärka landets konkurrenskraft utan också leda till en effektivare arbetskraftsallokering. Denna utveckling utgör de första stegen i rätt riktning, men deras relevans och trovärdighet beror i hög grad på ambitionsnivån i den sociala dialog som nu pågår om reformen av löneindexeringssystemet och hur resultatet av dialogen genomförs. |
| --- | --- |

(15)

Den cypriotiska regeringen har vidtagit vissa åtgärder som svar på 2011 års rekommendation om löneindexering (levnadskostnadsbidrag – COLA), särskilt genom att införa ett tvåårigt lönestopp i den offentliga sektorn. Regeringen och arbetsmarknadens parter enades också om att inleda en dialog för att se över COLA-systemet till slutet av juni 2012. En omfattande reform av systemet bör eftersträvas, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, i syfte att stärka kopplingen mellan reallöner och produktivitetsutveckling och göra systemet mer rättvist. Detta skulle inte bara stärka landets konkurrenskraft utan också leda till en effektivare arbetskraftsallokering. Denna utveckling utgör de första stegen i rätt riktning, men deras relevans och trovärdighet beror i hög grad på ambitionsnivån i den sociala dialog som nu pågår om reformen av löneindexeringssystemet och hur resultatet av dialogen genomförs.

| (16) | De försämrade makroekonomiska utsikterna påverkade den cypriotiska arbetsmarknaden negativt, ledde till stigande arbetslöshet och orsakade en kraftigt ökad ungdomsarbetslöshet. Cypern har vidtagit en rad positiva åtgärder för att hantera denna utmaning. Dessa åtgärder är relevanta men inte tillräckligt ambitiösa, särskilt på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet där genomförandet bör påskyndas. Ytterligare ansträngningar krävs för att få ned ungdomsarbetslösheten samt för att omskola och vidareutbilda arbetskraften så att de nödvändiga omställningarna på arbetsmarknaden underlättas, särskilt med inriktning på de grupper som i låg utsträckning deltar i aktiviteter för livslångt lärande, som exempelvis lågutbildade och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

(16)

De försämrade makroekonomiska utsikterna påverkade den cypriotiska arbetsmarknaden negativt, ledde till stigande arbetslöshet och orsakade en kraftigt ökad ungdomsarbetslöshet. Cypern har vidtagit en rad positiva åtgärder för att hantera denna utmaning. Dessa åtgärder är relevanta men inte tillräckligt ambitiösa, särskilt på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet där genomförandet bör påskyndas. Ytterligare ansträngningar krävs för att få ned ungdomsarbetslösheten samt för att omskola och vidareutbilda arbetskraften så att de nödvändiga omställningarna på arbetsmarknaden underlättas, särskilt med inriktning på de grupper som i låg utsträckning deltar i aktiviteter för livslångt lärande, som exempelvis lågutbildade och äldre arbetstagare.

| (17) | När det gäller tjänstesektorn har Cypern införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) (nedan kallat tjänstedirektivet) i den nationella lagstiftningen genom en övergripande lag kompletterad av en rad ändringar i sektorsspecifika lagar och föreskrifter. Inom vissa sektorer (t.ex. detaljhandel, turism och byggtjänster) har antagandet av sektorsspecifik lagstiftning ännu inte avslutats. Även om Cypern ligger bra till i förhållande till EU-genomsnittet när det gäller tjänster inom de fria yrkena, och det endast är 4 av de 90 reglerade yrkena i Cypern som är företagstjänster, finns det några få reglerade fria yrken som fortfarande har fasta minimiavgifter, exempelvis advokater och arkitekter. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller tjänstesektorn har Cypern införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6) (nedan kallat tjänstedirektivet) i den nationella lagstiftningen genom en övergripande lag kompletterad av en rad ändringar i sektorsspecifika lagar och föreskrifter. Inom vissa sektorer (t.ex. detaljhandel, turism och byggtjänster) har antagandet av sektorsspecifik lagstiftning ännu inte avslutats. Även om Cypern ligger bra till i förhållande till EU-genomsnittet när det gäller tjänster inom de fria yrkena, och det endast är 4 av de 90 reglerade yrkena i Cypern som är företagstjänster, finns det några få reglerade fria yrken som fortfarande har fasta minimiavgifter, exempelvis advokater och arkitekter.

| (18) | På grundval av analysen i den fördjupade granskningen kan slutsatsen dras att Cypern har drabbats av obalanser. I synnerhet kräver den makroekonomiska utveckling som avspeglas i bytesbalansen, de offentliga finanserna och finanssektorn en noggrann övervakning och brådskande finanspolitisk uppmärksamhet för att förhindra eventuella negativa effekter på ekonomins och den ekonomiska och monetära unionens funktion. Cyperns ekonomi har närmare bestämt kännetecknats av varaktigt och betydande underskott i bytesbalansen, framkallat av underskott i handelsbalansen på grund av en gradvis försämrad pris-/kostnadskonkurrenskraft, obalanser i de offentliga finanserna som har övergått i årliga underskott vilka har ökat även när ekonomin återhämtat sig från en konjunkturnedgång, samt stigande privat skuldsättning. Särskilt är företagen utanför finanssektorn mycket sårbara på grund av sin höga skuldsättning i förening med låg lönsamhet, vilket har resulterat i en betydande ökning av nödlidande lån i denna sektor. Banksektorns stora exponering mot grekiska statsobligationer och den grekiska ekonomin är också mycket riskabel. Tillväxtutsikterna är vidare dämpade vilket ytterligare försvårar den relativt långsamma upplösningen av obalanser. |
| --- | --- |

(18)

På grundval av analysen i den fördjupade granskningen kan slutsatsen dras att Cypern har drabbats av obalanser. I synnerhet kräver den makroekonomiska utveckling som avspeglas i bytesbalansen, de offentliga finanserna och finanssektorn en noggrann övervakning och brådskande finanspolitisk uppmärksamhet för att förhindra eventuella negativa effekter på ekonomins och den ekonomiska och monetära unionens funktion. Cyperns ekonomi har närmare bestämt kännetecknats av varaktigt och betydande underskott i bytesbalansen, framkallat av underskott i handelsbalansen på grund av en gradvis försämrad pris-/kostnadskonkurrenskraft, obalanser i de offentliga finanserna som har övergått i årliga underskott vilka har ökat även när ekonomin återhämtat sig från en konjunkturnedgång, samt stigande privat skuldsättning. Särskilt är företagen utanför finanssektorn mycket sårbara på grund av sin höga skuldsättning i förening med låg lönsamhet, vilket har resulterat i en betydande ökning av nödlidande lån i denna sektor. Banksektorns stora exponering mot grekiska statsobligationer och den grekiska ekonomin är också mycket riskabel. Tillväxtutsikterna är vidare dämpade vilket ytterligare försvårar den relativt långsamma upplösningen av obalanser.

| (19) | Cypern har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena – och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011 – avser främjande av sysselsättning, stärkande av konkurrenskraft, höjning av sysselsättningsgraden, de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella hållbarheten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har tagits i beaktande i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(19)

Cypern har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena – och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011 – avser främjande av sysselsättning, stärkande av konkurrenskraft, höjning av sysselsättningsgraden, de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella hållbarheten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har tagits i beaktande i rekommendationerna.

| (20) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Cyperns ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Cypern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen speglas i rekommendationerna 1 till 7 nedan. |
| --- | --- |

(20)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Cyperns ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Cypern utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen speglas i rekommendationerna 1 till 7 nedan.

| (21) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av resultaten från kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 1, 2 och 7 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av resultaten från kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 1, 2 och 7 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Vidta ytterligare åtgärder för att uppnå en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet under 2012. Strikt genomföra budgetstrategin, med stöd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt för att säkerställa att det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna uppnås senast 2014 och att riktmärket för utgifter efterlevs samt säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllande av riktmärket för skuldminskning. Påskynda infasningen av ett verkställbart flerårigt budgetramverk som bygger på bindande regler och korrigeringsmekanismer. Vidta åtgärder för att upprätthålla en strikt utgiftskontroll och snarast möjligt införa program- och resultatbudgetering. Förbättra efterlevnaden av skatteregler och bekämpa skatteflykt. |
| --- | --- |

1.

Vidta ytterligare åtgärder för att uppnå en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet under 2012. Strikt genomföra budgetstrategin, med stöd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt för att säkerställa att det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna uppnås senast 2014 och att riktmärket för utgifter efterlevs samt säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllande av riktmärket för skuldminskning. Påskynda infasningen av ett verkställbart flerårigt budgetramverk som bygger på bindande regler och korrigeringsmekanismer. Vidta åtgärder för att upprätthålla en strikt utgiftskontroll och snarast möjligt införa program- och resultatbudgetering. Förbättra efterlevnaden av skatteregler och bekämpa skatteflykt.

| 2. | Ytterligare harmonisera tillsyns- och regleringsramarna för de kooperativa kreditkassorna i linje med de standarder som gäller för affärsbankerna. Skärpa regleringsbestämmelser för en effektiv rekapitalisering av finansiella institut i syfte att begränsa den finansiella sektorns exponering mot externa chocker. |
| --- | --- |

2.

Ytterligare harmonisera tillsyns- och regleringsramarna för de kooperativa kreditkassorna i linje med de standarder som gäller för affärsbankerna. Skärpa regleringsbestämmelser för en effektiv rekapitalisering av finansiella institut i syfte att begränsa den finansiella sektorns exponering mot externa chocker.

| 3. | Ytterligare förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet och tillräcklighet samt vidta åtgärder för att minska den höga fattigdomsrisken för de äldre. Säkerställa en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att anpassa den lagstadgade pensionsåldern till den ökande förväntade livslängden. |
| --- | --- |

3.

Ytterligare förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet och tillräcklighet samt vidta åtgärder för att minska den höga fattigdomsrisken för de äldre. Säkerställa en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att anpassa den lagstadgade pensionsåldern till den ökande förväntade livslängden.

| 4. | Utan dröjsmål, på grundval av en färdplan, färdigställa och genomföra det nationella hälso- och sjukvårdssystemet, som bör säkerställa att det blir ekonomiskt hållbart och samtidigt ger ett heltäckande skydd. |
| --- | --- |

4.

Utan dröjsmål, på grundval av en färdplan, färdigställa och genomföra det nationella hälso- och sjukvårdssystemet, som bör säkerställa att det blir ekonomiskt hållbart och samtidigt ger ett heltäckande skydd.

| 5. | Höja de yrkesverksammas kompetensnivå för att förstärka deras yrkesmässiga rörlighet till förmån för verksamhetsområden med hög tillväxt och högt förädlingsvärde. Vidta ytterligare åtgärder för att få ned ungdomsarbetslösheten med betoning på praktikplatser i företag och främjande av egenföretagande. Vidta lämpliga ekonomisk-politiska åtgärder på efterfrågesidan för att stimulera innovationsverksamhet i företagen. |
| --- | --- |

5.

Höja de yrkesverksammas kompetensnivå för att förstärka deras yrkesmässiga rörlighet till förmån för verksamhetsområden med hög tillväxt och högt förädlingsvärde. Vidta ytterligare åtgärder för att få ned ungdomsarbetslösheten med betoning på praktikplatser i företag och främjande av egenföretagande. Vidta lämpliga ekonomisk-politiska åtgärder på efterfrågesidan för att stimulera innovationsverksamhet i företagen.

| 6. | Avlägsna omotiverade hinder på tjänstemarknaderna, särskilt genom att förbättra genomförandet av tjänstedirektivet inom de tjänstesektorer som har högst tillväxtpotential (inklusive turism) och genom att öppna upp tillhandahållandet av tjänster inom de fria yrkena. |
| --- | --- |

6.

Avlägsna omotiverade hinder på tjänstemarknaderna, särskilt genom att förbättra genomförandet av tjänstedirektivet inom de tjänstesektorer som har högst tillväxtpotential (inklusive turism) och genom att öppna upp tillhandahållandet av tjänster inom de fria yrkena.

| 7. | Förbättra konkurrenskraften bland annat genom att i samråd med arbetsmarknadens parter och i linje med nationell praxis reformera löneindexeringssystemet så att det bättre avspeglar produktivitetsutvecklingen. Vidta åtgärder för att diversifiera den ekonomiska strukturen. Återställa balansen i de offentliga finanserna genom utgiftsbegränsningar. |
| --- | --- |

7.

Förbättra konkurrenskraften bland annat genom att i samråd med arbetsmarknadens parter och i linje med nationell praxis reformera löneindexeringssystemet så att det bättre avspeglar produktivitetsutvecklingen. Vidta åtgärder för att diversifiera den ekonomiska strukturen. Återställa balansen i de offentliga finanserna genom utgiftsbegränsningar.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 210, 16.7.2011, s. 12.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/17

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Tjeckiens nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Tjeckiens nationella reformprogram 2011 och avgav ett yttrande om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Tjeckiens nationella reformprogram 2011 och avgav ett yttrande om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Tjeckien inte finns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Tjeckien inte finns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 25 april 2012 lade Tjeckien fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015, och den 13 april 2012 presenterades det nationella reformprogrammet för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(8)

Den 25 april 2012 lade Tjeckien fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015, och den 13 april 2012 presenterades det nationella reformprogrammet för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt.

| (9) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets finanspolitiska beräkningar är realistiskt. Enligt konvergensprogrammet förväntas BNP-tillväxten nå 0,2 % för 2012 och 1,3 % för 2013, vilket kan jämföras med 0 % respektive 1,5 % för samma år i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att nå balans i de offentliga finanserna 2016. Målet om ett offentligt underskott på 2,9 % av BNP år 2013 är i linje med den tidsfrist för att komma till rätta med alltför stora underskott som anges i rådets rekommendationer av den 2 december 2009. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen på 0,9 % av BNP under perioden 2010–2013, som baseras på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), ligger något lägre än den insats på 1 % av BNP som rekommenderats av rådet. I konvergensprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet på ett underskott på 1 % av BNP år 2015. Detta återspeglar också kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det medelfristiga budgetmålet ska nås via underskott på 0,8 % av BNP 2014 och 0,7 % av BNP 2015, baserat på det (omräknade) strukturella budgetsaldot; tillväxttakten för de offentliga utgifterna ligger i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten.
  Konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finansernas utfall omfattas av flera risker. Den lag om ekonomisk ersättning till kyrkor som för närvarande diskuteras i parlamentet, skulle som en engångsföreteelse öka det offentliga underskottet med 1,5 % av BNP det år som den träder i kraft. På ett mer allmänt plan innebär typen och omfattningen av de planerade konsolideringsåtgärderna på både inkomst- och utgiftssidan en avsevärd risk för hållbarheten i den finanspolitiska korrigeringen för tiden efter programperioden. Korrigeringen av de offentliga finanserna har hittills i första hand skett genom generella nedskärningar, vilka också påverkar tillväxtfrämjande utgifter. Ytterligare besparingar inom den offentliga förvaltningen motsvarande nästan 1 % av BNP planeras för 2013–2015, men programmet innehåller inte tillräckligt detaljerade uppgifter om detta. De flesta av de planerade åtgärderna på inkomstsidan är av tillfällig natur och kommer troligen att löpa ut 2015. Enligt programmet förväntas skuldkvoten kulminera vid 45,1 % av BNP 2013 och därefter gå ner, främst på grund av den beräknade kontinuerliga förbättringen av det primära saldot. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets finanspolitiska beräkningar är realistiskt. Enligt konvergensprogrammet förväntas BNP-tillväxten nå 0,2 % för 2012 och 1,3 % för 2013, vilket kan jämföras med 0 % respektive 1,5 % för samma år i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att nå balans i de offentliga finanserna 2016. Målet om ett offentligt underskott på 2,9 % av BNP år 2013 är i linje med den tidsfrist för att komma till rätta med alltför stora underskott som anges i rådets rekommendationer av den 2 december 2009. Den årliga genomsnittliga finanspolitiska insatsen på 0,9 % av BNP under perioden 2010–2013, som baseras på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), ligger något lägre än den insats på 1 % av BNP som rekommenderats av rådet. I konvergensprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet på ett underskott på 1 % av BNP år 2015. Detta återspeglar också kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det medelfristiga budgetmålet ska nås via underskott på 0,8 % av BNP 2014 och 0,7 % av BNP 2015, baserat på det (omräknade) strukturella budgetsaldot; tillväxttakten för de offentliga utgifterna ligger i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten.

Konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finansernas utfall omfattas av flera risker. Den lag om ekonomisk ersättning till kyrkor som för närvarande diskuteras i parlamentet, skulle som en engångsföreteelse öka det offentliga underskottet med 1,5 % av BNP det år som den träder i kraft. På ett mer allmänt plan innebär typen och omfattningen av de planerade konsolideringsåtgärderna på både inkomst- och utgiftssidan en avsevärd risk för hållbarheten i den finanspolitiska korrigeringen för tiden efter programperioden. Korrigeringen av de offentliga finanserna har hittills i första hand skett genom generella nedskärningar, vilka också påverkar tillväxtfrämjande utgifter. Ytterligare besparingar inom den offentliga förvaltningen motsvarande nästan 1 % av BNP planeras för 2013–2015, men programmet innehåller inte tillräckligt detaljerade uppgifter om detta. De flesta av de planerade åtgärderna på inkomstsidan är av tillfällig natur och kommer troligen att löpa ut 2015. Enligt programmet förväntas skuldkvoten kulminera vid 45,1 % av BNP 2013 och därefter gå ner, främst på grund av den beräknade kontinuerliga förbättringen av det primära saldot.

| (10) | 2011 godkände de tjeckiska myndigheterna en ökning av den reducerade mervärdesskattesatsen och av punktskatterna på tobak; de antog också en större skattereform som påverkar beskattningen av arbete och som bör träda i kraft 2014. I april 2012 enades man på regeringsnivå om ytterligare förändringar av skattesystemet. En del av dessa ändringar gäller miljöskatter och skatt på boende, två områden där skattesatserna för närvarande är lägre än EU-genomsnittet. Den föreslagna tillfälliga karaktären hos bestämmelserna om skatt på arbete skulle skapa ytterligare fullgörandekostnader och minska förutsägbarheten för skattebetalarna. Dessutom åtgärdas genom de nya förslagen bara delvis den låga faktiska beskattningen av egenföretagare jämfört med arbetstagare på grund av en omfattande användning av schablonavdrag och andra skatteavdrag. Slutligen har regeringen vidtagit åtgärder för att bekämpa bedrägerier när det gäller moms och bränsleskatt, och den har tagit de första stegen för att införa en enda kontaktpunkt för skatteuppbörd. Efterlevnaden av skattereglerna är dock fortfarande ett problem, och det nuvarande systemet för skatteuppbörd bygger inte på en tydlig och bred strategi för regelefterlevnad. |
| --- | --- |

(10)

2011 godkände de tjeckiska myndigheterna en ökning av den reducerade mervärdesskattesatsen och av punktskatterna på tobak; de antog också en större skattereform som påverkar beskattningen av arbete och som bör träda i kraft 2014. I april 2012 enades man på regeringsnivå om ytterligare förändringar av skattesystemet. En del av dessa ändringar gäller miljöskatter och skatt på boende, två områden där skattesatserna för närvarande är lägre än EU-genomsnittet. Den föreslagna tillfälliga karaktären hos bestämmelserna om skatt på arbete skulle skapa ytterligare fullgörandekostnader och minska förutsägbarheten för skattebetalarna. Dessutom åtgärdas genom de nya förslagen bara delvis den låga faktiska beskattningen av egenföretagare jämfört med arbetstagare på grund av en omfattande användning av schablonavdrag och andra skatteavdrag. Slutligen har regeringen vidtagit åtgärder för att bekämpa bedrägerier när det gäller moms och bränsleskatt, och den har tagit de första stegen för att införa en enda kontaktpunkt för skatteuppbörd. Efterlevnaden av skattereglerna är dock fortfarande ett problem, och det nuvarande systemet för skatteuppbörd bygger inte på en tydlig och bred strategi för regelefterlevnad.

| (11) | Regeringen har godkänt och delvis genomfört en reform av pensionssystemet, som syftar till att återställa finanspolitisk hållbarhet och öka pensionssparandet. De beräknade finansiella obalanserna i pensionssystemet är dock fortfarande stora jämfört med EU:s genomsnitt, till följd av den gradvisa ökningen av pensionsutgifterna, som förväntas tillta från och med 2030. Reformen stärker kopplingen mellan lagstadgad pensionsålder och förväntad livslängd men inbegriper inte någon mekanism för att garantera reaktioner i tid på framtida förändringar. Potentialen hos den nya pelaren med pensionsfonder att bidra till högre genomsnittspensioner i framtiden beror på andelen arbetstagare, särskilt yngre, som deltar i den, och på den förväntade avkastningen på lång sikt. Man har dock inte presenterat några åtgärder för att stimulera det faktiska deltagandet i den nya pelaren, och det vore önskvärt att potentiella sparare fick mer vägledning. Vidare utgör det nya system för förtidspensionering som regeringen, i enighet med arbetsmarknadens parter, planerar ett avsevärt hot mot trovärdigheten hos och syftet med reformerna för höjd faktisk pensionsålder och skäliga pensioner. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har godkänt och delvis genomfört en reform av pensionssystemet, som syftar till att återställa finanspolitisk hållbarhet och öka pensionssparandet. De beräknade finansiella obalanserna i pensionssystemet är dock fortfarande stora jämfört med EU:s genomsnitt, till följd av den gradvisa ökningen av pensionsutgifterna, som förväntas tillta från och med 2030. Reformen stärker kopplingen mellan lagstadgad pensionsålder och förväntad livslängd men inbegriper inte någon mekanism för att garantera reaktioner i tid på framtida förändringar. Potentialen hos den nya pelaren med pensionsfonder att bidra till högre genomsnittspensioner i framtiden beror på andelen arbetstagare, särskilt yngre, som deltar i den, och på den förväntade avkastningen på lång sikt. Man har dock inte presenterat några åtgärder för att stimulera det faktiska deltagandet i den nya pelaren, och det vore önskvärt att potentiella sparare fick mer vägledning. Vidare utgör det nya system för förtidspensionering som regeringen, i enighet med arbetsmarknadens parter, planerar ett avsevärt hot mot trovärdigheten hos och syftet med reformerna för höjd faktisk pensionsålder och skäliga pensioner.

| (12) | Den totala arbetslösheten är lägre än genomsnittet i EU, men kvinnor med barn och andra utsatta grupper har svårt att förverkliga sin potential på arbetsmarknaden. Kortare föräldraledighet skulle minska risken för kompetensförluster, men det förutsätter också bättre tillgång till barnomsorg, särskilt för barn under tre år. I detta avseende har regeringen minskat de tekniska kraven för att starta företagsdaghem, och den planerar att erbjuda skatteincitament för bredare användning av privat barnomsorg, vilket skulle innebära ett delvis genomförande av rekommendationerna. Eftersom bara 3 % av de barn som är yngre än tre år tar del av den offentliga barnomsorgen (jämfört med 24 % i EU-27, 2009) krävs det ytterligare åtgärder för att öka förvärvsfrekvensen hos småbarnsföräldrar. |
| --- | --- |

(12)

Den totala arbetslösheten är lägre än genomsnittet i EU, men kvinnor med barn och andra utsatta grupper har svårt att förverkliga sin potential på arbetsmarknaden. Kortare föräldraledighet skulle minska risken för kompetensförluster, men det förutsätter också bättre tillgång till barnomsorg, särskilt för barn under tre år. I detta avseende har regeringen minskat de tekniska kraven för att starta företagsdaghem, och den planerar att erbjuda skatteincitament för bredare användning av privat barnomsorg, vilket skulle innebära ett delvis genomförande av rekommendationerna. Eftersom bara 3 % av de barn som är yngre än tre år tar del av den offentliga barnomsorgen (jämfört med 24 % i EU-27, 2009) krävs det ytterligare åtgärder för att öka förvärvsfrekvensen hos småbarnsföräldrar.

| (13) | Man har vidtagit ett flertal åtgärder för att effektivisera arbetsmarknadsmyndighetens verksamhet. Som ett led i en större reform av det sociala förmånssystemet har en ny central arbetsförmedling tagit över ansvaret för de regionala arbetsförmedlingarna, och ansvaret för utbetalning av sociala förmåner som inte är kopplade till försäkringssystemet har förts över från kommunerna till arbetsförmedlingarna. Den ökade arbetsbörda som blir följden av detta kommer dock att ytterligare öka kraven på arbetsmarknadsmyndighetens personal, som minskade med 12 % under 2011. För att förbättra förmedlingen av arbeten har man infört ett system för utkontraktering av förmedlingstjänster till privata aktörer. En stor del av avgifterna ska betalas i förväg, något som behöver ses över i framtiden för att se till att incitamenten är i linje med arbetsmarknadsresultaten. Det krävs ytterligare ansträngningar för att höja kvalitet och effektivitet i fråga om arbetsmarknadsutbildning, arbetsförmedlingstjänster och individanpassade tjänster. För detta krävs både tillräckliga medel och incitament. Om interventioner och finansiering av program för aktivering ska kopplas till prestation bör effektiviteten utvärderas i syfte att öka målinriktningen. |
| --- | --- |

(13)

Man har vidtagit ett flertal åtgärder för att effektivisera arbetsmarknadsmyndighetens verksamhet. Som ett led i en större reform av det sociala förmånssystemet har en ny central arbetsförmedling tagit över ansvaret för de regionala arbetsförmedlingarna, och ansvaret för utbetalning av sociala förmåner som inte är kopplade till försäkringssystemet har förts över från kommunerna till arbetsförmedlingarna. Den ökade arbetsbörda som blir följden av detta kommer dock att ytterligare öka kraven på arbetsmarknadsmyndighetens personal, som minskade med 12 % under 2011. För att förbättra förmedlingen av arbeten har man infört ett system för utkontraktering av förmedlingstjänster till privata aktörer. En stor del av avgifterna ska betalas i förväg, något som behöver ses över i framtiden för att se till att incitamenten är i linje med arbetsmarknadsresultaten. Det krävs ytterligare ansträngningar för att höja kvalitet och effektivitet i fråga om arbetsmarknadsutbildning, arbetsförmedlingstjänster och individanpassade tjänster. För detta krävs både tillräckliga medel och incitament. Om interventioner och finansiering av program för aktivering ska kopplas till prestation bör effektiviteten utvärderas i syfte att öka målinriktningen.

| (14) | Trots den senaste tidens förbättringar på vissa områden, t.ex. i fråga om e-förvaltningstjänster och minskning av företagens administrativa bördor, finns det fortfarande stort utrymme för ökad effektivitet inom den offentliga förvaltningen. En strategi för bekämpning av korruption för perioden 2011–2012 har införts. En ny strategi för perioden efter 2012 är under utarbetande och kommer att antas under 2012. Det viktigaste resultatet av den nuvarande strategin är antagandet av en ny lag om offentlig upphandling, i kraft sedan april 2012. För att den ska bli trovärdig och effektiv krävs dock att den genomförs och tillämpas på rätt sätt. Frågan om anonyma aktieinnehav har ännu inte behandlats. Lagen för offentliganställda (Public Servants Act) håller fortfarande på att utarbetas men måste antas utan dröjsmål för att förvaltningen ska få nödvändig stadga. Oriktigheter vid offentlig upphandling och bristfälliga lednings- och kontrollsystem inom offentlig förvaltning har också inneburit stora problem vid genomförandet av EU-fonderna. |
| --- | --- |

(14)

Trots den senaste tidens förbättringar på vissa områden, t.ex. i fråga om e-förvaltningstjänster och minskning av företagens administrativa bördor, finns det fortfarande stort utrymme för ökad effektivitet inom den offentliga förvaltningen. En strategi för bekämpning av korruption för perioden 2011–2012 har införts. En ny strategi för perioden efter 2012 är under utarbetande och kommer att antas under 2012. Det viktigaste resultatet av den nuvarande strategin är antagandet av en ny lag om offentlig upphandling, i kraft sedan april 2012. För att den ska bli trovärdig och effektiv krävs dock att den genomförs och tillämpas på rätt sätt. Frågan om anonyma aktieinnehav har ännu inte behandlats. Lagen för offentliganställda (Public Servants Act) håller fortfarande på att utarbetas men måste antas utan dröjsmål för att förvaltningen ska få nödvändig stadga. Oriktigheter vid offentlig upphandling och bristfälliga lednings- och kontrollsystem inom offentlig förvaltning har också inneburit stora problem vid genomförandet av EU-fonderna.

| (15) | Den tjeckiska ekonomin måste mobilisera faktorer som underlättar övergången till tillväxt baserad på innovation, högre mervärde och humankapital, eftersom utsikterna till ytterligare verklig konvergens genom kapitalintensiv tillväxt verkar tämligen begränsade. Man diskuterar för närvarande en reform av den eftergymnasiala utbildningen. Även om reformen omfattar en översyn av den nuvarande ackrediteringsprocessen är den inte tillräckligt tydlig i nyckelfrågan om standarder för kvalitetsutvärdering. På grund av bristen på systematisk datainsamling och analys saknar reformen också stöd från den akademiska världen. Mot bakgrund av försämrade skolprestationer hos tjeckiska elever har regeringen vidtagit åtgärder för att garantera en miniminivå när det gäller skolresultat och inlett en strategi med rikstäckande datorbaserade tester. Dessa åtgärder är dock alltför begränsade för att på ett effektivt sätt förbättra kvaliteten och skapa mer rättvisa inom den obligatoriska utbildningen. |
| --- | --- |

(15)

Den tjeckiska ekonomin måste mobilisera faktorer som underlättar övergången till tillväxt baserad på innovation, högre mervärde och humankapital, eftersom utsikterna till ytterligare verklig konvergens genom kapitalintensiv tillväxt verkar tämligen begränsade. Man diskuterar för närvarande en reform av den eftergymnasiala utbildningen. Även om reformen omfattar en översyn av den nuvarande ackrediteringsprocessen är den inte tillräckligt tydlig i nyckelfrågan om standarder för kvalitetsutvärdering. På grund av bristen på systematisk datainsamling och analys saknar reformen också stöd från den akademiska världen. Mot bakgrund av försämrade skolprestationer hos tjeckiska elever har regeringen vidtagit åtgärder för att garantera en miniminivå när det gäller skolresultat och inlett en strategi med rikstäckande datorbaserade tester. Dessa åtgärder är dock alltför begränsade för att på ett effektivt sätt förbättra kvaliteten och skapa mer rättvisa inom den obligatoriska utbildningen.

| (16) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Tjeckiens ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Tjeckien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. |
| --- | --- |

(16)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Tjeckiens ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Tjeckien utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra planerade steg mot en korrigering i rätt tid av det alltför stora underskottet. För att uppnå detta krävs att 2012 års budget genomförs fullt ut, och att man anger hållbara åtgärder för 2013 för att genomföra den genomsnittliga årliga strukturella korrigering som anges i rådets rekommendation i enlighet med förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell korrigering för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter. I detta sammanhang undvika generella nedskärningar, säkerställa tillväxtfrämjande utgifter och öka ansträngningarna för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet. Utnyttja befintligt utrymme för de skattehöjningar som hämmar tillväxten minst. Genomföra en skatteväxling från de höga skatterna på arbete till miljöskatter och skatt på boende. Minska skillnaderna i skattemässig behandling mellan arbetstagare och egenföretagare. Vidta åtgärder för att förbättra skatteuppbörden, minska skatteflykt och förbättra efterlevnaden av skattereglerna, bland annat genom att införa en enda kontaktpunkt för uppbörden av samtliga skatter. |
| --- | --- |

1.

Genomföra planerade steg mot en korrigering i rätt tid av det alltför stora underskottet. För att uppnå detta krävs att 2012 års budget genomförs fullt ut, och att man anger hållbara åtgärder för 2013 för att genomföra den genomsnittliga årliga strukturella korrigering som anges i rådets rekommendation i enlighet med förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell korrigering för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter. I detta sammanhang undvika generella nedskärningar, säkerställa tillväxtfrämjande utgifter och öka ansträngningarna för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet. Utnyttja befintligt utrymme för de skattehöjningar som hämmar tillväxten minst. Genomföra en skatteväxling från de höga skatterna på arbete till miljöskatter och skatt på boende. Minska skillnaderna i skattemässig behandling mellan arbetstagare och egenföretagare. Vidta åtgärder för att förbättra skatteuppbörden, minska skatteflykt och förbättra efterlevnaden av skattereglerna, bland annat genom att införa en enda kontaktpunkt för uppbörden av samtliga skatter.

| 2. | Genomföra ytterligare förändringar av det offentliga pensionssystemet för att garantera dess långsiktiga hållbarhet. Ompröva planerna på att tillåta ett tidigare utträde från arbetsmarknaden. Främja ett faktiskt deltagande av yngre arbetstagare i det fondbaserade system som planeras, i syfte att trygga skäligare pensioner. |
| --- | --- |

2.

Genomföra ytterligare förändringar av det offentliga pensionssystemet för att garantera dess långsiktiga hållbarhet. Ompröva planerna på att tillåta ett tidigare utträde från arbetsmarknaden. Främja ett faktiskt deltagande av yngre arbetstagare i det fondbaserade system som planeras, i syfte att trygga skäligare pensioner.

| 3. | Vidta ytterligare åtgärder för att kraftigt öka utbudet av bra barnomsorg till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

3.

Vidta ytterligare åtgärder för att kraftigt öka utbudet av bra barnomsorg till rimlig kostnad.

| 4. | Förbättra arbetsmarknadsmyndighetens tjänster genom att höja kvaliteten och effektiviteten i arbetsmarknadsutbildning, arbetsförmedlingstjänster och individanpassade tjänster, även för utkontrakterade tjänster. |
| --- | --- |

4.

Förbättra arbetsmarknadsmyndighetens tjänster genom att höja kvaliteten och effektiviteten i arbetsmarknadsutbildning, arbetsförmedlingstjänster och individanpassade tjänster, även för utkontrakterade tjänster.

| 5. | Utan dröjsmål anta och genomföra lagen för offentliganställda, i syfte att öka stabiliteten och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen och motverka oriktigheter. Säkerställa ett korrekt genomförande av den nya lagen om offentlig upphandling. Ta upp frågan om anonyma aktieinnehav. Säkerställa ett korrekt genomförande av EU:s fonder och intensifiera kampen mot korruptionen. |
| --- | --- |

5.

Utan dröjsmål anta och genomföra lagen för offentliganställda, i syfte att öka stabiliteten och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen och motverka oriktigheter. Säkerställa ett korrekt genomförande av den nya lagen om offentlig upphandling. Ta upp frågan om anonyma aktieinnehav. Säkerställa ett korrekt genomförande av EU:s fonder och intensifiera kampen mot korruptionen.

| 6. | Anta den lagstiftning som krävs för att inrätta ett transparent och tydligt system för kvalitetsutvärdering inom högre utbildning och forskningsinstitutioner. Säkerställa hållbar finansiering som är kopplad till resultatet av kvalitetsbedömningen. Inrätta en förbättringsorienterad ram för utvärdering inom den obligatoriska utbildningen. |
| --- | --- |

6.

Anta den lagstiftning som krävs för att inrätta ett transparent och tydligt system för kvalitetsutvärdering inom högre utbildning och forskningsinstitutioner. Säkerställa hållbar finansiering som är kopplad till resultatet av kvalitetsbedömningen. Inrätta en förbättringsorienterad ram för utvärdering inom den obligatoriska utbildningen.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212, 19.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  I enlighet med artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/21

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Danmarks nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/06

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Danmarks nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2011–2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Danmarks nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2011–2015.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning som är förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen rapporten om varningsmekanismen, baserad på förordning (EU) nr 1176/2011. I rapporten angavs att Danmark var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning som är förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen rapporten om varningsmekanismen, baserad på förordning (EU) nr 1176/2011. I rapporten angavs att Danmark var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Danmark fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. I sin fördjupade granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 drog kommissionen slutsatsen att Danmark har en intern och extern obalans, men att den inte är alltför stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Danmark fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. I sin fördjupade granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 drog kommissionen slutsatsen att Danmark har en intern och extern obalans, men att den inte är alltför stor.

| (10) | På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för det programmets finanspolitiska beräkningar är rimligt. Scenariots BNP-tillväxt beräknas till 1,2 % och 1,5 % år 2012 respektive 2013 och ligger i stort sett i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 på 1,1 % och 1,4 %. Underskotten i den offentliga sektorns finanser är därför något lägre i konvergensprogrammet (4,0 % och 1,8 % av BNP år 2012 respektive 2013, jämfört med 4,1 % och 2,0 % av BNP i kommissionens avdelningars vårprognos 2012). Målet för konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013 och att uppnå det medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott som inte är inte högre än 0,5 % av BNP. Regeringens mål är också att åtminstone nå en strukturellt balanserad budget år 2020.
  Det tidigare medelfristiga budgetmålet bekräftas alltså i konvergensprogrammet som i tillräcklig mån uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet 2013 motsvarar en korrigering i tid av det alltför stora underskottet i den offentliga sektorns finanser, och på grundval av den (omräknade) strukturella budgetsaldobalansen (5) skulle den planerade finanspolitiska insatsen 2013 följa rådets rekommendation från juli 2010 som utfärdades enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Diskretionära nettoåtgärder som läggs fram i konvergensprogrammet beräknas skapa en konsolidering som i stort är i linje med rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Konsolideringens tyngdpunkt har mer än tidigare förskjutits till slutet av programperioden och det krävs en betydande insats år 2013 för att trygga den nödvändiga strukturella anpassningen. Risken är begränsad att man inte uppnår fördragets referensvärd på 3 % av BNP år 2013; i kommissionens avdelningars vårprognos 2012 anges det offentliga underskottet till 2,0 % av BNP. Danmark förväntas nå det medelfristiga budgetmålet 2013. Enligt det (omräknade) strukturella budgetsaldot ska dess förbättring från och med 2013 emellertid inte nå upp till de 0,5 % av BNP som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Beaktas diskretionära intäktsåtgärder, väntas samtidigt de offentliga utgiftsökningarna ligga i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten. En del av de offentliga underskotten kommer att finansieras genom en minskning av det offentliga kontot på Danmarks Nationalbank. Danmarks offentliga bruttoskuld väntas sjunka från 46,5 % av BNP år 2011 till 42,1 % år 2015, klart under 60 % av BNP. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för det programmets finanspolitiska beräkningar är rimligt. Scenariots BNP-tillväxt beräknas till 1,2 % och 1,5 % år 2012 respektive 2013 och ligger i stort sett i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 på 1,1 % och 1,4 %. Underskotten i den offentliga sektorns finanser är därför något lägre i konvergensprogrammet (4,0 % och 1,8 % av BNP år 2012 respektive 2013, jämfört med 4,1 % och 2,0 % av BNP i kommissionens avdelningars vårprognos 2012). Målet för konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013 och att uppnå det medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott som inte är inte högre än 0,5 % av BNP. Regeringens mål är också att åtminstone nå en strukturellt balanserad budget år 2020.

Det tidigare medelfristiga budgetmålet bekräftas alltså i konvergensprogrammet som i tillräcklig mån uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet 2013 motsvarar en korrigering i tid av det alltför stora underskottet i den offentliga sektorns finanser, och på grundval av den (omräknade) strukturella budgetsaldobalansen (5) skulle den planerade finanspolitiska insatsen 2013 följa rådets rekommendation från juli 2010 som utfärdades enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Diskretionära nettoåtgärder som läggs fram i konvergensprogrammet beräknas skapa en konsolidering som i stort är i linje med rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Konsolideringens tyngdpunkt har mer än tidigare förskjutits till slutet av programperioden och det krävs en betydande insats år 2013 för att trygga den nödvändiga strukturella anpassningen. Risken är begränsad att man inte uppnår fördragets referensvärd på 3 % av BNP år 2013; i kommissionens avdelningars vårprognos 2012 anges det offentliga underskottet till 2,0 % av BNP. Danmark förväntas nå det medelfristiga budgetmålet 2013. Enligt det (omräknade) strukturella budgetsaldot ska dess förbättring från och med 2013 emellertid inte nå upp till de 0,5 % av BNP som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Beaktas diskretionära intäktsåtgärder, väntas samtidigt de offentliga utgiftsökningarna ligga i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten. En del av de offentliga underskotten kommer att finansieras genom en minskning av det offentliga kontot på Danmarks Nationalbank. Danmarks offentliga bruttoskuld väntas sjunka från 46,5 % av BNP år 2011 till 42,1 % år 2015, klart under 60 % av BNP.

| (11) | För att säkerställa framtida välfärd och finanspolitisk hållbarhet är en nyckelprioritet i Danmarks fall att öka tillgången på arbetskraft. År 2011 avslutade Danmark en ambitiös reform av systemet för frivillig förtidspensionering och gjorde framsteg med den tidigare planerade höjningen av den lagstadgade pensionsåldern och dess koppling till genomsnittlig livslängd. Fokus måste nu flyttas till en reform av sjukpensionerna och subventionerade sysselsättningsordningar (flexjobbsystem). Regeringen har lagt fram ett reformförslag inom detta område, vilket bör genomföras utan dröjsmål. De ökade skillnaderna gällande sysselsättningsresultat mellan människor med invandrarbakgrund och resten av den arbetande befolkningen bör också åtgärdas. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa framtida välfärd och finanspolitisk hållbarhet är en nyckelprioritet i Danmarks fall att öka tillgången på arbetskraft. År 2011 avslutade Danmark en ambitiös reform av systemet för frivillig förtidspensionering och gjorde framsteg med den tidigare planerade höjningen av den lagstadgade pensionsåldern och dess koppling till genomsnittlig livslängd. Fokus måste nu flyttas till en reform av sjukpensionerna och subventionerade sysselsättningsordningar (flexjobbsystem). Regeringen har lagt fram ett reformförslag inom detta område, vilket bör genomföras utan dröjsmål. De ökade skillnaderna gällande sysselsättningsresultat mellan människor med invandrarbakgrund och resten av den arbetande befolkningen bör också åtgärdas.

| (12) | Arbetsproduktivitetsutvecklingen i Danmark har under de senaste årtiondena blivit långsammare, och en av anledningarna är de relativt svaga utbildningsresultaten. Trots höga utbildningskostnader är den danska skolutbildningens kvalitet bara genomsnittlig, enligt OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (PISA – Programme for International Student Assessment). När studenter avslutar sin utbildning är de i allmänhet också äldre än i andra medlemsstater och avhopp från yrkesutbildningar är relativt vanliga. Som reaktion på problemen på området har regeringen aviserat ett antal nya åtgärder för både grundskole- och gymnasieutbildning. I 2012 års budget stöds också införandet av sociala villkor i offentliga anbudsinfordringar och åtgärder för att ekonomiskt gynna privata företag som erbjuder lärlingsplatser, för att öka antalet arbetstillfällen. En ökning av lärlingsplatserna ska också tas upp i trepartsförhandlingar och är föremål för en interministeriell kommitté. |
| --- | --- |

(12)

Arbetsproduktivitetsutvecklingen i Danmark har under de senaste årtiondena blivit långsammare, och en av anledningarna är de relativt svaga utbildningsresultaten. Trots höga utbildningskostnader är den danska skolutbildningens kvalitet bara genomsnittlig, enligt OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (PISA – Programme for International Student Assessment). När studenter avslutar sin utbildning är de i allmänhet också äldre än i andra medlemsstater och avhopp från yrkesutbildningar är relativt vanliga. Som reaktion på problemen på området har regeringen aviserat ett antal nya åtgärder för både grundskole- och gymnasieutbildning. I 2012 års budget stöds också införandet av sociala villkor i offentliga anbudsinfordringar och åtgärder för att ekonomiskt gynna privata företag som erbjuder lärlingsplatser, för att öka antalet arbetstillfällen. En ökning av lärlingsplatserna ska också tas upp i trepartsförhandlingar och är föremål för en interministeriell kommitté.

| (13) | En annan möjlig orsak till den svagare produktivitetsutvecklingen är den relativt svaga konkurrensen i Danmark. År 2011 antogs ett konkurrenspaket, främst inriktat på byggnadssektorn, detaljhandeln, vårdtjänster och offentliga tjänster. För närvarande undersöks konkurrensen inom taxi- och transporttjänster samt liberaliseringen av apoteken, inför eventuella nya åtgärder. Med regionala och lokala myndigheter förhandlas det för närvarande om en ökning av offentlig upphandling inom kommuner och regioner. I detta sammanhang kom en regeringskommitté nyligen fram till att den danska konkurrenslagstiftningen behöver förstärkas och att sanktioner mot överträdelser i dag är för låga för att ha avskräckande effekt. Eftersom det under det senaste året här bara tagits få konkreta initiativ, krävs det fler insatser för att helt åtgärda problemet. |
| --- | --- |

(13)

En annan möjlig orsak till den svagare produktivitetsutvecklingen är den relativt svaga konkurrensen i Danmark. År 2011 antogs ett konkurrenspaket, främst inriktat på byggnadssektorn, detaljhandeln, vårdtjänster och offentliga tjänster. För närvarande undersöks konkurrensen inom taxi- och transporttjänster samt liberaliseringen av apoteken, inför eventuella nya åtgärder. Med regionala och lokala myndigheter förhandlas det för närvarande om en ökning av offentlig upphandling inom kommuner och regioner. I detta sammanhang kom en regeringskommitté nyligen fram till att den danska konkurrenslagstiftningen behöver förstärkas och att sanktioner mot överträdelser i dag är för låga för att ha avskräckande effekt. Eftersom det under det senaste året här bara tagits få konkreta initiativ, krävs det fler insatser för att helt åtgärda problemet.

| (14) | I den fördjupade granskningen enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bekräftades det att hushållens stora bruttoskulder i viss mån är ett strukturellt inslag i den danska ekonomin, eftersom hushållens tillgångar klart överstiger fordringarna och samtidigt är hushållens stora skulder oroande, eftersom utvecklingen på bostadsmarknaden tycks ha fått skulderna att öka mer än vad som kan förklaras med strukturella faktorer, såsom bostads- och pensionstillgångar.
  Dessutom har hypotekslånens struktur ändrats sedan 2003, genom att amorteringsfria lån med rörlig ränta blivit populärare än lån med bunden ränta och amorteringar. Med aktuell skuldnivå är hushållen därför för närvarande mer känsliga för räntehöjningar och fluktuerande fastighetspriser än vad de var för tio år sedan. Detta gör den finansiella och ekonomiska stabiliteten mer utsatt för potentiella risker. I Danmark har relevanta åtgärder vidtagits för att åtgärda hypotekslånesystemets sårbarhet. Närings- och tillväxtministeriet analyserar för närvarande sammansättningen av hypotekslån i hushållen mot bakgrund av inkomst, arbetsmarknadshistoria och andra socioekonomiska variabler. Syftet är att fastställa hushålls potentiella sårbarhet i händelse av olika ekonomiska chocker, inbegripet räntesatsfluktuationer. Emellertid bör åtgärder också övervägas för att på medellång sikt förhindra en konjunkturförstärkande utveckling på bostadsmarknaden, företrädesvis genom att anpassa fastighetsvärdeskatten till aktuella marknadsvärden. Framtida konjunkturförstärkande effekter kunde också undvikas genom att avlägsna taket för den årliga höjningen av kommunal fastighetsskatt. Sådana åtgärder bör införas gradvis, med beaktande av det nuvarande behovet att stabilisera bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

I den fördjupade granskningen enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bekräftades det att hushållens stora bruttoskulder i viss mån är ett strukturellt inslag i den danska ekonomin, eftersom hushållens tillgångar klart överstiger fordringarna och samtidigt är hushållens stora skulder oroande, eftersom utvecklingen på bostadsmarknaden tycks ha fått skulderna att öka mer än vad som kan förklaras med strukturella faktorer, såsom bostads- och pensionstillgångar.

Dessutom har hypotekslånens struktur ändrats sedan 2003, genom att amorteringsfria lån med rörlig ränta blivit populärare än lån med bunden ränta och amorteringar. Med aktuell skuldnivå är hushållen därför för närvarande mer känsliga för räntehöjningar och fluktuerande fastighetspriser än vad de var för tio år sedan. Detta gör den finansiella och ekonomiska stabiliteten mer utsatt för potentiella risker. I Danmark har relevanta åtgärder vidtagits för att åtgärda hypotekslånesystemets sårbarhet. Närings- och tillväxtministeriet analyserar för närvarande sammansättningen av hypotekslån i hushållen mot bakgrund av inkomst, arbetsmarknadshistoria och andra socioekonomiska variabler. Syftet är att fastställa hushålls potentiella sårbarhet i händelse av olika ekonomiska chocker, inbegripet räntesatsfluktuationer. Emellertid bör åtgärder också övervägas för att på medellång sikt förhindra en konjunkturförstärkande utveckling på bostadsmarknaden, företrädesvis genom att anpassa fastighetsvärdeskatten till aktuella marknadsvärden. Framtida konjunkturförstärkande effekter kunde också undvikas genom att avlägsna taket för den årliga höjningen av kommunal fastighetsskatt. Sådana åtgärder bör införas gradvis, med beaktande av det nuvarande behovet att stabilisera bostadsmarknaden.

| (15) | Danmark har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som föreslogs 2011 avser att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningen och de offentliga finansernas hållbarhet och samtidigt stärka den finansiella hållbarheten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtaganden inom europluspakten genomförts. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(15)

Danmark har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som föreslogs 2011 avser att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningen och de offentliga finansernas hållbarhet och samtidigt stärka den finansiella hållbarheten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtaganden inom europluspakten genomförts. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (16) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Danmarks ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Danmark utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen uttrycks i rekommendationerna 1–5 nedan. |
| --- | --- |

(16)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Danmarks ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Danmark utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen uttrycks i rekommendationerna 1–5 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Danmarks konvergensprogram och dess yttrande (6) uttrycks särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Danmarks konvergensprogram och dess yttrande (6) uttrycks särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (18) | Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3, 4 och 5 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3, 4 och 5 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Danmark att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra den planerade finanspolitiska strategin för att säkerställa en korrigering av det alltför stora underskottet till 2013 samt uppnå den årliga, genomsnittliga och strukturella anpassning som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter. |
| --- | --- |

1.

Genomföra den planerade finanspolitiska strategin för att säkerställa en korrigering av det alltför stora underskottet till 2013 samt uppnå den årliga, genomsnittliga och strukturella anpassning som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter.

| 2. | Göra fler insatser för att öka arbetskraftstillgången på lång sikt genom att reformera sjukpensionerna, inrikta subventionerade sysselsättningsordningar (flexjobbsystemet) mera på människor med begränsad arbetsförmåga samt förbättra anställningsmöjligheterna för människor med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

2.

Göra fler insatser för att öka arbetskraftstillgången på lång sikt genom att reformera sjukpensionerna, inrikta subventionerade sysselsättningsordningar (flexjobbsystemet) mera på människor med begränsad arbetsförmåga samt förbättra anställningsmöjligheterna för människor med invandrarbakgrund.

| 3. | Genomföra aviserade åtgärder utan dröjsmål, för att förbättra utbildningssystemets kostnadseffektivitet, minska avhoppen inom särskilt yrkesutbildning samt öka antalet lärlingsplatser. |
| --- | --- |

3.

Genomföra aviserade åtgärder utan dröjsmål, för att förbättra utbildningssystemets kostnadseffektivitet, minska avhoppen inom särskilt yrkesutbildning samt öka antalet lärlingsplatser.

| 4. | Fortsätta ansträngningarna att avlägsna konkurrenshinder, särskilt inom lokala tjänster, detaljhandeln och byggnadssektorn, inklusive konkurrensutsätta den kommunala och regionala tjänsteupphandlingen samt se till att konkurrenslagstiftningens påföljder har en tillräckligt avskräckande effekt. |
| --- | --- |

4.

Fortsätta ansträngningarna att avlägsna konkurrenshinder, särskilt inom lokala tjänster, detaljhandeln och byggnadssektorn, inklusive konkurrensutsätta den kommunala och regionala tjänsteupphandlingen samt se till att konkurrenslagstiftningens påföljder har en tillräckligt avskräckande effekt.

| 5. | Överväga ytterligare preventiva åtgärder för att på medellång sikt stabilisera bostadsmarknaden och finanssystemet, inklusive genom att beakta resultaten av företags- och tillväxtministeriets pågående studie av hur hushållens tillgångar och fordringar är fördelade och genom att se över systemet för fastighetsvärdeskatt och kommunal fastighetsskatt. |
| --- | --- |

5.

Överväga ytterligare preventiva åtgärder för att på medellång sikt stabilisera bostadsmarknaden och finanssystemet, inklusive genom att beakta resultaten av företags- och tillväxtministeriets pågående studie av hur hushållens tillgångar och fordringar är fördelade och genom att se över systemet för fastighetsvärdeskatt och kommunal fastighetsskatt.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 213, 20.7.2011, s. 1.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/25

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Estlands nationella reformprogram för 2012, med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/07

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Estlands nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Estlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Estlands nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Estlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2015.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Estland inte fanns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle göras. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), Rapporten om varningsmekanismen, i vilken Estland inte fanns med bland de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle göras.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra rådets landsspecifika rekommendationer för 2011 och att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och deras nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra rådets landsspecifika rekommendationer för 2011 och att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och deras nationella reformprogram.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 26 april 2012 lade Estland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 26 april 2012 lade Estland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är rimligt för 2012–2013, då BNP-tillväxten väntas bli i genomsnitt 2,4 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutses en BNP-tillväxt på 3,8 % 2013. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att säkerställa en varaktig finanspolitik som stöder balanserad tillväxt, genom att uppnå ett strukturellt överskott och samtidigt säkerställa tillräckliga finanspolitiska buffertar och minska skattetrycket på arbete. Strategin syftar också till att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Stabilitetsprogrammets mål är att överträffa det medelfristiga budgetmålet att nå ett strukturellt överskott från och med 2013.
  Det medelfristiga budgetmålet återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) kommer de offentliga utgifternas ökningstakt, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, att nå riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten senast 2015. Stabilitetsprogrammet har också som mål att uppnå ett nominellt överskott från och med 2014. Skuldkvoten ligger väl under 60 % av BNP och kommer enligt programmet sannolikt att minska efter 2013 för att nå ungefär 10 % 2015. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är rimligt för 2012–2013, då BNP-tillväxten väntas bli i genomsnitt 2,4 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutses en BNP-tillväxt på 3,8 % 2013. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att säkerställa en varaktig finanspolitik som stöder balanserad tillväxt, genom att uppnå ett strukturellt överskott och samtidigt säkerställa tillräckliga finanspolitiska buffertar och minska skattetrycket på arbete. Strategin syftar också till att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Stabilitetsprogrammets mål är att överträffa det medelfristiga budgetmålet att nå ett strukturellt överskott från och med 2013.

Det medelfristiga budgetmålet återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) kommer de offentliga utgifternas ökningstakt, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, att nå riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten senast 2015. Stabilitetsprogrammet har också som mål att uppnå ett nominellt överskott från och med 2014. Skuldkvoten ligger väl under 60 % av BNP och kommer enligt programmet sannolikt att minska efter 2013 för att nå ungefär 10 % 2015.

| (11) | Estland uppnådde ett betydande budgetöverskott 2011. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 blir den ekonomiska tillväxten för 2012 mycket svagare än 2011 och väntas falla från 7,6 % till cirka 1,6 %, och det är därför nödvändigt med fortsatt kontroll av utgifternas effektivitet. Estland planerar att införa en strukturell budgetregel 2012 för att hålla kontroll över utgifterna. Regeln bör kompletteras genom att de fleråriga utgiftsmålen ges en mer bindande karaktär så snart budgetregeln har införts. Estland har alltså delvis genomfört 2011 års rekommendation på detta område. |
| --- | --- |

(11)

Estland uppnådde ett betydande budgetöverskott 2011. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 blir den ekonomiska tillväxten för 2012 mycket svagare än 2011 och väntas falla från 7,6 % till cirka 1,6 %, och det är därför nödvändigt med fortsatt kontroll av utgifternas effektivitet. Estland planerar att införa en strukturell budgetregel 2012 för att hålla kontroll över utgifterna. Regeln bör kompletteras genom att de fleråriga utgiftsmålen ges en mer bindande karaktär så snart budgetregeln har införts. Estland har alltså delvis genomfört 2011 års rekommendation på detta område.

| (12) | På arbetsmarknaden har flera åtgärder vidtagits vad gäller beskattning av arbete. Incitamenten för att arbeta kan dock ökas genom att man vidtar åtgärder mot det ökande utnyttjandet av förmåner vid funktionshinder och arbetsoförmåga och genom att man gör det lönsamt att arbeta för låg- och höginkomsttagare som får arbetslöshets- och föräldraersättning. Lovande insatser har gjorts för att minska den höga arbetslösheten, men långtids- och ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög. Som en följd ökar fattigdomsrisken för barn i arbetslösa hushåll och detta behöver motverkas med hjälp av effektiva sociala tjänster, inbegripet familjetjänster. Själva familjestödet kan effektiviseras på ett budgetneutralt sätt genom att föräldra- och familjeförmåner blir mer riktade och att ineffektiv inkomstskattebefrielse relaterad till barn tas bort. |
| --- | --- |

(12)

På arbetsmarknaden har flera åtgärder vidtagits vad gäller beskattning av arbete. Incitamenten för att arbeta kan dock ökas genom att man vidtar åtgärder mot det ökande utnyttjandet av förmåner vid funktionshinder och arbetsoförmåga och genom att man gör det lönsamt att arbeta för låg- och höginkomsttagare som får arbetslöshets- och föräldraersättning. Lovande insatser har gjorts för att minska den höga arbetslösheten, men långtids- och ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög. Som en följd ökar fattigdomsrisken för barn i arbetslösa hushåll och detta behöver motverkas med hjälp av effektiva sociala tjänster, inbegripet familjetjänster. Själva familjestödet kan effektiviseras på ett budgetneutralt sätt genom att föräldra- och familjeförmåner blir mer riktade och att ineffektiv inkomstskattebefrielse relaterad till barn tas bort.

| (13) | Åtgärderna i den nationella handlingsplanen för energieffektivisering är fortfarande otillräckliga vad gäller den rådande trenden att övergå från kollektivtrafik till andra transportslag. Nybilsflottan i Estland är den mest energiintensiva i EU. Punktskatter på bränsle räcker inte för att förändra konsumentbeteendet. Införlivandet av flera EU-direktiv på energiområdet har ännu inte helt slutförts. Estland behöver fortfarande diversifiera sin energitillförsel. Infrastrukturen för el kan uppgraderas för att integrera större mängder vindenergi. |
| --- | --- |

(13)

Åtgärderna i den nationella handlingsplanen för energieffektivisering är fortfarande otillräckliga vad gäller den rådande trenden att övergå från kollektivtrafik till andra transportslag. Nybilsflottan i Estland är den mest energiintensiva i EU. Punktskatter på bränsle räcker inte för att förändra konsumentbeteendet. Införlivandet av flera EU-direktiv på energiområdet har ännu inte helt slutförts. Estland behöver fortfarande diversifiera sin energitillförsel. Infrastrukturen för el kan uppgraderas för att integrera större mängder vindenergi.

| (14) | Kvaliteten på och tillgången till yrkesutbildning har förbättrats avsevärt och fler moderniseringsåtgärder planeras för 2012–2013. Övergången från allmän utbildning till yrkesutbildning behöver dock förbättras, och man kan överväga en generalisering av mer yrkesinriktade program. Deltagandet i livslångt lärande ökar, men inriktningen på lågutbildade arbetstagare är otillräcklig. Det finns fortsatta problem med att anpassa utbildningsresultaten till arbetsmarknadens behov. Det är också angeläget att snarast reformera gymnasieutbildningen och ytterligare förbättra de lokala myndigheternas tillhandahållande av utbildning. Dessutom finns fortfarande brister i samarbetet mellan näringsliv och högskolor, och den privata sektorns kunskapsintensiva del bör vidareutvecklas. |
| --- | --- |

(14)

Kvaliteten på och tillgången till yrkesutbildning har förbättrats avsevärt och fler moderniseringsåtgärder planeras för 2012–2013. Övergången från allmän utbildning till yrkesutbildning behöver dock förbättras, och man kan överväga en generalisering av mer yrkesinriktade program. Deltagandet i livslångt lärande ökar, men inriktningen på lågutbildade arbetstagare är otillräcklig. Det finns fortsatta problem med att anpassa utbildningsresultaten till arbetsmarknadens behov. Det är också angeläget att snarast reformera gymnasieutbildningen och ytterligare förbättra de lokala myndigheternas tillhandahållande av utbildning. Dessutom finns fortfarande brister i samarbetet mellan näringsliv och högskolor, och den privata sektorns kunskapsintensiva del bör vidareutvecklas.

| (15) | För att motverka den negativa befolkningsutvecklingen och säkerställa en balanserad och konkurrenskraftig regional utveckling finns ett mer långsiktigt behov av att säkerställa ekonomisk hållbarhet för lokala myndigheter samt att säkerställa en bättre tillhandahållande av offentliga tjänster på lokal nivå och optimera användningen av relativt spridda resurser. De lokala myndigheternas begränsade storlek gör att flertalet av dem har svårt att allmänt tillhandahålla de nödvändiga social-, hälso-, arbetsmarknads-, transport- och utbildningstjänsterna. |
| --- | --- |

(15)

För att motverka den negativa befolkningsutvecklingen och säkerställa en balanserad och konkurrenskraftig regional utveckling finns ett mer långsiktigt behov av att säkerställa ekonomisk hållbarhet för lokala myndigheter samt att säkerställa en bättre tillhandahållande av offentliga tjänster på lokal nivå och optimera användningen av relativt spridda resurser. De lokala myndigheternas begränsade storlek gör att flertalet av dem har svårt att allmänt tillhandahålla de nödvändiga social-, hälso-, arbetsmarknads-, transport- och utbildningstjänsterna.

| (16) | Estland har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(16)

Estland har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna.

| (17) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Estland, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Estland, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5 nedan.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att vidta följande åtgärder under perioden 2012-2013:

| 1. | Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna genom att genomföra finanspolitiska planer som planerat, säkerställa att det medelfristiga budgetmålet nås senast 2013, och iaktta riktmärket för utgifter. Komplettera den planerade budgetregeln med mer bindande regler för fleråriga utgifter inom det finanspolitiska ramverket på medellång sikt, fortsätta öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och vidta kraftfullare genomförandeåtgärder för en ökad uppfyllelse av skattskyldighet. |
| --- | --- |

1.

Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna genom att genomföra finanspolitiska planer som planerat, säkerställa att det medelfristiga budgetmålet nås senast 2013, och iaktta riktmärket för utgifter. Komplettera den planerade budgetregeln med mer bindande regler för fleråriga utgifter inom det finanspolitiska ramverket på medellång sikt, fortsätta öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och vidta kraftfullare genomförandeåtgärder för en ökad uppfyllelse av skattskyldighet.

| 2. | Öka incitamenten för att arbeta genom att effektivisera det sociala förmånssystemet och öka flexibiliteten i fördelningen av förmåner till funktionshindrade, arbetslösa och föräldrar, samtidigt som ett tillräckligt socialt skydd säkerställs. Förbättra tillhandahållandet av sociala tjänster, göra familje- och föräldraförmåner mer riktade och undanröja snedvridande befrielse från inkomstskatt relaterad till barn. Öka ungdomars och långtidsarbetslösas deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Öka incitamenten för att arbeta genom att effektivisera det sociala förmånssystemet och öka flexibiliteten i fördelningen av förmåner till funktionshindrade, arbetslösa och föräldrar, samtidigt som ett tillräckligt socialt skydd säkerställs. Förbättra tillhandahållandet av sociala tjänster, göra familje- och föräldraförmåner mer riktade och undanröja snedvridande befrielse från inkomstskatt relaterad till barn. Öka ungdomars och långtidsarbetslösas deltagande på arbetsmarknaden.

| 3. | Anpassa utbildning mer effektivt till arbetsmarknadens behov samt förbättra samarbetet mellan näringsliv och högskolor. Öka möjligheterna för lågutbildade arbetstagare att få tillgång till livslångt lärande. Främja prioritering och internationalisering av forsknings- och innovationssystemen. |
| --- | --- |

3.

Anpassa utbildning mer effektivt till arbetsmarknadens behov samt förbättra samarbetet mellan näringsliv och högskolor. Öka möjligheterna för lågutbildade arbetstagare att få tillgång till livslångt lärande. Främja prioritering och internationalisering av forsknings- och innovationssystemen.

| 4. | Förbättra energieffektiviteten, särskilt i byggnader och transporter, och förstärka miljöincitament avseende fordon och avfall, även genom att överväga incitament som beskattning av fordon. Främja användning av förnybar energi, bland annat genom uppgraderad infrastruktur och lagstiftning. Fortsätta utvecklingen av gränsöverskridande förbindelser så att den relativa marknadsisoleringen upphör. |
| --- | --- |

4.

Förbättra energieffektiviteten, särskilt i byggnader och transporter, och förstärka miljöincitament avseende fordon och avfall, även genom att överväga incitament som beskattning av fordon. Främja användning av förnybar energi, bland annat genom uppgraderad infrastruktur och lagstiftning. Fortsätta utvecklingen av gränsöverskridande förbindelser så att den relativa marknadsisoleringen upphör.

| 5. | Öka kommunernas finanspolitiska hållbarhet, samtidigt som lokala myndigheters effektivitet förbättras och ett effektivt tillhandahållande av tjänster säkerställs, särskilt genom starkare incitament för sammanslagning av, eller ökat samarbete mellan, kommuner. Relevanta reformförslag bör läggas fram inom rimlig tid. |
| --- | --- |

5.

Öka kommunernas finanspolitiska hållbarhet, samtidigt som lokala myndigheters effektivitet förbättras och ett effektivt tillhandahållande av tjänster säkerställs, särskilt genom starkare incitament för sammanslagning av, eller ökat samarbete mellan, kommuner. Relevanta reformförslag bör läggas fram inom rimlig tid.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 213, 20.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt den omräkning som gjorts av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/28

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Finlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/08

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Finlands nationella reformprogram för 2011 och yttrade sig om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Finlands nationella reformprogram för 2011 och yttrade sig om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om förvarningsmekanismen, i vilken Finland identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om förvarningsmekanismen, i vilken Finland identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, uppmanades att framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter utgör en del av sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, uppmanades att framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter utgör en del av sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet av att på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt konsolidera de offentliga finanserna, återinföra normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet av att på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt konsolidera de offentliga finanserna, återinföra normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram.

| (9) | Den 19 april 2012 lade Finland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt huruvida Finland har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen drog av sin fördjupade granskning slutsatsen att Finland upplever obalans, men att den inte är alltför stor. |
| --- | --- |

(9)

Den 19 april 2012 lade Finland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt huruvida Finland har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen drog av sin fördjupade granskning slutsatsen att Finland upplever obalans, men att den inte är alltför stor.

| (10) | På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådets att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i det programmet är rimliga för perioden 2012–2013, och BNP-tillväxten som förväntas i det programmet är i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Beräkningarna är också realistiska för åren 2014 och 2015 eftersom de förutser att BNP-tillväxten kommer att vara avsevärt lägre än före krisen och lägre än under återhämtningsåren 2010–2011.
  Det huvudsakliga budgetmålet för stabilitetsprogrammet är att minska underskottet i statsbudgeten genom att minska utgifterna och öka inkomsterna. Eftersom den offentliga budgeten är den främsta orsaken till underskottet i statsbudgeten, kommer en förbättring av budgetställningen att bidra till att balansera den offentliga budgeten. Det medelfristiga budgetmålet om ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) har Finland uppnått det medelfristiga budgetmålet 2011, men kommer att avvika från det marginellt under 2012–2015. Ökningstakten för de offentliga utgifterna, om man tar diskretionära åtgärder på inkomstsidan i beaktande, överensstämmer med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten för alla år utom 2015. Stabilitetsprogrammet syftar till att balansera de offentliga finanserna till och med 2015 och uppnå ett överskott från och med 2016. Skuldkvoten är betydligt lägre än 60 % av BNP och enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldnivån att nå en topp 2014 på nära 52 % av BNP för att sedan börja avta. Det finns fortfarande ett märkbart hållbarhetsgap i Finlands offentliga finanser, främst till följd av en snabbt avtagande demografisk försörjningskvot orsakad av en åldrande befolkning. Hållbarhetsgapet i de offentliga finanserna måste övervakas kontinuerligt och åtgärderna justeras i enlighet med detta. Finlands finanspolitiska ram är förankrad i mångåriga utgiftstak, men dessa omfattar för närvarande inte den kommunala sektorn. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådets att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i det programmet är rimliga för perioden 2012–2013, och BNP-tillväxten som förväntas i det programmet är i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Beräkningarna är också realistiska för åren 2014 och 2015 eftersom de förutser att BNP-tillväxten kommer att vara avsevärt lägre än före krisen och lägre än under återhämtningsåren 2010–2011.

Det huvudsakliga budgetmålet för stabilitetsprogrammet är att minska underskottet i statsbudgeten genom att minska utgifterna och öka inkomsterna. Eftersom den offentliga budgeten är den främsta orsaken till underskottet i statsbudgeten, kommer en förbättring av budgetställningen att bidra till att balansera den offentliga budgeten. Det medelfristiga budgetmålet om ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) har Finland uppnått det medelfristiga budgetmålet 2011, men kommer att avvika från det marginellt under 2012–2015. Ökningstakten för de offentliga utgifterna, om man tar diskretionära åtgärder på inkomstsidan i beaktande, överensstämmer med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten för alla år utom 2015. Stabilitetsprogrammet syftar till att balansera de offentliga finanserna till och med 2015 och uppnå ett överskott från och med 2016. Skuldkvoten är betydligt lägre än 60 % av BNP och enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldnivån att nå en topp 2014 på nära 52 % av BNP för att sedan börja avta. Det finns fortfarande ett märkbart hållbarhetsgap i Finlands offentliga finanser, främst till följd av en snabbt avtagande demografisk försörjningskvot orsakad av en åldrande befolkning. Hållbarhetsgapet i de offentliga finanserna måste övervakas kontinuerligt och åtgärderna justeras i enlighet med detta. Finlands finanspolitiska ram är förankrad i mångåriga utgiftstak, men dessa omfattar för närvarande inte den kommunala sektorn.

| (11) | Produktiviteten i den offentliga tjänstesektorn har minskat under det senaste årtiondet. De finländska myndigheterna har redan genomfört flera reformer för att behandla frågan, men genomförandet av dem har gått långsamt, särskilt på kommunal nivå. Dessutom pågår en landsomfattande kommunreform och ett produktivitetsprojekt för statsförvaltningen. Ytterligare produktivitetsvinster och kostnadsinbesparingar kunde uppnås genom att uppmuntra mer konkurrens i skyddade privata och offentliga servicesektorer, genom ytterligare avreglering av produkt- och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(11)

Produktiviteten i den offentliga tjänstesektorn har minskat under det senaste årtiondet. De finländska myndigheterna har redan genomfört flera reformer för att behandla frågan, men genomförandet av dem har gått långsamt, särskilt på kommunal nivå. Dessutom pågår en landsomfattande kommunreform och ett produktivitetsprojekt för statsförvaltningen. Ytterligare produktivitetsvinster och kostnadsinbesparingar kunde uppnås genom att uppmuntra mer konkurrens i skyddade privata och offentliga servicesektorer, genom ytterligare avreglering av produkt- och arbetsmarknaden.

| (12) | Under det senaste året har regeringen infört nya åtgärder för att minska ungdoms- och långtidsarbetslöshet. Dessa åtgärder omfattade ett pilotprogram för att minska långtidsarbetslöshet och en social garanti för unga presenterades. De åtgärder som presenterades är ambitiösa och relevanta, men måste nu genomföras med tydligt fokus på att höja målgruppernas kompetensnivå och arbetsmarknadsställning. Med tanke på den demografiska förändringen är det viktigt att man lyckas öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare för att säkerställa hållbara offentliga finanser och kunna tillgodose framtida arbetskraftsbehov. Medellivslängden har ökat snabbare än vad som förutsågs under 2005 års pensionsreform, och med tiden kan därför det nuvarande intervallet för lagstadgad pensionsålder visa sig vara för lågt. I sitt stabilitetsprogram åtog regeringen sig att öka den effektiva pensionsåldern till 62,4 år före 2025. I mars 2012 gick arbetsmarknadens parter med på flera åtgärder för att förlänga tiden i yrkeslivet. Regeringen har förbundit sig att genomföra en pensionsreform senast den 1 januari 2017. Nu behöver fokus ligga på att genomföra den överenskomna handlingslinjen på kort sikt. |
| --- | --- |

(12)

Under det senaste året har regeringen infört nya åtgärder för att minska ungdoms- och långtidsarbetslöshet. Dessa åtgärder omfattade ett pilotprogram för att minska långtidsarbetslöshet och en social garanti för unga presenterades. De åtgärder som presenterades är ambitiösa och relevanta, men måste nu genomföras med tydligt fokus på att höja målgruppernas kompetensnivå och arbetsmarknadsställning. Med tanke på den demografiska förändringen är det viktigt att man lyckas öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare för att säkerställa hållbara offentliga finanser och kunna tillgodose framtida arbetskraftsbehov. Medellivslängden har ökat snabbare än vad som förutsågs under 2005 års pensionsreform, och med tiden kan därför det nuvarande intervallet för lagstadgad pensionsålder visa sig vara för lågt. I sitt stabilitetsprogram åtog regeringen sig att öka den effektiva pensionsåldern till 62,4 år före 2025. I mars 2012 gick arbetsmarknadens parter med på flera åtgärder för att förlänga tiden i yrkeslivet. Regeringen har förbundit sig att genomföra en pensionsreform senast den 1 januari 2017. Nu behöver fokus ligga på att genomföra den överenskomna handlingslinjen på kort sikt.

| (13) | De rättsliga hindren inom tjänstesektorn i Finland är fortfarande restriktiva och marknadskoncentrationen är inte bara hög inom detaljhandeln utan även inom produktionen. Inom detaljhandeln för livsmedel har Finland den högsta graden av marknadskoncentration, och matpriserna är bland de högsta i Europa. Konkurrensrättsliga böter har traditionellt sett varit låga i Finland, vilket gjort att deras avskräckande effekt har ifrågasatts. Vissa framsteg har gjorts på det konkurrenspolitiska området, såsom en ny nationell konkurrenslag och en ny lag om planering av markanvändning och anläggningsarbeten. Regeringen åtar sig också att lansera ett nytt projekt för konkurrensfrämjande. Detta bör läggas fram snarast i syfte att ytterligare stärka förutsättningarna för konkurrens på produkt- och tjänstemarknaderna. |
| --- | --- |

(13)

De rättsliga hindren inom tjänstesektorn i Finland är fortfarande restriktiva och marknadskoncentrationen är inte bara hög inom detaljhandeln utan även inom produktionen. Inom detaljhandeln för livsmedel har Finland den högsta graden av marknadskoncentration, och matpriserna är bland de högsta i Europa. Konkurrensrättsliga böter har traditionellt sett varit låga i Finland, vilket gjort att deras avskräckande effekt har ifrågasatts. Vissa framsteg har gjorts på det konkurrenspolitiska området, såsom en ny nationell konkurrenslag och en ny lag om planering av markanvändning och anläggningsarbeten. Regeringen åtar sig också att lansera ett nytt projekt för konkurrensfrämjande. Detta bör läggas fram snarast i syfte att ytterligare stärka förutsättningarna för konkurrens på produkt- och tjänstemarknaderna.

| (14) | Produktivitetstillväxten stagnerar i Finland och finländska exportföretags marknadsandelar på de utländska marknaderna har minskat under de senaste åren. Enhetsarbetskostnaderna har ökat, dock inte inom tillverkningssektorn. Tillväxten inom vissa industrier som dominerar för närvarande, särskilt elektronik och papper, verkar ha nått sin kulmen och i allmänhet minskar tillverkningens andel av BNP. Finland exporterar investerings- och insatsvaror huvudsakligen till utvecklade, långsamt växande ekonomier, och dess produkter har begränsad närvaro i snabbt växande utvecklingsländer. Finlands ekonomi måste bli mer varierad både när det gäller företag och exportmarknader för att kunna utveckla flera starka exportörer i framtiden. Trots tidigare starka resultat för finländsk forskning och utveckling (FoU) och innovation riskerar Finlands rankning som EU-ledande inom innovation försämras utan en betydande ökning i antalet innovativa företag med hög tillväxt. Detta kräver ett underlättande av innovation, vilket skulle möjliggöra en övergång från FoU-stadiet till utveckling av säljbara produkter, och det skulle uppmuntra genombrott på snabbt växande exportmarknader. På kort sikt kommer det också att vara avgörande att man utnyttjar och sprider kunnande om informations- och kommunikationsteknik (IKT) även inom andra finländska industrier, inklusive den offentliga sektorn. I fråga om lönetillväxt möjliggör trepartslöneavtalet från 2011 blygsamma löneökningar under 2012 och 2013, vilket borde förbättra Finlands relativa ställning gentemot sina huvudsakliga handelspartner. |
| --- | --- |

(14)

Produktivitetstillväxten stagnerar i Finland och finländska exportföretags marknadsandelar på de utländska marknaderna har minskat under de senaste åren. Enhetsarbetskostnaderna har ökat, dock inte inom tillverkningssektorn. Tillväxten inom vissa industrier som dominerar för närvarande, särskilt elektronik och papper, verkar ha nått sin kulmen och i allmänhet minskar tillverkningens andel av BNP. Finland exporterar investerings- och insatsvaror huvudsakligen till utvecklade, långsamt växande ekonomier, och dess produkter har begränsad närvaro i snabbt växande utvecklingsländer. Finlands ekonomi måste bli mer varierad både när det gäller företag och exportmarknader för att kunna utveckla flera starka exportörer i framtiden. Trots tidigare starka resultat för finländsk forskning och utveckling (FoU) och innovation riskerar Finlands rankning som EU-ledande inom innovation försämras utan en betydande ökning i antalet innovativa företag med hög tillväxt. Detta kräver ett underlättande av innovation, vilket skulle möjliggöra en övergång från FoU-stadiet till utveckling av säljbara produkter, och det skulle uppmuntra genombrott på snabbt växande exportmarknader. På kort sikt kommer det också att vara avgörande att man utnyttjar och sprider kunnande om informations- och kommunikationsteknik (IKT) även inom andra finländska industrier, inklusive den offentliga sektorn. I fråga om lönetillväxt möjliggör trepartslöneavtalet från 2011 blygsamma löneökningar under 2012 och 2013, vilket borde förbättra Finlands relativa ställning gentemot sina huvudsakliga handelspartner.

| (15) | Finland har gjort ett flertal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011, handlar om att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningsgraden och de offentliga finansernas hållbarhet, stärka den finansiella stabiliteten och trygga samordnad beskattning. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten från denna bedömning har tagits i beaktande i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(15)

Finland har gjort ett flertal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011, handlar om att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningsgraden och de offentliga finansernas hållbarhet, stärka den finansiella stabiliteten och trygga samordnad beskattning. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten från denna bedömning har tagits i beaktande i rekommendationerna nedan.

| (16) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en heltäckande analys av Finlands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och presenterat en fördjupad översikt. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och samhällsekonomisk politik i Finland, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har uppfyllts, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer under den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 5 nedan. |
| --- | --- |

(16)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en heltäckande analys av Finlands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och presenterat en fördjupad översikt. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och samhällsekonomisk politik i Finland, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har uppfyllts, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer under den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 5 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas i synnerhet i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas i synnerhet i rekommendation 1 nedan.

| (18) | Mot bakgrund av resultaten från kommissionens fördjupade granskning och dess bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2012 och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendation 5 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av resultaten från kommissionens fördjupade granskning och dess bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2012 och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendation 5 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Finland att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna under 2012 och framåt genom att korrigera all avvikelse från det medelfristiga budgetmålet som tryggar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I detta syfte förstärka och strikt genomföra den finanspolitiska strategin, stödd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt, inklusive uppnå riktmärket för de offentliga utgifterna. Fortsatt årlig utvärdering av omfattningen på det åldersrelaterade hållbarhetsgapet och justering av offentliga intäkter och utgifter i enlighet med de långsiktiga målen och behoven. Integrera den kommunala sektorn bättre i systemet med fleråriga finanspolitiska ramar, bland annat genom åtgärder för att begränsa utgifterna. |
| --- | --- |

1.

Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna under 2012 och framåt genom att korrigera all avvikelse från det medelfristiga budgetmålet som tryggar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I detta syfte förstärka och strikt genomföra den finanspolitiska strategin, stödd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt, inklusive uppnå riktmärket för de offentliga utgifterna. Fortsatt årlig utvärdering av omfattningen på det åldersrelaterade hållbarhetsgapet och justering av offentliga intäkter och utgifter i enlighet med de långsiktiga målen och behoven. Integrera den kommunala sektorn bättre i systemet med fleråriga finanspolitiska ramar, bland annat genom åtgärder för att begränsa utgifterna.

| 2. | Vidta ytterligare åtgärder för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar för offentliga tjänster, inbegripet strukturella förändringar och effektivitetshöjande regionförvaltningsreformer i syfte att lösa de problem som uppstår till följd av en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

2.

Vidta ytterligare åtgärder för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar för offentliga tjänster, inbegripet strukturella förändringar och effektivitetshöjande regionförvaltningsreformer i syfte att lösa de problem som uppstår till följd av en åldrande befolkning.

| 3. | Genomföra pågående åtgärder för att förbättra ungas och långtidsarbetslösas ställning på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på kompetensutveckling. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, bland annat genom att begränsa möjligheterna till tidigt utträde från arbetsmarknaden. Vidta åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern med hänsyn till den ökade förväntade livslängden. |
| --- | --- |

3.

Genomföra pågående åtgärder för att förbättra ungas och långtidsarbetslösas ställning på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på kompetensutveckling. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, bland annat genom att begränsa möjligheterna till tidigt utträde från arbetsmarknaden. Vidta åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern med hänsyn till den ökade förväntade livslängden.

| 4. | Fortsätta att stärka konkurrensen på produkt- och tjänstemarknaderna, speciellt inom detaljhandeln, genom att säkerställa effektivt genomförande av den nya konkurrenslagstiftningen och av det nya programmet för främjande av sund konkurrens. Fortsätta att vidta åtgärder för att effektivisera det kommunala tillhandahållandet av tjänster, bland annat genom att när så är lämpligt öka andelen tjänster som är föremål för anbudsförfaranden, och att säkerställa neutral konkurrens mellan privata och offentliga företag. Vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att konkurrensrättsliga böter har en tillräckligt avskräckande effekt. |
| --- | --- |

4.

Fortsätta att stärka konkurrensen på produkt- och tjänstemarknaderna, speciellt inom detaljhandeln, genom att säkerställa effektivt genomförande av den nya konkurrenslagstiftningen och av det nya programmet för främjande av sund konkurrens. Fortsätta att vidta åtgärder för att effektivisera det kommunala tillhandahållandet av tjänster, bland annat genom att när så är lämpligt öka andelen tjänster som är föremål för anbudsförfaranden, och att säkerställa neutral konkurrens mellan privata och offentliga företag. Vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att konkurrensrättsliga böter har en tillräckligt avskräckande effekt.

| 5. | För att stärka produktivitetstillväxten och den externa konkurrenskraften, fortsätta med insatser för att diversifiera näringslivsstrukturen, speciellt genom att skynda på införandet av planerade åtgärder för att bredda innovationsbasen, medan man fortsätter att rikta in löne- och produktivitetsutvecklingen med fullständig respekt för arbetsmarknadsparternas roll och i enlighet med nationell praxis. |
| --- | --- |

5.

För att stärka produktivitetstillväxten och den externa konkurrenskraften, fortsätta med insatser för att diversifiera näringslivsstrukturen, speciellt genom att skynda på införandet av planerade åtgärder för att bredda innovationsbasen, medan man fortsätter att rikta in löne- och produktivitetsutvecklingen med fullständig respekt för arbetsmarknadsparternas roll och i enlighet med nationell praxis.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 216, 22.7.2011, s. 3.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/31

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Frankrikes nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram för 2012–2016

2012/C 219/09

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Frankrikes nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Frankrikes nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Frankrike var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Frankrike var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering för att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering för att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid, så att de kan tas med i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid, så att de kan tas med i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 4 maj 2012 lade Frankrike fram sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2012–2016, och den 13 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Frankrike påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade att Frankrike påverkas av obalanser, men att de inte är alltför stora. |
| --- | --- |

(9)

Den 4 maj 2012 lade Frankrike fram sitt uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2012–2016, och den 13 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Frankrike påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade att Frankrike påverkas av obalanser, men att de inte är alltför stora.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är optimistiskt. Kommissionens avdelningars vårprognos 2012 beräknade BNP-tillväxten till 0,5 % år 2012 och 1,3 % 2013, mot 0,7 % respektive 1,75 % enligt stabilitetsprogrammet. Eftersom underskottet blev bättre än väntat, med 5,2 % av BNP 2011, planeras det i stabilitetsprogrammet att sänka det till 3 % av BNP under 2013, vilket är den tidsgräns som fastställts av rådet för att korrigera det alltför stora underskottet, och att därefter fortsätta konsolideringen, med en balanserad budget som mål senast 2016. Det medelfristiga budgetmålet i strukturella termer är balans i de offentliga finanserna på medellång sikt, vilket troligen kommer att uppnås under stabilitetsprogramperioden. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar adekvat kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) är den planerade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen 2010–2013 i linje med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Under 2014–2016 förväntas årliga framsteg i strukturella termer motsvarande ytterligare 0,7 % av BNP göras för att uppnå det medelfristiga budgetmålet. Enligt stabilitetsprogrammet ligger tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten. Den anpassningsbana som presenteras i stabilitetsprogrammet är förenad med risker. Det makroekonomiska scenariot kan komma att bli mindre gynnsamt, såsom anges i kommissionens avdelningars vårprognos 2012.
  Åtgärderna är inte tillräckligt specificerade för att man ska kunna uppnå målen från och med 2013 eller för att man ska kunna klara den rekommenderade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen. Dessutom är Frankrikes resultat blandat när det gäller att uppnå utgiftsmålen. Därför kan det inte säkerställas att det alltför stora underskottet kommer att korrigeras till 2013 om inte de planerade åtgärderna är tillräckligt specificerade och nya åtgärder vidtas vid behov. Skuldkvoten, som låg på 85,8 % av BNP 2011, förväntas uppgå till 89,2 % 2013 och därefter minska till 83,2 % 2016. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldminskningsriktmärket att uppnås till utgången av övergångsperioden (2016). |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är optimistiskt. Kommissionens avdelningars vårprognos 2012 beräknade BNP-tillväxten till 0,5 % år 2012 och 1,3 % 2013, mot 0,7 % respektive 1,75 % enligt stabilitetsprogrammet. Eftersom underskottet blev bättre än väntat, med 5,2 % av BNP 2011, planeras det i stabilitetsprogrammet att sänka det till 3 % av BNP under 2013, vilket är den tidsgräns som fastställts av rådet för att korrigera det alltför stora underskottet, och att därefter fortsätta konsolideringen, med en balanserad budget som mål senast 2016. Det medelfristiga budgetmålet i strukturella termer är balans i de offentliga finanserna på medellång sikt, vilket troligen kommer att uppnås under stabilitetsprogramperioden. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar adekvat kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) är den planerade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen 2010–2013 i linje med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Under 2014–2016 förväntas årliga framsteg i strukturella termer motsvarande ytterligare 0,7 % av BNP göras för att uppnå det medelfristiga budgetmålet. Enligt stabilitetsprogrammet ligger tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten. Den anpassningsbana som presenteras i stabilitetsprogrammet är förenad med risker. Det makroekonomiska scenariot kan komma att bli mindre gynnsamt, såsom anges i kommissionens avdelningars vårprognos 2012.

Åtgärderna är inte tillräckligt specificerade för att man ska kunna uppnå målen från och med 2013 eller för att man ska kunna klara den rekommenderade genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen. Dessutom är Frankrikes resultat blandat när det gäller att uppnå utgiftsmålen. Därför kan det inte säkerställas att det alltför stora underskottet kommer att korrigeras till 2013 om inte de planerade åtgärderna är tillräckligt specificerade och nya åtgärder vidtas vid behov. Skuldkvoten, som låg på 85,8 % av BNP 2011, förväntas uppgå till 89,2 % 2013 och därefter minska till 83,2 % 2016. Enligt stabilitetsprogrammet kommer skuldminskningsriktmärket att uppnås till utgången av övergångsperioden (2016).

| (11) | Även om ytterligare konsolideringsåtgärder antogs under andra halvåret 2011 och i februari 2012 är genomförandet av budgetkonsolideringen fortfarande en stor utmaning. En förutsättning för att man ska kunna återinrätta en hållbar finanspolitisk situation är att man kan undvika avvikelser från utgiftsmålen genom en förstärkt finanspolitisk ansträngning baserad på fullständigt specificerade åtgärder. Dessutom bör Frankrike utnyttja möjligheterna att påskynda minskningen av underskottet, i syfte att underlätta korrigeringen av det alltför stora underskottet såsom planerat. Vad gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och skyddet av de framtida pensionerna håller 2010 års pensionsreform successivt på att genomföras. Det är dock inte säkert att systemet kommer att vara i balans till 2018 som planerat, om sysselsättningen och tillväxten blir lägre än beräknat; dessutom kommer systemet troligen att hamna i underskott efter 2020. Dessutom har den nyligen inrättade styrkommitté som ska utfärda årliga utlåtanden om den finansiella situationen för de olika pensionssystemen och de villkor som behövs för att säkerställa balanserade redovisningar till 2018 inte avgett något sådant yttrande 2011, vilket gör det svårt att bedöma pensionssystemets hållbarhet. |
| --- | --- |

(11)

Även om ytterligare konsolideringsåtgärder antogs under andra halvåret 2011 och i februari 2012 är genomförandet av budgetkonsolideringen fortfarande en stor utmaning. En förutsättning för att man ska kunna återinrätta en hållbar finanspolitisk situation är att man kan undvika avvikelser från utgiftsmålen genom en förstärkt finanspolitisk ansträngning baserad på fullständigt specificerade åtgärder. Dessutom bör Frankrike utnyttja möjligheterna att påskynda minskningen av underskottet, i syfte att underlätta korrigeringen av det alltför stora underskottet såsom planerat. Vad gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och skyddet av de framtida pensionerna håller 2010 års pensionsreform successivt på att genomföras. Det är dock inte säkert att systemet kommer att vara i balans till 2018 som planerat, om sysselsättningen och tillväxten blir lägre än beräknat; dessutom kommer systemet troligen att hamna i underskott efter 2020. Dessutom har den nyligen inrättade styrkommitté som ska utfärda årliga utlåtanden om den finansiella situationen för de olika pensionssystemen och de villkor som behövs för att säkerställa balanserade redovisningar till 2018 inte avgett något sådant yttrande 2011, vilket gör det svårt att bedöma pensionssystemets hållbarhet.

| (12) | Den franska arbetsmarknaden skulle fungera bättre om den vore mindre splittrad. De yrkessäkerhetsavtal (CSP) som infördes genom lagen från juli 2011 och som förenar två befintliga avtal lägger rådgivningsbördan på den offentliga arbetsförmedlingen (Pôle emploi) vid uppsägningar av ekonomiska skäl. Detta är ett positivt men begränsat steg i rätt riktning. Flera åtgärder har också vidtagits eller är under diskussion för att möjliggöra flexibla arbetsformer för företag som står inför tillfälliga problem. Dessa avhjälper dock inte specifikt segmenteringen av arbetsmarknaden. Dessutom visar översynen av lagstiftningen om anställningstrygghet att förfarandena för uppsägningar fortsättningsvis innebär osäkerhet och potentiellt höga kostnader för arbetsgivarna. Slutligen är det viktigt att se till att eventuella utvecklingar av minimilönen är sysselsättningsfrämjande, särskilt för oerfarna arbetstagare. |
| --- | --- |

(12)

Den franska arbetsmarknaden skulle fungera bättre om den vore mindre splittrad. De yrkessäkerhetsavtal (CSP) som infördes genom lagen från juli 2011 och som förenar två befintliga avtal lägger rådgivningsbördan på den offentliga arbetsförmedlingen (Pôle emploi) vid uppsägningar av ekonomiska skäl. Detta är ett positivt men begränsat steg i rätt riktning. Flera åtgärder har också vidtagits eller är under diskussion för att möjliggöra flexibla arbetsformer för företag som står inför tillfälliga problem. Dessa avhjälper dock inte specifikt segmenteringen av arbetsmarknaden. Dessutom visar översynen av lagstiftningen om anställningstrygghet att förfarandena för uppsägningar fortsättningsvis innebär osäkerhet och potentiellt höga kostnader för arbetsgivarna. Slutligen är det viktigt att se till att eventuella utvecklingar av minimilönen är sysselsättningsfrämjande, särskilt för oerfarna arbetstagare.

| (13) | Efter pensionsreformen är alla åtgärder som vidtas för att främja anställning av äldre arbetstagare, inbegripet krav på att företagen ska genomföra aktiv åldersledning, steg i rätt riktning. De tillhörande handlingsplanerna är i allmänhet inte tillräckligt ambitiösa och innefattar inte åtgärder som t.ex. att minska arbetstiden eller erbjuda arbetstillfällen som är särskilt anpassade till äldre arbetstagare. Vissa aspekter av systemet för arbetslöshetsersättningar för äldre arbetstagare (varaktighet) kan dessutom begränsa incitamenten att arbeta. Slutligen behövs en mer ambitiös strategi inom området vuxnas lärande för att göra den vuxna arbetskraften mer anställbar. |
| --- | --- |

(13)

Efter pensionsreformen är alla åtgärder som vidtas för att främja anställning av äldre arbetstagare, inbegripet krav på att företagen ska genomföra aktiv åldersledning, steg i rätt riktning. De tillhörande handlingsplanerna är i allmänhet inte tillräckligt ambitiösa och innefattar inte åtgärder som t.ex. att minska arbetstiden eller erbjuda arbetstillfällen som är särskilt anpassade till äldre arbetstagare. Vissa aspekter av systemet för arbetslöshetsersättningar för äldre arbetstagare (varaktighet) kan dessutom begränsa incitamenten att arbeta. Slutligen behövs en mer ambitiös strategi inom området vuxnas lärande för att göra den vuxna arbetskraften mer anställbar.

| (14) | För att ta itu med ungdomsarbetslösheten har de franska myndigheterna åtagit sig att öka antalet lärlingsplatser från 600 000 till 800 000 till 2015. Ett antal åtgärder infördes 2011 och 2012 för att öka kvoten av lärlingar i företagen samt för att skärpa sanktionerna mot företag som inte efterlever bestämmelserna. Trots dessa åtgärder är det totala antalet lärlingsutbildningar fortfarande långt ifrån målet. Det verkar vara nödvändigt att stärka överensstämmelsen mellan ungdomars och företags behov. Strategier för att ta itu med ungdomsarbetslösheten skulle därför gynnas av en bättre överensstämmelse mellan de färdigheter som lärs ut i utbildningssystemet och arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

(14)

För att ta itu med ungdomsarbetslösheten har de franska myndigheterna åtagit sig att öka antalet lärlingsplatser från 600 000 till 800 000 till 2015. Ett antal åtgärder infördes 2011 och 2012 för att öka kvoten av lärlingar i företagen samt för att skärpa sanktionerna mot företag som inte efterlever bestämmelserna. Trots dessa åtgärder är det totala antalet lärlingsutbildningar fortfarande långt ifrån målet. Det verkar vara nödvändigt att stärka överensstämmelsen mellan ungdomars och företags behov. Strategier för att ta itu med ungdomsarbetslösheten skulle därför gynnas av en bättre överensstämmelse mellan de färdigheter som lärs ut i utbildningssystemet och arbetsmarknadens behov.

| (15) | Sammanslagningen av arbetsförmedlingen (ANPE) och byrån för arbetslöshetsstöd (UNEDIC) till ett enda organ (Pôle Emploi) har hittills inte gett förväntade resultat i form av förbättrad effektivitet och kvalitet på tjänsterna. Det nya fleråriga trepartsavtal som undertecknades i januari 2012 (mellan regering, arbetsmarknadens parter och Pôle emploi) om hur Pôle emploi ska fungera och vilka tjänster de ska erbjuda under 2012–2014 är ett steg i rätt riktning. Ett antal mål återstår att fastställa, vilket gör det svårt att i detta skede bedöma hur ambitiös reformen egentligen är. Reformens trovärdighet försvagas dessutom av bristen på budgetmedel och personalresurser i de offentliga arbetsförmedlingarna. |
| --- | --- |

(15)

Sammanslagningen av arbetsförmedlingen (ANPE) och byrån för arbetslöshetsstöd (UNEDIC) till ett enda organ (Pôle Emploi) har hittills inte gett förväntade resultat i form av förbättrad effektivitet och kvalitet på tjänsterna. Det nya fleråriga trepartsavtal som undertecknades i januari 2012 (mellan regering, arbetsmarknadens parter och Pôle emploi) om hur Pôle emploi ska fungera och vilka tjänster de ska erbjuda under 2012–2014 är ett steg i rätt riktning. Ett antal mål återstår att fastställa, vilket gör det svårt att i detta skede bedöma hur ambitiös reformen egentligen är. Reformens trovärdighet försvagas dessutom av bristen på budgetmedel och personalresurser i de offentliga arbetsförmedlingarna.

| (16) | I februari 2012 antog Frankrike en momsökning med 1,6 procentenheter till 21,2 % och en ökning med 2 procentenheter av de sociala avgifterna på kapitalintäkter och vinster till 15,5 % för att kompensera för lägre sociala avgifter för arbetsgivare. Den nya regeringen har tillkännagett sin avsikt att se över denna åtgärd och anta en budgetreform under 2012. Detta är en lämplig åtgärd för att införa ett mer balanserat beskattningssystem som innebär att skattebördan på arbete minskar. Som påpekas i den fördjupade granskning av makroekonomiska obalanser som utförs av kommissionens avdelningar kan det bidra till att förbättra den franska exportens kostnadskonkurrenskraft, med potentiellt positiva effekter på företagens lönsamhet och, på längre sikt, för investeringar och den icke-prisrelaterade konkurrenskraften. Reformens fokus är emellertid för snävt. Dessutom har de ansträngningar som gjorts för att minska skatteutgifterna även åtföljts av räntehöjningar som tenderar att öka det redan höga skattetrycket på arbete. Frankrike har den näst lägsta andelen av skatteintäkter från miljöskatter i EU, vilket visar att det finns gott om utrymme för att öka sådana skatter. Slutligen, medan Frankrike 2011 bedömde hur effektiva olika skatteutgifter är för att uppnå sysselsättningsmål eller sociala mål, återstår vissa sänkta mervärdesskattesatser i synnerhet att ses över. |
| --- | --- |

(16)

I februari 2012 antog Frankrike en momsökning med 1,6 procentenheter till 21,2 % och en ökning med 2 procentenheter av de sociala avgifterna på kapitalintäkter och vinster till 15,5 % för att kompensera för lägre sociala avgifter för arbetsgivare. Den nya regeringen har tillkännagett sin avsikt att se över denna åtgärd och anta en budgetreform under 2012. Detta är en lämplig åtgärd för att införa ett mer balanserat beskattningssystem som innebär att skattebördan på arbete minskar. Som påpekas i den fördjupade granskning av makroekonomiska obalanser som utförs av kommissionens avdelningar kan det bidra till att förbättra den franska exportens kostnadskonkurrenskraft, med potentiellt positiva effekter på företagens lönsamhet och, på längre sikt, för investeringar och den icke-prisrelaterade konkurrenskraften. Reformens fokus är emellertid för snävt. Dessutom har de ansträngningar som gjorts för att minska skatteutgifterna även åtföljts av räntehöjningar som tenderar att öka det redan höga skattetrycket på arbete. Frankrike har den näst lägsta andelen av skatteintäkter från miljöskatter i EU, vilket visar att det finns gott om utrymme för att öka sådana skatter. Slutligen, medan Frankrike 2011 bedömde hur effektiva olika skatteutgifter är för att uppnå sysselsättningsmål eller sociala mål, återstår vissa sänkta mervärdesskattesatser i synnerhet att ses över.

| (17) | Även om ett antal reformer har införts för att förenkla företagsklimatet och för att undanröja restriktioner för vissa reglerade branscher och yrken lyckas de inte åtgärda hindren för marknadsinträde och restriktiva beteendenormer som råder i många branscher (t.ex. veterinärer, taxi, hälsovård, juristyrken inbegripet notarier). Därför finns det ett behov av en mer övergripande och systematisk översyn av de återstående hindren för marknadsinträde och av restriktiva beteendenormer i reglerade yrken för att bedöma deras nödvändighet och proportionalitet. När det gäller detaljhandeln bör distributörer tillåtas att fastställa sina priser och andra affärsvillkor fritt så att konsumenterna kan dra nytta av lägre priser. Konsumenterna skulle också tjäna på andra konkurrensfrämjande åtgärder på denna starkt koncentrerade sektor, till exempel upphävande eller översyn av begränsningarna avseende fysisk planering eller effektivare förfaranden för inrättande av nya försäljningsställen. |
| --- | --- |

(17)

Även om ett antal reformer har införts för att förenkla företagsklimatet och för att undanröja restriktioner för vissa reglerade branscher och yrken lyckas de inte åtgärda hindren för marknadsinträde och restriktiva beteendenormer som råder i många branscher (t.ex. veterinärer, taxi, hälsovård, juristyrken inbegripet notarier). Därför finns det ett behov av en mer övergripande och systematisk översyn av de återstående hindren för marknadsinträde och av restriktiva beteendenormer i reglerade yrken för att bedöma deras nödvändighet och proportionalitet. När det gäller detaljhandeln bör distributörer tillåtas att fastställa sina priser och andra affärsvillkor fritt så att konsumenterna kan dra nytta av lägre priser. Konsumenterna skulle också tjäna på andra konkurrensfrämjande åtgärder på denna starkt koncentrerade sektor, till exempel upphävande eller översyn av begränsningarna avseende fysisk planering eller effektivare förfaranden för inrättande av nya försäljningsställen.

| (18) | Konkurrensintensiteten inom ett antal nätverksbranscher (el i grossistledet, järnvägssektorn) bör förstärkas, eftersom de reformer som hittills genomförts inom dessa sektorer endast delvis har gett resultat. Graden av koncentration på elmarknaden är fortfarande en av de högsta i unionen. Lagen om ny organisation av elmarknaderna (NOME-lagstiftningen) har visserligen haft en positiv inverkan på konkurrensen, men det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra alternativa operatörers tillgång till produktionskapacitet i Frankrike, t.ex. vattenkraftbaserad elproduktion. När det gäller järnvägstransporter är inträdet fortfarande begränsat för nya företag, när det gäller både godstrafik och den internationella persontrafiken. När det gäller frakt kvarstår dessutom tekniska hinder för icke-diskriminerande tillträde. |
| --- | --- |

(18)

Konkurrensintensiteten inom ett antal nätverksbranscher (el i grossistledet, järnvägssektorn) bör förstärkas, eftersom de reformer som hittills genomförts inom dessa sektorer endast delvis har gett resultat. Graden av koncentration på elmarknaden är fortfarande en av de högsta i unionen. Lagen om ny organisation av elmarknaderna (NOME-lagstiftningen) har visserligen haft en positiv inverkan på konkurrensen, men det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra alternativa operatörers tillgång till produktionskapacitet i Frankrike, t.ex. vattenkraftbaserad elproduktion. När det gäller järnvägstransporter är inträdet fortfarande begränsat för nya företag, när det gäller både godstrafik och den internationella persontrafiken. När det gäller frakt kvarstår dessutom tekniska hinder för icke-diskriminerande tillträde.

| (19) | Den franska exportmarknadsandelen har minskat med 19,4 % mellan 2005 och 2010, en av de kraftigaste minskningarna bland medlemsstaterna, och klart över tröskeln i Rapporten om varningsmekanismen som offentliggjordes av kommissionen den 14 februari 2012. I sin fördjupade granskning av Frankrike kom kommissionens avdelningar fram till att förlusten av exportmarknadsandelar har att göra med att både den kostnadsrelaterade och den icke-kostnadsrelaterade konkurrenskraften försvagats, och i synnerhet den sistnämnda. I synnerhet de ökande enhetsarbetskostnaderna har satt press på lönsamheten för franska företag och har begränsad deras förmåga att växa, göra de investeringar som krävs för att förbättra sina resultat och att förnya sig. De åtgärder som vidtagits för att främja innovation i den privata sektorn bör följas upp och kompletteras av åtgärder för att återställa lönsamheten för franska företag. |
| --- | --- |

(19)

Den franska exportmarknadsandelen har minskat med 19,4 % mellan 2005 och 2010, en av de kraftigaste minskningarna bland medlemsstaterna, och klart över tröskeln i Rapporten om varningsmekanismen som offentliggjordes av kommissionen den 14 februari 2012. I sin fördjupade granskning av Frankrike kom kommissionens avdelningar fram till att förlusten av exportmarknadsandelar har att göra med att både den kostnadsrelaterade och den icke-kostnadsrelaterade konkurrenskraften försvagats, och i synnerhet den sistnämnda. I synnerhet de ökande enhetsarbetskostnaderna har satt press på lönsamheten för franska företag och har begränsad deras förmåga att växa, göra de investeringar som krävs för att förbättra sina resultat och att förnya sig. De åtgärder som vidtagits för att främja innovation i den privata sektorn bör följas upp och kompletteras av åtgärder för att återställa lönsamheten för franska företag.

| (20) | Frankrike har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjande av sysselsättning, ökad konkurrenskraft och ökad hållbarhet för de offentliga finanserna. Kommissionen har granskat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna granskning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(20)

Frankrike har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjande av sysselsättning, ökad konkurrenskraft och ökad hållbarhet för de offentliga finanserna. Kommissionen har granskat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna granskning har beaktats i rekommendationerna.

| (21) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Frankrikes ekonomiska politik. Kommissionen har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Frankrike utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationer 1 till 5 nedan. |
| --- | --- |

(21)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Frankrikes ekonomiska politik. Kommissionen har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Frankrike utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationer 1 till 5 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i punkt 1 i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i punkt 1 i rekommendation 1 nedan.

| (23) | Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning, har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 2, 4 och 5 nedan. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning, har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 2, 4 och 5 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Frankrike att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Stärka och genomföra strategin för de offentliga finanserna, kompletterat med tillräckligt specificerade åtgärder, särskilt på utgiftssidan, från och med 2012 för att säkerställa en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2013 och uppnå de anpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter, säkerställa en tillfredsställande strukturell anpassningsinsats för att göra tillräckliga framsteg på vägen mot det medelfristiga budgetmålet, bl.a. att uppnå riktmärket för utgifter, och säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot att nå riktmärket för skuldminskning. Fortsätta se över pensionssystemets hållbarhet och lämplighet och vid behov vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Stärka och genomföra strategin för de offentliga finanserna, kompletterat med tillräckligt specificerade åtgärder, särskilt på utgiftssidan, från och med 2012 för att säkerställa en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2013 och uppnå de anpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter, säkerställa en tillfredsställande strukturell anpassningsinsats för att göra tillräckliga framsteg på vägen mot det medelfristiga budgetmålet, bl.a. att uppnå riktmärket för utgifter, och säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot att nå riktmärket för skuldminskning. Fortsätta se över pensionssystemets hållbarhet och lämplighet och vid behov vidta ytterligare åtgärder.

| 2. | Införa ytterligare reformer för att bekämpa segmenteringen av arbetsmarknaden genom att se över utvalda aspekter av lagstiftningen om anställningsskydd, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis för enskilda uppsägningar. Fortsätta att se till att eventuella utvecklingar av minimilönen stöder skapandet av arbetstillfällen och konkurrenskraften. Vidta åtgärder för att öka vuxnas deltagande i livslångt lärande. |
| --- | --- |

2.

Införa ytterligare reformer för att bekämpa segmenteringen av arbetsmarknaden genom att se över utvalda aspekter av lagstiftningen om anställningsskydd, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis för enskilda uppsägningar. Fortsätta att se till att eventuella utvecklingar av minimilönen stöder skapandet av arbetstillfällen och konkurrenskraften. Vidta åtgärder för att öka vuxnas deltagande i livslångt lärande.

| 3. | Anta arbetsmarknadsåtgärder för att säkerställa att äldre arbetstagare stannar kvar på arbetsmarknaden längre. Förbättra ungdomars anställbarhet, särskilt för dem som löper störst risk att bli arbetslösa, exempelvis genom att tillhandahålla fler och bättre lärlingsplatssystem som effektivt tillgodoser deras behov. Intensifiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder och se till att de offentliga arbetsförmedlingarna är mer effektiva med att tillhandahålla individualiserat stöd. |
| --- | --- |

3.

Anta arbetsmarknadsåtgärder för att säkerställa att äldre arbetstagare stannar kvar på arbetsmarknaden längre. Förbättra ungdomars anställbarhet, särskilt för dem som löper störst risk att bli arbetslösa, exempelvis genom att tillhandahålla fler och bättre lärlingsplatssystem som effektivt tillgodoser deras behov. Intensifiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder och se till att de offentliga arbetsförmedlingarna är mer effektiva med att tillhandahålla individualiserat stöd.

| 4. | Vidta ytterligare åtgärder för att införa ett enklare och mer balanserat beskattningssystem som flyttar skattebördan från arbete till andra former av beskattning som inverkar mindre på tillväxten och den externa konkurrenskraften, i synnerhet miljö- och konsumtionsskatter. Fortsätta ansträngningarna för att minska och effektivisera skatteutgifter (i synnerhet sådana som ger incitament till skuldsättning). Se över hur effektiva de gällande reducerade mervärdesskattesatserna är för att främja tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.

Vidta ytterligare åtgärder för att införa ett enklare och mer balanserat beskattningssystem som flyttar skattebördan från arbete till andra former av beskattning som inverkar mindre på tillväxten och den externa konkurrenskraften, i synnerhet miljö- och konsumtionsskatter. Fortsätta ansträngningarna för att minska och effektivisera skatteutgifter (i synnerhet sådana som ger incitament till skuldsättning). Se över hur effektiva de gällande reducerade mervärdesskattesatserna är för att främja tillväxt och skapandet av arbetstillfällen.

| 5. | Fortsätta insatserna för att undanröja omotiverade restriktioner för reglerade verksamheter och yrken, särskilt i tjänstesektorn och detaljhandeln. Vidta ytterligare åtgärder för att avreglera nätverksindustrin, i synnerhet elmarknadens grossistled, utveckla sammanlänkningskapaciteten inom energisektorn och underlätta för nya aktörer att ta sig in på marknaden för godstrafik på järnväg och internationell passagerartrafik. |
| --- | --- |

5.

Fortsätta insatserna för att undanröja omotiverade restriktioner för reglerade verksamheter och yrken, särskilt i tjänstesektorn och detaljhandeln. Vidta ytterligare åtgärder för att avreglera nätverksindustrin, i synnerhet elmarknadens grossistled, utveckla sammanlänkningskapaciteten inom energisektorn och underlätta för nya aktörer att ta sig in på marknaden för godstrafik på järnväg och internationell passagerartrafik.

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 213, 20.7.2011, s. 8.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/35

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Tysklands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram för 2012–2016

2012/C 219/10

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Tysklands nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Tysklands nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Tysklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsreglerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Tyskland som en av de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsreglerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Tyskland som en av de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid för att de ska kunna tas med i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid för att de ska kunna tas med i deras stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 18 april 2012 lade Tyskland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2016, och den 12 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 18 april 2012 lade Tyskland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2016, och den 12 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Enligt Tysklands första anmälan, 2012, med uppgifter om underskott och skulder för 2008–2011 för inledandet av förfarandet vid alltför stora underskott var det offentliga underskottet 2011 under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Dessutom förutses det i kommissionens avdelningars vårprognos 2012 att det offentliga underskottet kommer att ligga kvar under fördragets referensvärde och minska ytterligare under prognosperioden. Till följd härav och i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten av den 30 maj antog kommissionen en rekommendation till ett rådsbeslut om att upphäva beslutet om föreliggandet av ett alltför stort underskott enligt artikel 126.12 i fördraget (5). |
| --- | --- |

(10)

Enligt Tysklands första anmälan, 2012, med uppgifter om underskott och skulder för 2008–2011 för inledandet av förfarandet vid alltför stora underskott var det offentliga underskottet 2011 under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Dessutom förutses det i kommissionens avdelningars vårprognos 2012 att det offentliga underskottet kommer att ligga kvar under fördragets referensvärde och minska ytterligare under prognosperioden. Till följd härav och i linje med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten av den 30 maj antog kommissionen en rekommendation till ett rådsbeslut om att upphäva beslutet om föreliggandet av ett alltför stort underskott enligt artikel 126.12 i fördraget (5).

| (11) | På grundval en bedömning av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna framstår som rimligt. Stabilitetsprogrammets prognoser för 2012–2013 är i stora drag i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 när det gäller den ekonomiska tillväxtens hastighet och mönster och utvecklingarna på arbetsmarknaden. Stabilitetsprogrammets prognoser för ekonomisk tillväxt under de senare åren är i stort sett i linje med kommissionens beräkningar av Tysklands potentiella tillväxt på medellång sikt. Målet med den budgetstrategi som anges i stabilitetsprogrammet är att uppnå det medelfristiga budgetmålet redan 2012 och att uppnå i stort sett balanserade nominella budgetar från och med 2014, utgående från ett nominellt underskott på 1,0 % av BNP 2011, dvs. under fördragets referensvärde på 3 % av BNP mycket tidigare än tidsfristen 2013. I stabilitetsprogrammet definieras det föregående medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott på 1⁄2 % av BNP (tolkat som en smal marginal kring 0,5 % av BNP), som korrekt återger kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, så att det innebär att underskottet inte överstiger 0,5 % av BNP. Underskotts- och skuldmålen kan hotas särskilt om det visar sig att det krävs ytterligare insatser för att stabilisera finanssektorn. Utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) planerar Tyskland att respektera sitt medelfristiga budgetmål under hela programperioden för stabilitetsprogrammet, vilket också bör vara fallet om man tar hänsyn till riskbedömningen. Enligt de uppgifter som ingår i stabilitetsprogrammet och med beaktande av riskbedömningen skulle tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, överstiga riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxttakten 2012, men respektera dessa riktmärken 2013.
  Bruttoskulden beräknas öka med 0,8 procentenheter till 82,0 % av BNP under 2012, och sedan falla till 80 % av BNP 2013 och därefter fortsätta minska. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet befinner sig Tyskland i en övergångsperiod och gör planenligt tillräckliga framsteg på vägen mot överensstämmelse med riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(11)

På grundval en bedömning av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna framstår som rimligt. Stabilitetsprogrammets prognoser för 2012–2013 är i stora drag i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 när det gäller den ekonomiska tillväxtens hastighet och mönster och utvecklingarna på arbetsmarknaden. Stabilitetsprogrammets prognoser för ekonomisk tillväxt under de senare åren är i stort sett i linje med kommissionens beräkningar av Tysklands potentiella tillväxt på medellång sikt. Målet med den budgetstrategi som anges i stabilitetsprogrammet är att uppnå det medelfristiga budgetmålet redan 2012 och att uppnå i stort sett balanserade nominella budgetar från och med 2014, utgående från ett nominellt underskott på 1,0 % av BNP 2011, dvs. under fördragets referensvärde på 3 % av BNP mycket tidigare än tidsfristen 2013. I stabilitetsprogrammet definieras det föregående medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott på 1⁄2 % av BNP (tolkat som en smal marginal kring 0,5 % av BNP), som korrekt återger kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, så att det innebär att underskottet inte överstiger 0,5 % av BNP. Underskotts- och skuldmålen kan hotas särskilt om det visar sig att det krävs ytterligare insatser för att stabilisera finanssektorn. Utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) planerar Tyskland att respektera sitt medelfristiga budgetmål under hela programperioden för stabilitetsprogrammet, vilket också bör vara fallet om man tar hänsyn till riskbedömningen. Enligt de uppgifter som ingår i stabilitetsprogrammet och med beaktande av riskbedömningen skulle tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, överstiga riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxttakten 2012, men respektera dessa riktmärken 2013.

Bruttoskulden beräknas öka med 0,8 procentenheter till 82,0 % av BNP under 2012, och sedan falla till 80 % av BNP 2013 och därefter fortsätta minska. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet befinner sig Tyskland i en övergångsperiod och gör planenligt tillräckliga framsteg på vägen mot överensstämmelse med riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten.

| (12) | Förbundsregeringen har vidtagit åtgärder för mer kostnadseffektiva utgifter inom hälso- och sjukvård och har föreslagit en reform av långvården. Ytterligare insatser för att göra hälso- och sjukvården effektivare behövs för att begränsa de väntade ytterligare kostnadsökningarna. Den föreslagna reformen av långvården är dessutom otillräcklig för att uppväga de förväntade framtida kostnadsökningarna. Det finns utrymme för att göra skattesystemet effektivare. Förbundsregeringen är på god väg att uppfylla sina åtaganden att öka de tillväxtfrämjande utgifterna för utbildning och forskning. Det är emellertid även fortsatt viktigt att delstaterna och kommunerna, som står för större delen av utgifterna för utbildning och forskning, säkerställer tillräckliga och effektiva utgifter på dessa områden. Införandet av den nya skuldbromsen i författningen har ytterligare förstärkt det tyska finanspolitiska ramverket. Inga avsevärda framsteg har emellertid gjorts med genomförandet av budgetregeln på delstatsnivå. |
| --- | --- |

(12)

Förbundsregeringen har vidtagit åtgärder för mer kostnadseffektiva utgifter inom hälso- och sjukvård och har föreslagit en reform av långvården. Ytterligare insatser för att göra hälso- och sjukvården effektivare behövs för att begränsa de väntade ytterligare kostnadsökningarna. Den föreslagna reformen av långvården är dessutom otillräcklig för att uppväga de förväntade framtida kostnadsökningarna. Det finns utrymme för att göra skattesystemet effektivare. Förbundsregeringen är på god väg att uppfylla sina åtaganden att öka de tillväxtfrämjande utgifterna för utbildning och forskning. Det är emellertid även fortsatt viktigt att delstaterna och kommunerna, som står för större delen av utgifterna för utbildning och forskning, säkerställer tillräckliga och effektiva utgifter på dessa områden. Införandet av den nya skuldbromsen i författningen har ytterligare förstärkt det tyska finanspolitiska ramverket. Inga avsevärda framsteg har emellertid gjorts med genomförandet av budgetregeln på delstatsnivå.

| (13) | Sektorn som helhet har stabiliserats genom omfattande offentligt stöd till finanssektorn, tillsammans med sektorns egna anpassningsinsatser och de positiva effekterna av den tyska ekonomins återhämtning. Trots den på det hela taget relativt stabila finanssektorn och frånvaron av kreditåtstramningar återstår svagheter, och i synnerhet strukturella problem i vissa regionala banker (Landesbanken), särskilt avsaknaden av bärkraftiga företagsmodeller, svaga styrelseformer och sårbarhet till följd av stort beroende av marknadsupplåning. |
| --- | --- |

(13)

Sektorn som helhet har stabiliserats genom omfattande offentligt stöd till finanssektorn, tillsammans med sektorns egna anpassningsinsatser och de positiva effekterna av den tyska ekonomins återhämtning. Trots den på det hela taget relativt stabila finanssektorn och frånvaron av kreditåtstramningar återstår svagheter, och i synnerhet strukturella problem i vissa regionala banker (Landesbanken), särskilt avsaknaden av bärkraftiga företagsmodeller, svaga styrelseformer och sårbarhet till följd av stort beroende av marknadsupplåning.

| (14) | Alla parter har inte kunnat dra lika stor nytta av den tyska arbetsmarknadens goda resultat, med ökande sysselsättning och moderat arbetslöshet, och lönerna har inte alltid ökat i takt med produktiviteten. Avskräckande skatteeffekter till följd av den höga skattekilen, som särskilt beror på de höga socialförsäkringsbidragen, fortsätter särskilt att hindra integrationen av låginkomsttagare på arbetsmarknaden. En omfattande användning av minijobb leder till låg uppbyggnad av pensionsrättigheter. Det finns därför behov av att förbättra övergången från minijobb till stabilare kontraktformer. Den nyligen genomförda reformen av arbetsmarknadsinstrumenten bör främja sysselsättningsmöjligheter för alla. En viktig utmaning för Tyskland är att öka effektiviteten i utbildningssystemet och förbättra missgynnade gruppers utbildningsresultat. På medellång och lång sikt kommer det att vara avgörande att se till att det finns kvalificerad arbetskraft för att lindra de negativa effekterna av den demografiska utvecklingen på den potentiella tillväxten. En anledning till oro är den låga andelen kvinnor som heltidsarbetar. De avskräckande skattemässiga faktorerna för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet och bristen på barnomsorg på heltid och heldagsskolor utgör ett hinder för kvinnors delaktighet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

Alla parter har inte kunnat dra lika stor nytta av den tyska arbetsmarknadens goda resultat, med ökande sysselsättning och moderat arbetslöshet, och lönerna har inte alltid ökat i takt med produktiviteten. Avskräckande skatteeffekter till följd av den höga skattekilen, som särskilt beror på de höga socialförsäkringsbidragen, fortsätter särskilt att hindra integrationen av låginkomsttagare på arbetsmarknaden. En omfattande användning av minijobb leder till låg uppbyggnad av pensionsrättigheter. Det finns därför behov av att förbättra övergången från minijobb till stabilare kontraktformer. Den nyligen genomförda reformen av arbetsmarknadsinstrumenten bör främja sysselsättningsmöjligheter för alla. En viktig utmaning för Tyskland är att öka effektiviteten i utbildningssystemet och förbättra missgynnade gruppers utbildningsresultat. På medellång och lång sikt kommer det att vara avgörande att se till att det finns kvalificerad arbetskraft för att lindra de negativa effekterna av den demografiska utvecklingen på den potentiella tillväxten. En anledning till oro är den låga andelen kvinnor som heltidsarbetar. De avskräckande skattemässiga faktorerna för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet och bristen på barnomsorg på heltid och heldagsskolor utgör ett hinder för kvinnors delaktighet på arbetsmarknaden.

| (15) | Tyskland håller på med en omfattande reform av sitt energisystem. De allmänna ekonomiska kostnaderna för omvandlingen av energisystemet bör minimeras genom snabbare utvidgning av de nationella och gränsöverskridande näten, och inte minst genom att man löpande gör klimatpolitiken och politiken för förnybar energi kostnadseffektivare, vidtar kraftfulla åtgärder för att ytterligare främja energieffektiviteten och ökar konkurrensen på energimarknaderna. Med tanke på Tysklands centrala geografiska läge har det tyska järnvägssystemet stor inverkan på Europas järnvägssystem som helhet. Konkurrensen på järnvägens passagerar- och godstransportmarknad är fortfarande mycket svag, främst till följd av att det inte finns någon effektiv åtskillnad mellan infrastrukturförvaltaren och det holdingbolag som bedriver järnvägstransport. Trots de framsteg som gjorts på senare år, bland annat i samband med genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (7) (tjänstedirektivet), finns det utrymme för att ytterligare främja konkurrens och produktivitetstillväxt inom vissa tjänstesektorer. |
| --- | --- |

(15)

Tyskland håller på med en omfattande reform av sitt energisystem. De allmänna ekonomiska kostnaderna för omvandlingen av energisystemet bör minimeras genom snabbare utvidgning av de nationella och gränsöverskridande näten, och inte minst genom att man löpande gör klimatpolitiken och politiken för förnybar energi kostnadseffektivare, vidtar kraftfulla åtgärder för att ytterligare främja energieffektiviteten och ökar konkurrensen på energimarknaderna. Med tanke på Tysklands centrala geografiska läge har det tyska järnvägssystemet stor inverkan på Europas järnvägssystem som helhet. Konkurrensen på järnvägens passagerar- och godstransportmarknad är fortfarande mycket svag, främst till följd av att det inte finns någon effektiv åtskillnad mellan infrastrukturförvaltaren och det holdingbolag som bedriver järnvägstransport. Trots de framsteg som gjorts på senare år, bland annat i samband med genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (7) (tjänstedirektivet), finns det utrymme för att ytterligare främja konkurrens och produktivitetstillväxt inom vissa tjänstesektorer.

| (16) | Tyskland har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjandet av sysselsättning, ökad konkurrenskraft, ökad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har granskat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna granskning har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(16)

Tyskland har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjandet av sysselsättning, ökad konkurrenskraft, ökad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har granskat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna granskning har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (17) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Tysklands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Tyskland utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den Europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 4 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Tysklands ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Tyskland utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den Europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 4 nedan.

| (18) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Tysklands stabilitetsprogram för 2012, och dess ståndpunkt (8) avspeglas bland annat i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Tysklands stabilitetsprogram för 2012, och dess ståndpunkt (8) avspeglas bland annat i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Tyskland under perioden 2012–2013 vidtar följande åtgärder:

| 1. | Fortsätta med en sund finanspolitik för att uppnå det medelfristiga budgetmålet under 2012. I detta syfte bör budgetstrategin genomföras som planerat, och efterlevnad av riktmärket för utgifter och tillräckliga framsteg på vägen mot överensstämmelse med riktmärket för skuldminskningen bör garanteras. Fortsätta den tillväxtvänliga konsolideringskursen med ytterligare insatser för mer kostnadseffektiva utgifter inom hälso-/sjukvård och långvård och genom att använda outnyttjad potential för att göra skattesystemet effektivare. Använda allt tillgängligt utrymme för ökade och effektivare tillväxtfrämjande utgifter för utbildning och forskning på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. Slutföra genomförandet av skuldbromsen på ett samstämmigt sätt i alla delstater och införa vältimade och relevanta övervakningsförfaranden och korrigeringsmekanismer. |
| --- | --- |

1.

Fortsätta med en sund finanspolitik för att uppnå det medelfristiga budgetmålet under 2012. I detta syfte bör budgetstrategin genomföras som planerat, och efterlevnad av riktmärket för utgifter och tillräckliga framsteg på vägen mot överensstämmelse med riktmärket för skuldminskningen bör garanteras. Fortsätta den tillväxtvänliga konsolideringskursen med ytterligare insatser för mer kostnadseffektiva utgifter inom hälso-/sjukvård och långvård och genom att använda outnyttjad potential för att göra skattesystemet effektivare. Använda allt tillgängligt utrymme för ökade och effektivare tillväxtfrämjande utgifter för utbildning och forskning på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. Slutföra genomförandet av skuldbromsen på ett samstämmigt sätt i alla delstater och införa vältimade och relevanta övervakningsförfaranden och korrigeringsmekanismer.

| 2. | Åtgärda de återstående strukturella bristerna inom finanssektorn, bland annat genom att ytterligare omstrukturera de delstatsbanker som behöver en helfinansierad och bärkraftig affärsmodell, samtidigt som man undviker alltför omfattande låneminskningar. |
| --- | --- |

2.

Åtgärda de återstående strukturella bristerna inom finanssektorn, bland annat genom att ytterligare omstrukturera de delstatsbanker som behöver en helfinansierad och bärkraftig affärsmodell, samtidigt som man undviker alltför omfattande låneminskningar.

| 3. | Minska den höga skattekilen på ett budgetmässigt neutralt sätt, särskilt för låginkomsttagare, och bibehålla lämpliga aktiverings- och integrationsåtgärder, särskilt för de långtidsarbetslösa. Skapa förutsättningar för att lönerna ska kunna öka i takt med produktiviteten. Vidta åtgärder för att förbättra missgynnade gruppers utbildningsresultat, särskilt genom att säkerställa lika möjligheter i utbildningssystemet. Fasa ut de skattemässiga hindren för de personer som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet och öka tillgången på barnomsorg på heltid och heldagsskolor. |
| --- | --- |

3.

Minska den höga skattekilen på ett budgetmässigt neutralt sätt, särskilt för låginkomsttagare, och bibehålla lämpliga aktiverings- och integrationsåtgärder, särskilt för de långtidsarbetslösa. Skapa förutsättningar för att lönerna ska kunna öka i takt med produktiviteten. Vidta åtgärder för att förbättra missgynnade gruppers utbildningsresultat, särskilt genom att säkerställa lika möjligheter i utbildningssystemet. Fasa ut de skattemässiga hindren för de personer som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet och öka tillgången på barnomsorg på heltid och heldagsskolor.

| 4. | Fortsätta insatserna för att begränsa de sammanlagda ekonomiska kostnaderna för omvandlingen av energisystemet till ett minimum, inbegripet genom att skynda på utvidgningen av de nationella och gränsöverskridande el- och gasnäten. Se till att de institutionella strukturerna möjliggör effektiv konkurrens inom järnvägsmarknaderna. Vidta åtgärder för att stimulera konkurrens inom tjänstesektorn, inbegripet fria yrken och vissa hantverk, särskilt inom byggbranschen. |
| --- | --- |

4.

Fortsätta insatserna för att begränsa de sammanlagda ekonomiska kostnaderna för omvandlingen av energisystemet till ett minimum, inbegripet genom att skynda på utvidgningen av de nationella och gränsöverskridande el- och gasnäten. Se till att de institutionella strukturerna möjliggör effektiv konkurrens inom järnvägsmarknaderna. Vidta åtgärder för att stimulera konkurrens inom tjänstesektorn, inbegripet fria yrken och vissa hantverk, särskilt inom byggbranschen.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212, 19.7.2011, s. 9.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Som en följd antogs rådets beslut 2012/369/EU den 22 juni 2012 (EUT L 179, 11.7.2012, s. 17).

5

(6)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

6

(7)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

7

(8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/38

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Greklands nationella reformprogram 2012

2012/C 219/11

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag om en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Greklands nationella reformprogram för 2011. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Greklands nationella reformprogram för 2011.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin.

| (5) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (6) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet av att genomföra differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen.

| (7) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (8) | Den 12 april 2012 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram för 2012 och ofullständiga uppgifter om sina finanspolitiska planer på grund av den pågående uppdateringen av den finanspolitiska strategin på medellång sikt, vilken förväntas vara avslutad inom kort. De grekiska myndigheterna uppmanas att lämna in samtliga standardtabeller som krävs när det gäller stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt, så snart uppdateringen av strategin är slutförd. |
| --- | --- |

(8)

Den 12 april 2012 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram för 2012 och ofullständiga uppgifter om sina finanspolitiska planer på grund av den pågående uppdateringen av den finanspolitiska strategin på medellång sikt, vilken förväntas vara avslutad inom kort. De grekiska myndigheterna uppmanas att lämna in samtliga standardtabeller som krävs när det gäller stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt, så snart uppdateringen av strategin är slutförd.

| (9) | Den 21 februari 2012 godkände Eurogruppen ett andra ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Genomförandet av den ekonomiska politiken i samförståndsavtalet med villkoren för den ekonomiska politiken kommer att bidra till att minska den grekiska offentliga skulden till 117 % av BNP år 2020. Eurogruppen beslöt att med offentliga medel finansiera programmet med 130 miljarder EUR till år 2014, utöver åtagandena i det första finansieringsprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Den 21 februari 2012 godkände Eurogruppen ett andra ekonomiskt anpassningsprogram för Grekland. Genomförandet av den ekonomiska politiken i samförståndsavtalet med villkoren för den ekonomiska politiken kommer att bidra till att minska den grekiska offentliga skulden till 117 % av BNP år 2020. Eurogruppen beslöt att med offentliga medel finansiera programmet med 130 miljarder EUR till år 2014, utöver åtagandena i det första finansieringsprogrammet.

| (10) | Delbetalningar förutsätter att kvantitativa resultatindikatorer följts och en positiv bedömning av framsteg som gjorts med avseende på de politiska kriterier som fastställs i rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (4) (ändrat den 8 november 2011 (5) och den 13 mars 2012 (6)) samt samförståndsavtalet om särskilda villkor för den ekonomiska politiken som undertecknades den 14 mars 2012. |
| --- | --- |

(10)

Delbetalningar förutsätter att kvantitativa resultatindikatorer följts och en positiv bedömning av framsteg som gjorts med avseende på de politiska kriterier som fastställs i rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (4) (ändrat den 8 november 2011 (5) och den 13 mars 2012 (6)) samt samförståndsavtalet om särskilda villkor för den ekonomiska politiken som undertecknades den 14 mars 2012.

| (11) | Den 19 mars 2012 gjorde Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) den första delbetalningen till Grekland (5,9 miljarder EUR) av den första utbetalningen (14,5 miljarder EUR) inom ramen för det nya finansieringsprogrammet. Grekland mottog även 1,6 miljarder EUR från Internationella valutafonden (IMF). Till och med maj 2012 hade Grekland mottagit 147,5 miljarder EUR i form av offentlig finansiering inom ramen för det första och andra programmet. |
| --- | --- |

(11)

Den 19 mars 2012 gjorde Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) den första delbetalningen till Grekland (5,9 miljarder EUR) av den första utbetalningen (14,5 miljarder EUR) inom ramen för det nya finansieringsprogrammet. Grekland mottog även 1,6 miljarder EUR från Internationella valutafonden (IMF). Till och med maj 2012 hade Grekland mottagit 147,5 miljarder EUR i form av offentlig finansiering inom ramen för det första och andra programmet.

| (12) | Under 2010 och 2011 gjorde Grekland vissa framsteg mot anpassningsprogrammets ambitiösa mål. Flera faktorer hindrade genomförandet: politisk instabilitet, social oro och problem med administrativ kapacitet och – mer grundläggande – en mycket kraftigare konjunkturnedgång än som tidigare beräknats. Viktiga finanspolitiska mål kunde inte uppfyllas, vilket ledde till att ytterligare konsolideringsåtgärder antogs under 2010 och 2011. Grekland åstadkom dock en betydande minskning av det offentliga underskottet: från 15,8 % av BNP år 2009 till 9,1 % år 2011. |
| --- | --- |

(12)

Under 2010 och 2011 gjorde Grekland vissa framsteg mot anpassningsprogrammets ambitiösa mål. Flera faktorer hindrade genomförandet: politisk instabilitet, social oro och problem med administrativ kapacitet och – mer grundläggande – en mycket kraftigare konjunkturnedgång än som tidigare beräknats. Viktiga finanspolitiska mål kunde inte uppfyllas, vilket ledde till att ytterligare konsolideringsåtgärder antogs under 2010 och 2011. Grekland åstadkom dock en betydande minskning av det offentliga underskottet: från 15,8 % av BNP år 2009 till 9,1 % år 2011.

| (13) | Den 18 april 2012 antog kommissionen meddelandet Tillväxt för Grekland. I detta belyses de positiva effekter som ett fullständigt och effektivt genomförande av det ekonomiska anpassningsprogrammet kan få genom att lägga grunden till tillväxt, investeringar och en förbättring av den sociala situationen. Meddelandet påminner om att Grekland kan få kraft och konkret hjälp genom att ingå i unionen och euroområdet. Det understryks att de reformer som föreskrivs i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet ska återställa den grekiska ekonomins möjligheter till tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt skapa ett rättvisare samhälle. Det beskriver det omfattande finansiella stöd som tillhandahålls Grekland och betonar att Greklands partner och särskilt kommissionen är beredda att ange hur man genom snabba insatser och EU-stöd kan dra största möjliga nytta av de åtgärder som ska genomföras först. |
| --- | --- |

(13)

Den 18 april 2012 antog kommissionen meddelandet Tillväxt för Grekland. I detta belyses de positiva effekter som ett fullständigt och effektivt genomförande av det ekonomiska anpassningsprogrammet kan få genom att lägga grunden till tillväxt, investeringar och en förbättring av den sociala situationen. Meddelandet påminner om att Grekland kan få kraft och konkret hjälp genom att ingå i unionen och euroområdet. Det understryks att de reformer som föreskrivs i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet ska återställa den grekiska ekonomins möjligheter till tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt skapa ett rättvisare samhälle. Det beskriver det omfattande finansiella stöd som tillhandahålls Grekland och betonar att Greklands partner och särskilt kommissionen är beredda att ange hur man genom snabba insatser och EU-stöd kan dra största möjliga nytta av de åtgärder som ska genomföras först.

| (14) | Den ekonomiska krisen och påföljande finanspolitiska konsolideringsåtgärder har påverkat Greklands möjligheter att uppnå Europa 2020-målen, särskilt de sociala målen. Emellertid kommer på medellång sikt sysselsättningen att öka och fattigdom samt socialt utanförskap att begränsas genom strukturreformerna, särskilt på arbetsmarknaden, liberaliseringen av flera sektorer och ett antal åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Detta kommer nämligen att främja konkurrensen, öka produktiviteten och minska produktionskostnaderna. Trots den ekonomiska krisen har Grekland fortsatt arbeta för att uppnå miljömålen i Europa 2020. |
| --- | --- |

(14)

Den ekonomiska krisen och påföljande finanspolitiska konsolideringsåtgärder har påverkat Greklands möjligheter att uppnå Europa 2020-målen, särskilt de sociala målen. Emellertid kommer på medellång sikt sysselsättningen att öka och fattigdom samt socialt utanförskap att begränsas genom strukturreformerna, särskilt på arbetsmarknaden, liberaliseringen av flera sektorer och ett antal åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Detta kommer nämligen att främja konkurrensen, öka produktiviteten och minska produktionskostnaderna. Trots den ekonomiska krisen har Grekland fortsatt arbeta för att uppnå miljömålen i Europa 2020.

| (15) | Det pågår en strategisk omprogrammering av strukturfonderna, med inriktning på att stödja ungdomars sysselsättning respektive konkurrenskraften (särskilt för små och medelstora företag). De nya åtgärderna innebär förstärkta insatser när det gäller sysselsättningspass, utbildning, yrkeskvalifikationer samt tillgång till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(15)

Det pågår en strategisk omprogrammering av strukturfonderna, med inriktning på att stödja ungdomars sysselsättning respektive konkurrenskraften (särskilt för små och medelstora företag). De nya åtgärderna innebär förstärkta insatser när det gäller sysselsättningspass, utbildning, yrkeskvalifikationer samt tillgång till finansiering för små och medelstora företag.

| (16) | Grekland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtgärderna och genomförandet av åtgärderna från 2011 avser främjande av sysselsättningen, förbättring av konkurrenskraften, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(16)

Grekland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Åtgärderna och genomförandet av åtgärderna från 2011 avser främjande av sysselsättningen, förbättring av konkurrenskraften, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Grekland att vidta följande åtgärder:

Genomföra åtgärderna enligt beslut 2011/734/EU, ändrat den 8 november 2011 och den 13 mars 2012, samt enligt samförståndsavtalet med villkoren för den ekonomiska politiken, som undertecknades den 14 mars 2012.

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 213, 20.7.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 296, 15.11.2011, s. 38.

4

(5)  EUT L 320, 3.12.2011, s. 28.

5

(6)  EUT L 113, 25.4.2012, s. 8.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/40

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Ungerns nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/12

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Ungerns nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Ungerns nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Ungerns uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Ungern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, Rapporten om varningsmekanismen, där det angavs att Ungern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Europeiska rådet betonade behovet att genomföra en differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, att återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser och att modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 29 februari 2012 ägde en diskussion rum mellan Europaparlamentet och Ungern enligt artikel 2-ab.3 i förordning (EG) nr 1466/97. |
| --- | --- |

(8)

Den 29 februari 2012 ägde en diskussion rum mellan Europaparlamentet och Ungern enligt artikel 2-ab.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

| (9) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(9)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (10) | Den 23 april 2012 lade Ungern fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Ungern påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att externa och interna obalanser föreligger för Ungerns del, även om de inte är alltför stora. |
| --- | --- |

(10)

Den 23 april 2012 lade Ungern fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. För att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också vid en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Ungern påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att externa och interna obalanser föreligger för Ungerns del, även om de inte är alltför stora.

| (11) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är något optimistiskt. De ungerska myndigheternas tillväxtprognoser för 2012 och 2013 ligger omkring en halv procentenhet högre än kommissionens avdelningars vårprognos 2012 på grund av mer optimistiska offentliga antaganden om inhemsk efterfrågan, särskilt under 2013. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2012, som är den tidsfrist som fastställts av rådet i linje med rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott av den 13 mars 2012. De offentliga underskottsmålen och de planerade finanspolitiska insatserna stämmer överens med den rekommendationen. I konvergensprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet på 1,5 % av BNP, som enligt planerna ska uppnås senast 2013. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) förefaller framstegen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet inte bli tillräckliga 2013 i förhållande till bedömningen i kommissionens avdelningars vårprognos 2012, som tar hänsyn till de risker som är förenade med genomförandet av vissa besparingsåtgärder och ett mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario.
  Ökningen av de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger visserligen i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under 2013, men inte under 2014 och 2015. Enligt regeringens planer minskar den offentliga skulden kontinuerligt under hela programperioden till under 73 % av BNP 2015, men den kommer fortfarande att ligga över referensvärdet på 60 % av BNP. Vad beträffar riktmärket för skuldminskningen kommer Ungern att gå igenom en övergångsperiod under 2013–2014, och konvergensprogrammet torde säkerställa tillräckliga framsteg så att riktmärket uppnås. Enligt konvergensprogrammet kommer riktmärket för skuldminskningen att uppnås i slutet av övergångsperioden, dvs. under 2015, vilket bör bidra till att minska den ackumulerade externa och interna skuldsättningen. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är något optimistiskt. De ungerska myndigheternas tillväxtprognoser för 2012 och 2013 ligger omkring en halv procentenhet högre än kommissionens avdelningars vårprognos 2012 på grund av mer optimistiska offentliga antaganden om inhemsk efterfrågan, särskilt under 2013. Syftet med den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2012, som är den tidsfrist som fastställts av rådet i linje med rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott av den 13 mars 2012. De offentliga underskottsmålen och de planerade finanspolitiska insatserna stämmer överens med den rekommendationen. I konvergensprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet på 1,5 % av BNP, som enligt planerna ska uppnås senast 2013. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Med beaktande av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) förefaller framstegen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet inte bli tillräckliga 2013 i förhållande till bedömningen i kommissionens avdelningars vårprognos 2012, som tar hänsyn till de risker som är förenade med genomförandet av vissa besparingsåtgärder och ett mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario.

Ökningen av de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger visserligen i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under 2013, men inte under 2014 och 2015. Enligt regeringens planer minskar den offentliga skulden kontinuerligt under hela programperioden till under 73 % av BNP 2015, men den kommer fortfarande att ligga över referensvärdet på 60 % av BNP. Vad beträffar riktmärket för skuldminskningen kommer Ungern att gå igenom en övergångsperiod under 2013–2014, och konvergensprogrammet torde säkerställa tillräckliga framsteg så att riktmärket uppnås. Enligt konvergensprogrammet kommer riktmärket för skuldminskningen att uppnås i slutet av övergångsperioden, dvs. under 2015, vilket bör bidra till att minska den ackumulerade externa och interna skuldsättningen.

| (12) | Nya regler har antagits för genomförandet av den konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning, men på vissa punkter är dessa fortfarande svaga. Den medelfristiga budgetplaneringen är bara preliminär, det finanspolitiska rådets resurser står inte i proportion till dess nyligen tilldelade starka vetorätt, och tillgängligheten till budgetinformation är fortfarande otillräcklig. Om den medelfristiga budgetplaneringen stärks och det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde utvidgas skulle detta bidra till att säkerställa att den nya konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning kan fylla sin uppgift. |
| --- | --- |

(12)

Nya regler har antagits för genomförandet av den konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning, men på vissa punkter är dessa fortfarande svaga. Den medelfristiga budgetplaneringen är bara preliminär, det finanspolitiska rådets resurser står inte i proportion till dess nyligen tilldelade starka vetorätt, och tillgängligheten till budgetinformation är fortfarande otillräcklig. Om den medelfristiga budgetplaneringen stärks och det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde utvidgas skulle detta bidra till att säkerställa att den nya konstitutionella ramen för finanspolitisk styrning kan fylla sin uppgift.

| (13) | De politiska åtgärderna för att hantera skattereformens effekter på låginkomsttagare (höjd minimilön, lönebidragssystem) har inte bidragit till att öka sysselsättningen, men åtgärderna för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är ett litet steg i rätt riktning. Om skatten på arbete blir mer sysselsättningsfrämjande och åtgärderna för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden stärks ytterligare, särskilt genom en utbyggnad av barnomsorg och förskola, skulle detta bidra till att öka sysselsättningsgraden. |
| --- | --- |

(13)

De politiska åtgärderna för att hantera skattereformens effekter på låginkomsttagare (höjd minimilön, lönebidragssystem) har inte bidragit till att öka sysselsättningen, men åtgärderna för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är ett litet steg i rätt riktning. Om skatten på arbete blir mer sysselsättningsfrämjande och åtgärderna för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden stärks ytterligare, särskilt genom en utbyggnad av barnomsorg och förskola, skulle detta bidra till att öka sysselsättningsgraden.

| (14) | Den offentliga arbetsförmedlingen har genomgått en omorganisation som har lett till en allmän neddragning, vilket pekar i motsatt riktning mot vad som rekommenderades 2011. På området aktiva arbetsmarknadsåtgärder förefaller vissa åtgärder för att tillhandahålla skräddarsydda tjänster för missgynnade grupper, till exempel inom ramen för Europeiska socialfondens program, trovärdiga och relevanta. Andra åtgärder riktade till missgynnade grupper (t.ex. offentliga arbeten) torde dock knappast bidra till få in deltagarna på den öppna arbetsmarknaden. Bestämda åtgärder för att öka kapaciteten inom den offentliga arbetsförmedlingen bör vidtas utan dröjsmål, samtidigt som den finansiella balansen mellan offentliga arbeten och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder hålls på rätt nivå, för att bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktion och öka deltagandet på arbetsmarknaden. Att öka tillväxtpotentialen genom strukturreformer på arbetsmarknaden är också viktigt för att varaktigt minska den sårbarhet som beror på den höga externa och interna skuldsättningen. Vidare har den nationella strategin för social delaktighet (romer) inte integrerats på andra politikområden. |
| --- | --- |

(14)

Den offentliga arbetsförmedlingen har genomgått en omorganisation som har lett till en allmän neddragning, vilket pekar i motsatt riktning mot vad som rekommenderades 2011. På området aktiva arbetsmarknadsåtgärder förefaller vissa åtgärder för att tillhandahålla skräddarsydda tjänster för missgynnade grupper, till exempel inom ramen för Europeiska socialfondens program, trovärdiga och relevanta. Andra åtgärder riktade till missgynnade grupper (t.ex. offentliga arbeten) torde dock knappast bidra till få in deltagarna på den öppna arbetsmarknaden. Bestämda åtgärder för att öka kapaciteten inom den offentliga arbetsförmedlingen bör vidtas utan dröjsmål, samtidigt som den finansiella balansen mellan offentliga arbeten och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder hålls på rätt nivå, för att bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktion och öka deltagandet på arbetsmarknaden. Att öka tillväxtpotentialen genom strukturreformer på arbetsmarknaden är också viktigt för att varaktigt minska den sårbarhet som beror på den höga externa och interna skuldsättningen. Vidare har den nationella strategin för social delaktighet (romer) inte integrerats på andra politikområden.

| (15) | Åtgärderna för att förbättra företagsklimatet går till stor del i rätt riktning, men det finns betydande utrymme för ytterligare framsteg. Insatserna för att förbättra tillgången till andra finansieringsmekanismer än banker går också i rätt riktning, men en heltäckande bedömning av åtgärderna för små och medelstora företag saknas fortfarande. Ungern placerar sig på en mycket låg nivå i fråga om många indikatorer som mäter insyn och kvalitet avseende den offentliga förvaltningen; framsteg på detta område skulle även bidra till att förbättra stabiliteten i den institutionella och politiska ramen. Detta skulle i sin tur kunna förbättra villkoren för utländska direktinvesteringar och bidra till en minskning av den betydande obalansen i nettoställningen mot utlandet: andelen återinvesterade vinster föll dramatiskt under 2009 och 2010 delvis på grund av krisen, men också till följd av en rad kontroversiella och oförutsägbara förändringar på det politiska och finanspolitiska området och i det rättsliga och institutionella systemet. Den senaste utvecklingen vad beträffar den offentliga finansieringen av forskning och innovation (sedan mitten av 2010) stämmer inte överens med den i 2012 års tillväxtöversikt angivna prioriteringen om en differentierad tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering. |
| --- | --- |

(15)

Åtgärderna för att förbättra företagsklimatet går till stor del i rätt riktning, men det finns betydande utrymme för ytterligare framsteg. Insatserna för att förbättra tillgången till andra finansieringsmekanismer än banker går också i rätt riktning, men en heltäckande bedömning av åtgärderna för små och medelstora företag saknas fortfarande. Ungern placerar sig på en mycket låg nivå i fråga om många indikatorer som mäter insyn och kvalitet avseende den offentliga förvaltningen; framsteg på detta område skulle även bidra till att förbättra stabiliteten i den institutionella och politiska ramen. Detta skulle i sin tur kunna förbättra villkoren för utländska direktinvesteringar och bidra till en minskning av den betydande obalansen i nettoställningen mot utlandet: andelen återinvesterade vinster föll dramatiskt under 2009 och 2010 delvis på grund av krisen, men också till följd av en rad kontroversiella och oförutsägbara förändringar på det politiska och finanspolitiska området och i det rättsliga och institutionella systemet. Den senaste utvecklingen vad beträffar den offentliga finansieringen av forskning och innovation (sedan mitten av 2010) stämmer inte överens med den i 2012 års tillväxtöversikt angivna prioriteringen om en differentierad tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering.

| (16) | Regeringen har genomfört en reform av den högre utbildningen som medfört förändringar i fråga om strukturen hos, och finansiering av, den högre utbildningen. Vidare finns en risk för att delar av den nya lagstiftningen om skolutbildning leder till att fler ungdomar slutar skolan i förtid och att segregationen i det ungerska skolsystemet ökar. Den lika viktiga frågan om livslångt lärande behandlas inte tillräckligt ingående. En förbättrad utbildning på alla nivåer kommer att vara viktig för att öka den ungerska arbetskraftens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(16)

Regeringen har genomfört en reform av den högre utbildningen som medfört förändringar i fråga om strukturen hos, och finansiering av, den högre utbildningen. Vidare finns en risk för att delar av den nya lagstiftningen om skolutbildning leder till att fler ungdomar slutar skolan i förtid och att segregationen i det ungerska skolsystemet ökar. Den lika viktiga frågan om livslångt lärande behandlas inte tillräckligt ingående. En förbättrad utbildning på alla nivåer kommer att vara viktig för att öka den ungerska arbetskraftens konkurrenskraft.

| (17) | Bristande framsteg i fråga om att omstrukturera kollektivtrafiken har varit en viktig orsak till budgetöverskridanden under de senaste åren. Huvuddelen av de offentliga transportföretagens rullande materiel har nått gränsen för sin livslängd. En ökning av elnätets gränsöverskridande kapacitet skulle kunna öka handeln med grannländerna. Den nationella energitillsynsmyndigheten har inte befogenhet att självständigt organisera sina strukturer och saknar exklusiv behörighet att fastställa nättariffer, inklusive tillåten avkastning för nätoperatörerna. Reglerade priser bör endast gälla för utsatta kunder. |
| --- | --- |

(17)

Bristande framsteg i fråga om att omstrukturera kollektivtrafiken har varit en viktig orsak till budgetöverskridanden under de senaste åren. Huvuddelen av de offentliga transportföretagens rullande materiel har nått gränsen för sin livslängd. En ökning av elnätets gränsöverskridande kapacitet skulle kunna öka handeln med grannländerna. Den nationella energitillsynsmyndigheten har inte befogenhet att självständigt organisera sina strukturer och saknar exklusiv behörighet att fastställa nättariffer, inklusive tillåten avkastning för nätoperatörerna. Reglerade priser bör endast gälla för utsatta kunder.

| (18) | I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Ungerns ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Ungern, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(18)

I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en heltäckande analys av Ungerns ekonomiska politik. Den har gjort en bedömning av konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Ungern, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan.

| (20) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 1, 3, 4 och 5 nedan. |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 1, 3, 4 och 5 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Korrigera det alltför stora underskottet senast 2012 på ett varaktigt sätt, genom att genomföra 2012 års budget och de därefter godkända konsolideringsåtgärderna, samtidigt som man minskar beroendet av engångsåtgärder. Därefter specificera alla strukturåtgärder som krävs för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och göra tillräckliga framsteg för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, bland annat riktmärket för utgifter, samt säkerställa tillräckliga framsteg för att nå riktmärket för skuldminskning. Åstadkomma en stabil minskning av den offentliga skuldkvoten för att bidra till att minska de ackumulerade makroekonomiska obalanserna. |
| --- | --- |

1.

Korrigera det alltför stora underskottet senast 2012 på ett varaktigt sätt, genom att genomföra 2012 års budget och de därefter godkända konsolideringsåtgärderna, samtidigt som man minskar beroendet av engångsåtgärder. Därefter specificera alla strukturåtgärder som krävs för att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet och göra tillräckliga framsteg för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, bland annat riktmärket för utgifter, samt säkerställa tillräckliga framsteg för att nå riktmärket för skuldminskning. Åstadkomma en stabil minskning av den offentliga skuldkvoten för att bidra till att minska de ackumulerade makroekonomiska obalanserna.

| 2. | Revidera den s.k. kardinallagen om ekonomisk stabilitet genom att införa de nya numeriska reglerna i en bindande medelfristig budgetram för de offentliga finanserna. Fortsätta att utvidga det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde i syfte att öka insynen i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

2.

Revidera den s.k. kardinallagen om ekonomisk stabilitet genom att införa de nya numeriska reglerna i en bindande medelfristig budgetram för de offentliga finanserna. Fortsätta att utvidga det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde i syfte att öka insynen i de offentliga finanserna.

| 3. | Göra skatten på arbete mer sysselsättningsvänlig genom att på ett varaktigt, budgetneutralt sätt lindra de effekter som 2011 och 2012 års skatteförändringar får för låginkomsttagare, exempelvis genom att införa en skatteväxling med ökade energiskatter och periodiskt återkommande fastighetsskatter. Stärka åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att bygga ut barnomsorg och förskola. |
| --- | --- |

3.

Göra skatten på arbete mer sysselsättningsvänlig genom att på ett varaktigt, budgetneutralt sätt lindra de effekter som 2011 och 2012 års skatteförändringar får för låginkomsttagare, exempelvis genom att införa en skatteväxling med ökade energiskatter och periodiskt återkommande fastighetsskatter. Stärka åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att bygga ut barnomsorg och förskola.

| 4. | Stärka den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet för att höja kvaliteten och effektiviteten i utbildning, hjälp med att söka arbete och individualiserade tjänster, med särskild hänsyn till missgynnade grupper. Stärka aktiveringskomponenten inom systemet för offentliga arbeten genom effektiv utbildning och hjälp med att söka arbete. Genomföra den nationella strategin för social delaktighet (romer) och integrera den på andra politikområden. |
| --- | --- |

4.

Stärka den offentliga arbetsförmedlingens kapacitet för att höja kvaliteten och effektiviteten i utbildning, hjälp med att söka arbete och individualiserade tjänster, med särskild hänsyn till missgynnade grupper. Stärka aktiveringskomponenten inom systemet för offentliga arbeten genom effektiv utbildning och hjälp med att söka arbete. Genomföra den nationella strategin för social delaktighet (romer) och integrera den på andra politikområden.

| 5. | Genomföra åtgärder som planerats för att minska den administrativa bördan. Se till att offentlig upphandling och lagstiftningsprocessen understöder marknadskonkurrens och säkerställa ett stabilt regelverk och företagsvänligt klimat för finansinstitut och icke-finansiella företag, inklusive utländska direktinvesterare. Minska kostnaderna för efterlevnad av skatteregler och upprätta en stabil, lagenlig, icke-snedvridande ram för företagsbeskattning. Undanröja oskäliga begränsningar för etableringen av stora detaljhandelslokaler. Vidta särskilda målinriktade stimulansåtgärder till stöd för innovativa små och medelstora företag inom ramen för den nya innovationsstrategin. |
| --- | --- |

5.

Genomföra åtgärder som planerats för att minska den administrativa bördan. Se till att offentlig upphandling och lagstiftningsprocessen understöder marknadskonkurrens och säkerställa ett stabilt regelverk och företagsvänligt klimat för finansinstitut och icke-finansiella företag, inklusive utländska direktinvesterare. Minska kostnaderna för efterlevnad av skatteregler och upprätta en stabil, lagenlig, icke-snedvridande ram för företagsbeskattning. Undanröja oskäliga begränsningar för etableringen av stora detaljhandelslokaler. Vidta särskilda målinriktade stimulansåtgärder till stöd för innovativa små och medelstora företag inom ramen för den nya innovationsstrategin.

| 6. | Utarbeta och genomföra en nationell strategi för att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid genom att garantera adekvat finansiering. Se till att genomförandet av reformen av högre utbildning förbättrar tillträdet till utbildning för missgynnade grupper. |
| --- | --- |

6.

Utarbeta och genomföra en nationell strategi för att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid genom att garantera adekvat finansiering. Se till att genomförandet av reformen av högre utbildning förbättrar tillträdet till utbildning för missgynnade grupper.

| 7. | Reformera kollektivtrafiksystemet så att det blir mer kostnadseffektivt. Öka elnätets gränsöverskridande kapacitet, säkerställa energitillsynsmyndighetens oberoende och successivt avskaffa de reglerade energipriserna. |
| --- | --- |

7.

Reformera kollektivtrafiksystemet så att det blir mer kostnadseffektivt. Öka elnätets gränsöverskridande kapacitet, säkerställa energitillsynsmyndighetens oberoende och successivt avskaffa de reglerade energipriserna.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 209, 15.7.2011, s. 10.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/44

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Irlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/13

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet antog den 26 mars 2010 kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på ökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Irlands nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Irlands nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2015.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten som inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning förankrad i Europa 2020-strategin.

| (5) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (6) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Det betonade behovet av att genomföra differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxten. Det betonade behovet av att genomföra differentierad, tillväxtfrämjande budgetkonsolidering, återskapa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, bekämpa arbetslösheten och krisens sociala konsekvenser samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (7) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (8) | Den 27 april 2012 lade Irland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. |
| --- | --- |

(8)

Den 27 april 2012 lade Irland fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012.

| (9) | Den 7 december 2010 antog rådet genomförandebeslut 2011/77/EU (4) om att till slutet av 2013 bevilja ekonomiskt bistånd till Irland, i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5). I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 16 december 2010 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet. |
| --- | --- |

(9)

Den 7 december 2010 antog rådet genomförandebeslut 2011/77/EU (4) om att till slutet av 2013 bevilja ekonomiskt bistånd till Irland, i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5). I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 16 december 2010 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet.

| (10) | Allmänt sett har Irland uppfyllt det finansiella biståndsprogrammets villkor som närmare anges i samförståndsavtalet. Bland annat uppfylldes det finanspolitiska underskottsmålet för 2011 (10,6 %) med god marginal och budgetens underskottsmål för 2012 är 8,6 % av BNP, i linje med biståndsprogrammets referensvärde. Finanspolitiska konsolideringsplaner på medellång sikt överensstämmer med biståndsprogrammets referensvärde för underskottet och ett underskott under 3 % av BNP till 2015. Irlands centralbank förutsåg en rekapitalisering av inhemska banker i soliditetsöversynen från 2011 (Prudential Capital Assessment Review). Denna har till stor del slutförts och skuldsaneringen av de inhemska bankerna överskred generellt sett det finansiella biståndsprogrammets mål för 2011. Långt framskridna planer finns på strukturella reformer för ökad konkurrenskraft och skapande av fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(10)

Allmänt sett har Irland uppfyllt det finansiella biståndsprogrammets villkor som närmare anges i samförståndsavtalet. Bland annat uppfylldes det finanspolitiska underskottsmålet för 2011 (10,6 %) med god marginal och budgetens underskottsmål för 2012 är 8,6 % av BNP, i linje med biståndsprogrammets referensvärde. Finanspolitiska konsolideringsplaner på medellång sikt överensstämmer med biståndsprogrammets referensvärde för underskottet och ett underskott under 3 % av BNP till 2015. Irlands centralbank förutsåg en rekapitalisering av inhemska banker i soliditetsöversynen från 2011 (Prudential Capital Assessment Review). Denna har till stor del slutförts och skuldsaneringen av de inhemska bankerna överskred generellt sett det finansiella biståndsprogrammets mål för 2011. Långt framskridna planer finns på strukturella reformer för ökad konkurrenskraft och skapande av fler arbetstillfällen.

| (11) | Irlands ekonomiska tillväxt år 2011 blev mer anspråkslös med 0,7 %, vilket i stort sett motsvarade det finansiella biståndsprogrammets beräkningar. Tillväxten drevs på av exporten som gynnades av förbättrad konkurrenskraft och stabil efterfrågan i utlandet. Nettoexporten bidrog med 4,7 procentenheter till BNP-tillväxten, medan den inhemska efterfrågan fortsatte minska till följd av finanspolitisk konsolidering, minskad sysselsättning och sanering av hushållens ekonomi. För 2012 är den beräknade tillväxten bara cirka 0,5 %, till följd av ogynnsamma externa villkor och den fortsatta korrigeringen av inhemsk efterfrågan. Saneringen av hushållens och företagens ekonomi kommer på medellång sikt att fortsätta hämma konsumtion och investeringar. Den exportbaserade tillväxten väntas öka till 1,9 % år 2013 och 2,8 % år 2015, baserat på Irlands gynnsamma demografiska profil och flexibla arbetsmarknad samt betydande outnyttjad kapacitet i ekonomin. |
| --- | --- |

(11)

Irlands ekonomiska tillväxt år 2011 blev mer anspråkslös med 0,7 %, vilket i stort sett motsvarade det finansiella biståndsprogrammets beräkningar. Tillväxten drevs på av exporten som gynnades av förbättrad konkurrenskraft och stabil efterfrågan i utlandet. Nettoexporten bidrog med 4,7 procentenheter till BNP-tillväxten, medan den inhemska efterfrågan fortsatte minska till följd av finanspolitisk konsolidering, minskad sysselsättning och sanering av hushållens ekonomi. För 2012 är den beräknade tillväxten bara cirka 0,5 %, till följd av ogynnsamma externa villkor och den fortsatta korrigeringen av inhemsk efterfrågan. Saneringen av hushållens och företagens ekonomi kommer på medellång sikt att fortsätta hämma konsumtion och investeringar. Den exportbaserade tillväxten väntas öka till 1,9 % år 2013 och 2,8 % år 2015, baserat på Irlands gynnsamma demografiska profil och flexibla arbetsmarknad samt betydande outnyttjad kapacitet i ekonomin.

| (12) | Utifrån en bedömning av stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiskt. Stabilitetsprogrammets beräkningar av den ekonomiska tillväxten ligger nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Stabilitetsprogrammets finanspolitiska strategi har som mål att bringa ned underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP till slutet av 2015, vilket är i linje med rådets tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet. Stabilitetsprogrammet beräknas för närvarande ha ett underskott på 8,3 % av BNP (under programmålet på 8,6 % av BNP) år 2012, 7,5 % år 2013, 4,8 % år 2014 och 2,8 % år 2015, som är programmets slutår. Denna plan bygger på konsolideringsåtgärder motsvarande 2,7 % av BNP i budgeten för 2012, breda konsolideringsåtgärder på 3,9 % av BNP åren 2013–2014 samt en ytterligare, delvis specificerad konsolideringsansträngning på 1,1 % av BNP år 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas återigen det medelfristiga budgetmålet som är ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP. Detta kommer inte att uppnås under programperioden, men det medelfristiga budgetmålet motsvarar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skulden överstiger 60 % av BNP och beräknas öka från 108 % av BNP år 2011 till 120 % år 2013, innan den börjar minska. Under förfarandet vid alltför stora underskott fram till 2015 och tre år därefter kommer Irland att befinna sig i en övergångsperiod och budgetplanerna bör åstadkomma tillräckliga framsteg mot riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(12)

Utifrån en bedömning av stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiskt. Stabilitetsprogrammets beräkningar av den ekonomiska tillväxten ligger nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Stabilitetsprogrammets finanspolitiska strategi har som mål att bringa ned underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP till slutet av 2015, vilket är i linje med rådets tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet. Stabilitetsprogrammet beräknas för närvarande ha ett underskott på 8,3 % av BNP (under programmålet på 8,6 % av BNP) år 2012, 7,5 % år 2013, 4,8 % år 2014 och 2,8 % år 2015, som är programmets slutår. Denna plan bygger på konsolideringsåtgärder motsvarande 2,7 % av BNP i budgeten för 2012, breda konsolideringsåtgärder på 3,9 % av BNP åren 2013–2014 samt en ytterligare, delvis specificerad konsolideringsansträngning på 1,1 % av BNP år 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas återigen det medelfristiga budgetmålet som är ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP. Detta kommer inte att uppnås under programperioden, men det medelfristiga budgetmålet motsvarar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skulden överstiger 60 % av BNP och beräknas öka från 108 % av BNP år 2011 till 120 % år 2013, innan den börjar minska. Under förfarandet vid alltför stora underskott fram till 2015 och tre år därefter kommer Irland att befinna sig i en övergångsperiod och budgetplanerna bör åstadkomma tillräckliga framsteg mot riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten.

| (13) | Irland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden avser främjad konkurrenskraft och sysselsättning, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(13)

Irland har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden avser främjad konkurrenskraft och sysselsättning, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Irland att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

Genomföra de åtgärder som anges i genomförandebeslut 2011/77/EU, som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 16 december 2010 och dess efterföljande tillägg.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215, 21.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 30, 4.2.2011, s. 34.

4

(5)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

5

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/46

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Italiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/14

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 godkände Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 godkände Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Italiens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Italiens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Italiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Italien identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Italien identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Italien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Italien har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att det föreligger obalanser, men att de inte är alltför stora. I synnerhet är det så att även om den offentliga skulden redan granskas noggrant i stabilitets- och tillväxtpakten, förtjänar den makroekonomiska utvecklingen avseende exportresultat uppmärksamhet för att minska risken för negativa effekter på ekonomin. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Italien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Italien har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att det föreligger obalanser, men att de inte är alltför stora. I synnerhet är det så att även om den offentliga skulden redan granskas noggrant i stabilitets- och tillväxtpakten, förtjänar den makroekonomiska utvecklingen avseende exportresultat uppmärksamhet för att minska risken för negativa effekter på ekonomin.

| (10) | På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt, under förutsättning att förhållandena på finansmarknaden inte försämras ytterligare. I linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 väntas real BNP sjunka kraftigt under 2012 och återhämtas gradvis under 2013. I överensstämmelse med förfarandet vid alltför stora underskott är målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet att få ner det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP, med hjälp av ytterligare utgiftsbegränsningar och ytterligare intäkter. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftas i stabilitetsprogrammet att det medelfristiga budgetmålet är att uppnå en ställning med strukturell balans i de offentliga finanserna, vilket på ett adekvat sätt avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Italien planerar att detta ska uppnås 2013, dvs. ett år tidigare än vad som var målet i det föregående stabilitetsprogrammet, genom åtgärder som antagits redan 2010–2011. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) ligger den planerade finanspolitiska insatsen för perioden 2010–2012 klart över det minimum på 0,5 % av BNP som rådet rekommenderar inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den förväntade strukturella anpassningstakten under 2013 gör det möjligt för Italien att uppnå det medelfristiga budgetmålet det året och den planerade ökningstakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, skulle iaktta utgiftsmålet i stabilitets- och tillväxtpakten.
  Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten att nå sin topp under 2012 och sedan börja minska allt snabbare, i takt med att det primära överskottet ökar. Italien kommer under 2013–2014 att vara i en övergångsperiod och dess budgetplaner skulle säkerställa att tillräckliga framsteg görs mot riktmärket för skuldminskning, vilket också bekräftades i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Enligt planerna kommer riktmärket för skuldminskning att uppnås vid utgången av övergångsperioden (2015). För att de ovannämnda resultaten för underskottet och skulden ska kunna uppnås krävs ett strikt och fullständigt genomförande av de korrigerande åtgärder som antogs 2010–2011. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt, under förutsättning att förhållandena på finansmarknaden inte försämras ytterligare. I linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012 väntas real BNP sjunka kraftigt under 2012 och återhämtas gradvis under 2013. I överensstämmelse med förfarandet vid alltför stora underskott är målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet att få ner det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP, med hjälp av ytterligare utgiftsbegränsningar och ytterligare intäkter. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftas i stabilitetsprogrammet att det medelfristiga budgetmålet är att uppnå en ställning med strukturell balans i de offentliga finanserna, vilket på ett adekvat sätt avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Italien planerar att detta ska uppnås 2013, dvs. ett år tidigare än vad som var målet i det föregående stabilitetsprogrammet, genom åtgärder som antagits redan 2010–2011. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) ligger den planerade finanspolitiska insatsen för perioden 2010–2012 klart över det minimum på 0,5 % av BNP som rådet rekommenderar inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den förväntade strukturella anpassningstakten under 2013 gör det möjligt för Italien att uppnå det medelfristiga budgetmålet det året och den planerade ökningstakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, skulle iaktta utgiftsmålet i stabilitets- och tillväxtpakten.

Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten att nå sin topp under 2012 och sedan börja minska allt snabbare, i takt med att det primära överskottet ökar. Italien kommer under 2013–2014 att vara i en övergångsperiod och dess budgetplaner skulle säkerställa att tillräckliga framsteg görs mot riktmärket för skuldminskning, vilket också bekräftades i kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Enligt planerna kommer riktmärket för skuldminskning att uppnås vid utgången av övergångsperioden (2015). För att de ovannämnda resultaten för underskottet och skulden ska kunna uppnås krävs ett strikt och fullständigt genomförande av de korrigerande åtgärder som antogs 2010–2011.

| (11) | Vad gäller det finanspolitiska ramverket godkände Italiens parlament en lag som inför en budgetbalansregel i den italienska konstitutionen. Det kommer att behövas genomförandelagstiftning för att närmare föreskriva om centrala inslag i regeln, dvs. tillämpningsmetoder, lämpliga korrigeringsmekanismer och undantagsklausuler liksom bestämmelser om nödvändig samordning mellan de olika nivåerna inom den offentliga förvaltningen. Regeringen har åtagit sig att arbeta för en varaktig förbättring av de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet genom en ingående utgiftsöversyn på alla nivåer av den offentliga förvaltningen. Översynen bör också göra det möjligt att prioritera utgiftsposter som gynnar tillväxt. I samma syfte pågår en omorientering av användningen av strukturfonder, genom åtgärder som antogs i mars 2011 och åtgärdsplanen för sammanhållning från november 2011, som även syftar till att påskynda utnyttjandet av strukturfonderna. Det finns dock fortfarande viktiga brister i förvaltningskapaciteten, särskilt i konvergensregionerna, som hindrar utnyttjandet av medlen. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller det finanspolitiska ramverket godkände Italiens parlament en lag som inför en budgetbalansregel i den italienska konstitutionen. Det kommer att behövas genomförandelagstiftning för att närmare föreskriva om centrala inslag i regeln, dvs. tillämpningsmetoder, lämpliga korrigeringsmekanismer och undantagsklausuler liksom bestämmelser om nödvändig samordning mellan de olika nivåerna inom den offentliga förvaltningen. Regeringen har åtagit sig att arbeta för en varaktig förbättring av de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet genom en ingående utgiftsöversyn på alla nivåer av den offentliga förvaltningen. Översynen bör också göra det möjligt att prioritera utgiftsposter som gynnar tillväxt. I samma syfte pågår en omorientering av användningen av strukturfonder, genom åtgärder som antogs i mars 2011 och åtgärdsplanen för sammanhållning från november 2011, som även syftar till att påskynda utnyttjandet av strukturfonderna. Det finns dock fortfarande viktiga brister i förvaltningskapaciteten, särskilt i konvergensregionerna, som hindrar utnyttjandet av medlen.

| (12) | Skattesystemets struktur och den höga nivån av skatteflykt och odeklarerat arbete har påverkat Italiens ekonomiska resultat negativt. Skattedisciplinen och styrningen av skatteförvaltningen påverkas också av omfattande skatteutgifter och komplexa och tungrodda administrativa förfaranden. Den partiella förskjutning av skattebördan från skatt på produktionsfaktorer till skatt på konsumtion och fastigheter i lagstiftningsreformer som redan har genomförts är ett viktigt första steg mot att göra skattestrukturen mer tillväxtvänlig, men det krävs en ytterligare förskjutning, samtidigt som spridningseffekter måste beaktas. |
| --- | --- |

(12)

Skattesystemets struktur och den höga nivån av skatteflykt och odeklarerat arbete har påverkat Italiens ekonomiska resultat negativt. Skattedisciplinen och styrningen av skatteförvaltningen påverkas också av omfattande skatteutgifter och komplexa och tungrodda administrativa förfaranden. Den partiella förskjutning av skattebördan från skatt på produktionsfaktorer till skatt på konsumtion och fastigheter i lagstiftningsreformer som redan har genomförts är ett viktigt första steg mot att göra skattestrukturen mer tillväxtvänlig, men det krävs en ytterligare förskjutning, samtidigt som spridningseffekter måste beaktas.

| (13) | Det avtal som arbetsmarknadens parter ingick 2011 om att reformera löneförhandlingssystemet har formaliserats i lagstiftning. Detta bör möjliggöra en mer omfattande användning av kontrakt på företagsnivå, vilket bättre beaktar behoven för specifika produktionsverksamheter och detta bör övervakas. För att helt komma till rätta med problemet med Italiens mer dynamiska nominella enhetsarbetskostnader jämfört med dess handelspartner, vilket är en faktor för landets förlust av konkurrenskraft, bör löneförhandlingssystemet dock reformeras ytterligare genom att tillåta mer flexibla arrangemang även på branschnivå. I april 2012 föreslog regeringen en ambitiös arbetsmarknadsreform som bemöter långsiktiga utmaningar på den italienska arbetsmarknaden, inbegripet dess segmentering. Denna reform bör antas i brådskande ordning, för att säkerställa att dess målsättningar och ambitionsnivå fortsätter att vara adekvata i förhållande till utmaningen på den italienska arbetsmarknaden. Omfattningen och effektiviteten av liberaliseringen av arbetsförmedlingssektorn bör övervakas noga. |
| --- | --- |

(13)

Det avtal som arbetsmarknadens parter ingick 2011 om att reformera löneförhandlingssystemet har formaliserats i lagstiftning. Detta bör möjliggöra en mer omfattande användning av kontrakt på företagsnivå, vilket bättre beaktar behoven för specifika produktionsverksamheter och detta bör övervakas. För att helt komma till rätta med problemet med Italiens mer dynamiska nominella enhetsarbetskostnader jämfört med dess handelspartner, vilket är en faktor för landets förlust av konkurrenskraft, bör löneförhandlingssystemet dock reformeras ytterligare genom att tillåta mer flexibla arrangemang även på branschnivå. I april 2012 föreslog regeringen en ambitiös arbetsmarknadsreform som bemöter långsiktiga utmaningar på den italienska arbetsmarknaden, inbegripet dess segmentering. Denna reform bör antas i brådskande ordning, för att säkerställa att dess målsättningar och ambitionsnivå fortsätter att vara adekvata i förhållande till utmaningen på den italienska arbetsmarknaden. Omfattningen och effektiviteten av liberaliseringen av arbetsförmedlingssektorn bör övervakas noga.

| (14) | Trots de ansträngningar som gjorts för att förbättra anställbarheten för kvinnor, främst genom riktade skatteincitament, är sysselsättningsgraden för italienska kvinnor (46,5 % år 2011) betydligt lägre än genomsnittet i EU-27 (58,5 % år 2011). Ytterligare åtgärder behöver vidtas när det gäller inrättningar för barnomsorg och äldrevård. Utmaningen är särskilt stor för kvinnliga arbetstagare i den privata sektorn, eftersom pensionsåldern för kvinnor kommer att höjas med fem år mellan 2012 och 2018. |
| --- | --- |

(14)

Trots de ansträngningar som gjorts för att förbättra anställbarheten för kvinnor, främst genom riktade skatteincitament, är sysselsättningsgraden för italienska kvinnor (46,5 % år 2011) betydligt lägre än genomsnittet i EU-27 (58,5 % år 2011). Ytterligare åtgärder behöver vidtas när det gäller inrättningar för barnomsorg och äldrevård. Utmaningen är särskilt stor för kvinnliga arbetstagare i den privata sektorn, eftersom pensionsåldern för kvinnor kommer att höjas med fem år mellan 2012 och 2018.

| (15) | Ungdomsarbetslösheten i Italien var i genomsnitt 29,1 % under 2011 och steg ytterligare under de första månaderna av 2012. I synnerhet är arbetslöshetsgraden hög bland personer med universitetsexamen och det finns en obalans mellan de färdigheter som förvärvats och de som behövs på arbetsmarknaden. Främjandet av lärlingsutbildning som en viktig inkörsport till arbetsmarknaden välkomnas, men det krävs fortfarande att lämpliga instrument genomförs, såsom nya system för yrkes- och utbildningsstandarder och för certifiering av färdigheter. Kommissionen har tillsatt en handlingsgrupp för att omplanera sammanhållningsfonderna mot åtgärder som stöder anställningen av ungdomar och utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(15)

Ungdomsarbetslösheten i Italien var i genomsnitt 29,1 % under 2011 och steg ytterligare under de första månaderna av 2012. I synnerhet är arbetslöshetsgraden hög bland personer med universitetsexamen och det finns en obalans mellan de färdigheter som förvärvats och de som behövs på arbetsmarknaden. Främjandet av lärlingsutbildning som en viktig inkörsport till arbetsmarknaden välkomnas, men det krävs fortfarande att lämpliga instrument genomförs, såsom nya system för yrkes- och utbildningsstandarder och för certifiering av färdigheter. Kommissionen har tillsatt en handlingsgrupp för att omplanera sammanhållningsfonderna mot åtgärder som stöder anställningen av ungdomar och utvecklingen av små och medelstora företag.

| (16) | Andelen elever som slutar skolan i förtid är 18,8 % på nationell nivå, med starka regionala variationer, och detta har negativa effekter för ungdomsarbetslösheten. Det bör vidtas mer riktade och samordnade åtgärder för att ta itu med den utmaning som avbruten skolgång utgör, genom att kombinera förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder. Bristerna hos systemet för universitetsutbildning bör åtgärdas, inbegripet genom att fullt ut genomföra universitetsreformen från 2010, och en starkare koppling bör finnas mellan universitetens prestation och tilldelningen av offentliga medel. |
| --- | --- |

(16)

Andelen elever som slutar skolan i förtid är 18,8 % på nationell nivå, med starka regionala variationer, och detta har negativa effekter för ungdomsarbetslösheten. Det bör vidtas mer riktade och samordnade åtgärder för att ta itu med den utmaning som avbruten skolgång utgör, genom att kombinera förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder. Bristerna hos systemet för universitetsutbildning bör åtgärdas, inbegripet genom att fullt ut genomföra universitetsreformen från 2010, och en starkare koppling bör finnas mellan universitetens prestation och tilldelningen av offentliga medel.

| (17) | Italien har antagit viktiga åtgärder för att liberalisera tjänster, särskilt inom fria yrken, och för att förbättra konkurrensen inom nätverksindustrin. Det återstår emellertid många utmaningar inom energi- och transportsektorerna, särskilt avseende järnvägar och hamnar, där det fortfarande finns betydande flaskhalskar i infrastruktur och på marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Italien har antagit viktiga åtgärder för att liberalisera tjänster, särskilt inom fria yrken, och för att förbättra konkurrensen inom nätverksindustrin. Det återstår emellertid många utmaningar inom energi- och transportsektorerna, särskilt avseende järnvägar och hamnar, där det fortfarande finns betydande flaskhalskar i infrastruktur och på marknaden.

| (18) | Även om vissa åtgärder redan har vidtagits för att uppmuntra förenklad administration är affärsmiljön i Italien fortfarande komplex. Det finns i synnerhet inom rättsväsendet flera brister när det gäller resursutnyttjande, förfaranden och institutionell organisation. Detta avspeglas i den låga effektiviteten inom det italienska civilrättsliga systemet, som särskilt visar sig i form av alltför långa handläggningstider och stora målbalanser. |
| --- | --- |

(18)

Även om vissa åtgärder redan har vidtagits för att uppmuntra förenklad administration är affärsmiljön i Italien fortfarande komplex. Det finns i synnerhet inom rättsväsendet flera brister när det gäller resursutnyttjande, förfaranden och institutionell organisation. Detta avspeglas i den låga effektiviteten inom det italienska civilrättsliga systemet, som särskilt visar sig i form av alltför långa handläggningstider och stora målbalanser.

| (19) | Små och medelstora företag har svårt att få tillgång till finansiering och riskkapitalintensiteten är fortfarande låg. En skattelättnad för nytt bolagskapital infördes i december 2011, vilket gör det möjligt för företag att inte ta upp den beräknade avkastningen på nya kapitaltillskott i den beskattningsbara inkomsten. Detta förväntas göra det lättare för små och medelstora företag att växa i storlek och att investera i innovation. Vissa åtgärder för att främja privat forskning och utveckling (FoU) har vidtagits, särskilt återfinansiering av skattekredit för företagsinvesteringar i forskning, men intensiteten är fortfarande låg och genomförandet av innovativa projekt är svagt. |
| --- | --- |

(19)

Små och medelstora företag har svårt att få tillgång till finansiering och riskkapitalintensiteten är fortfarande låg. En skattelättnad för nytt bolagskapital infördes i december 2011, vilket gör det möjligt för företag att inte ta upp den beräknade avkastningen på nya kapitaltillskott i den beskattningsbara inkomsten. Detta förväntas göra det lättare för små och medelstora företag att växa i storlek och att investera i innovation. Vissa åtgärder för att främja privat forskning och utveckling (FoU) har vidtagits, särskilt återfinansiering av skattekredit för företagsinvesteringar i forskning, men intensiteten är fortfarande låg och genomförandet av innovativa projekt är svagt.

| (20) | Italien har gjort ett antal åtaganden enligt europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011 avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, öka de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(20)

Italien har gjort ett antal åtaganden enligt europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011 avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, öka de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (21) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen utfört en omfattande analys av Italiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har inte endast beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Italien, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att beakta synpunkter på EU-nivå när framtida nationella beslut fattas. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 6 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen utfört en omfattande analys av Italiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har inte endast beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Italien, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att beakta synpunkter på EU-nivå när framtida nationella beslut fattas. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 6 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (23) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Rådets rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 4, 5 och 6 nedan. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Rådets rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 4, 5 och 6 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Italien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras 2012. Säkerställa de planerade strukturella primära överskotten så att skuldkvoten börjar minska senast 2013. Säkerställa att adekvata framsteg görs mot att uppnå det medelfristiga budgetmålet, samtidigt som utgiftsmålet uppnås och tillräckliga framsteg görs mot riktmärket för skuldminskning. |
| --- | --- |

1.

Genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras 2012. Säkerställa de planerade strukturella primära överskotten så att skuldkvoten börjar minska senast 2013. Säkerställa att adekvata framsteg görs mot att uppnå det medelfristiga budgetmålet, samtidigt som utgiftsmålet uppnås och tillräckliga framsteg görs mot riktmärket för skuldminskning.

| 2. | Säkerställa att de närmare bestämmelserna i genomförandelagstiftningen om de centrala inslagen i budgetbalansregeln i konstitutionen, inbegripet bestämmelser om lämplig samordning mellan olika nivåer av den offentliga förvaltningen, är förenliga med EU:s regelverk. Arbeta mot en varaktig förbättring av de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet genom den planerade utgiftsöversynen och genomförandet av åtgärdsplanen för sammanhållning från november 2011 för att förbättra utnyttjandet och förvaltningen av EU-medel, särskilt i södra Italien. |
| --- | --- |

2.

Säkerställa att de närmare bestämmelserna i genomförandelagstiftningen om de centrala inslagen i budgetbalansregeln i konstitutionen, inbegripet bestämmelser om lämplig samordning mellan olika nivåer av den offentliga förvaltningen, är förenliga med EU:s regelverk. Arbeta mot en varaktig förbättring av de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet genom den planerade utgiftsöversynen och genomförandet av åtgärdsplanen för sammanhållning från november 2011 för att förbättra utnyttjandet och förvaltningen av EU-medel, särskilt i södra Italien.

| 3. | Vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet, inbegripet genom att göra utbildningen mer relevant för arbetsmarknaden och underlätta övergången till arbetslivet, även genom incitament för att starta nya företag och anställa arbetstagare. Införa landsomfattande erkännande av färdigheter och kvalifikationer för att främja rörlighet på arbetsmarknaden. Vidta åtgärder för att minska andelen universitetsstuderande som avbryter studierna i förtid och bekämpa avbruten skolgång. |
| --- | --- |

3.

Vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet, inbegripet genom att göra utbildningen mer relevant för arbetsmarknaden och underlätta övergången till arbetslivet, även genom incitament för att starta nya företag och anställa arbetstagare. Införa landsomfattande erkännande av färdigheter och kvalifikationer för att främja rörlighet på arbetsmarknaden. Vidta åtgärder för att minska andelen universitetsstuderande som avbryter studierna i förtid och bekämpa avbruten skolgång.

| 4. | Anta arbetsmarknadsreformen som en prioritet för att åtgärda segmenteringen på arbetsmarknaden och inrätta ett integrerat system för arbetslöshetsersättning. Vidta ytterligare åtgärder för att skapa incitament för kvinnor att delta på arbetsmarknaden, särskilt genom att tillhandahålla barnomsorg och äldrevård. Övervaka och vid behov förstärka genomförandet av det nya lönesättningssystemet i syfte att bidra till en anpassning av löneutvecklingen till produktiviteten på sektors- och företagsnivå. |
| --- | --- |

4.

Anta arbetsmarknadsreformen som en prioritet för att åtgärda segmenteringen på arbetsmarknaden och inrätta ett integrerat system för arbetslöshetsersättning. Vidta ytterligare åtgärder för att skapa incitament för kvinnor att delta på arbetsmarknaden, särskilt genom att tillhandahålla barnomsorg och äldrevård. Övervaka och vid behov förstärka genomförandet av det nya lönesättningssystemet i syfte att bidra till en anpassning av löneutvecklingen till produktiviteten på sektors- och företagsnivå.

| 5. | Fortsätta att bekämpa skatteflykt. Vidta åtgärder mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete, till exempel genom ökade kontroller. Vidta åtgärder för att minska omfattningen av skattebefrielser, skattelättnader och sänkta mervärdesskattesatser samt att förenkla skattelagen. Vidta ytterligare åtgärder för att förskjuta skattebördan från skatt på kapital och arbete till fastighets-, konsumtions- och miljöskatter. |
| --- | --- |

5.

Fortsätta att bekämpa skatteflykt. Vidta åtgärder mot den svarta ekonomin och odeklarerat arbete, till exempel genom ökade kontroller. Vidta åtgärder för att minska omfattningen av skattebefrielser, skattelättnader och sänkta mervärdesskattesatser samt att förenkla skattelagen. Vidta ytterligare åtgärder för att förskjuta skattebördan från skatt på kapital och arbete till fastighets-, konsumtions- och miljöskatter.

| 6. | Genomföra de liberaliserings- och förenklingsåtgärder som har antagits inom tjänstesektorn. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra marknadstillträdet inom nätverksindustrin samt infrastrukturkapacitet och -sammankopplingar. Ytterligare förenkla regelverket för företag och förbättra förvaltningskapaciteten. Förbättra tillgången till finansiella instrument, särskilt eget kapital, för att finansiera växande företag och innovation. Genomföra den planerade omorganisationen av det civilrättsliga systemet och främja användningen av alternativa mekanismer för tvistlösning. |
| --- | --- |

6.

Genomföra de liberaliserings- och förenklingsåtgärder som har antagits inom tjänstesektorn. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra marknadstillträdet inom nätverksindustrin samt infrastrukturkapacitet och -sammankopplingar. Ytterligare förenkla regelverket för företag och förbättra förvaltningskapaciteten. Förbättra tillgången till finansiella instrument, särskilt eget kapital, för att finansiera växande företag och innovation. Genomföra den planerade omorganisationen av det civilrättsliga systemet och främja användningen av alternativa mekanismer för tvistlösning.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 215, 21.7.2011, s. 4.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/50

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Lettlands nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Lettlands konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/15

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Lettlands nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Lettlands nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (4) av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Lettland identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (4) av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Lettland identifierades som en av de medlemsstater som kommer att bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser, där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser, där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | År 2011 uppfyllde Lettland de flesta villkoren i programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd enligt beslut 2009/290/EG (5). Den 21 december 2011 avslutade kommissionen den femte och sista översynen av Lettlands betalningsbalansprogram med en generellt positiv bedömning av regeringens framsteg med finanspolitiska, finansiella och strukturella reformer. Programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd upphörde att gälla i januari 2012. Efter att det programmet upphört är Lettland föremål för övervakning efter programperiodens slut. Denna övervakning ingår i gällande förfaranden och övervakningsmekanismer och syftar till att noggrant övervaka risker som kan äventyra den makroekonomiska stabiliteten och därmed påverka återbetalningskapaciteten. Övervakningen efter programperiodens slut kommer att fortsätta tills en stor del (cirka 70 %) av lånen har återbetalats. |
| --- | --- |

(6)

År 2011 uppfyllde Lettland de flesta villkoren i programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd enligt beslut 2009/290/EG (5). Den 21 december 2011 avslutade kommissionen den femte och sista översynen av Lettlands betalningsbalansprogram med en generellt positiv bedömning av regeringens framsteg med finanspolitiska, finansiella och strukturella reformer. Programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd upphörde att gälla i januari 2012. Efter att det programmet upphört är Lettland föremål för övervakning efter programperiodens slut. Denna övervakning ingår i gällande förfaranden och övervakningsmekanismer och syftar till att noggrant övervaka risker som kan äventyra den makroekonomiska stabiliteten och därmed påverka återbetalningskapaciteten. Övervakningen efter programperiodens slut kommer att fortsätta tills en stor del (cirka 70 %) av lånen har återbetalats.

| (7) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (8) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet av att på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt konsolidera de offentliga finanserna, återinföra normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet av att på ett differentierat och tillväxtfrämjande sätt konsolidera de offentliga finanserna, återinföra normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (9) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(9)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram.

| (10) | Den 30 april 2012 lade Lettland fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2012 lade Lettland fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (11) | På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i programmet är försiktigt för 2012, med beaktande av de senaste tillgängliga uppgifterna, och realistiskt för 2013. Medan de makroekonomiska prognoserna för 2012 i konvergensprogrammets scenario ligger mycket nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012 (med en beräknad BNP-tillväxt på 2,0 % respektive 2,2 %), tyder aktuella ekonomiska uppgifter på att utfallet kan ligga högre. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi syftar till att korrigera ett alltför stort underskott senast 2012 och närma sig det medelfristiga budgetmålet senast i slutet av konvergensprogrammets programperiod. I konvergensprogrammet 2012–2015 har det medelfristiga budgetmålet ändrats från – 1,0 % till – 0,5 % av BNP; det nya medelfristiga budgetmålet uppfyller på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet för 2012 följer den tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet som fastställdes i rådets rekommendation av den 7 juli 2009. För 2013 är målet för konvergensprogrammet ett nominellt underskott på 1,4 % av BNP, fastän alla planerade besparingar inte ännu omfattas av åtgärder. Utifrån det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) kommer Lettland att nå det medelfristiga budgetmålet i slutet av konvergensprogrammets programperiod, som är 2015. De omräknade uppgifterna tyder på att framstegen mot det medelfristiga budgetmålet skulle understiga 0,5 % av BNP i strukturella termer under konvergensprogrammets senare år. Planerade utgiftsåtstramningar kan dock säkerställa att de offentliga utgifternas tillväxttakt motsvarar riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten.
  Samtidigt utgör skatteändringar från och med andra halvåret 2012, vilka antogs av parlamentet den 24 maj 2012, en risk för uppnående av målen år 2013 och senare. Dessa skatteändringar ingår inte ännu i konvergensprogrammets programscenario men tas upp i en skrivelse som åtföljer det inlämnade konvergensprogrammet. Den offentliga sektorns skuldkvot understiger 60 % av BNP, med en ökning från 42,6 % av BNP år 2011 till 46,7 % år 2014, eftersom myndigheterna förfinansierar de stora återbetalningar för det internationella finansiella biståndsprogrammet som förfaller 2014–2015, och en minskning till 38,9 % år 2015, när dessa återbetalningar gjorts. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av bedömningen av stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i programmet är försiktigt för 2012, med beaktande av de senaste tillgängliga uppgifterna, och realistiskt för 2013. Medan de makroekonomiska prognoserna för 2012 i konvergensprogrammets scenario ligger mycket nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012 (med en beräknad BNP-tillväxt på 2,0 % respektive 2,2 %), tyder aktuella ekonomiska uppgifter på att utfallet kan ligga högre. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi syftar till att korrigera ett alltför stort underskott senast 2012 och närma sig det medelfristiga budgetmålet senast i slutet av konvergensprogrammets programperiod. I konvergensprogrammet 2012–2015 har det medelfristiga budgetmålet ändrats från – 1,0 % till – 0,5 % av BNP; det nya medelfristiga budgetmålet uppfyller på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det planerade nominella underskottet för 2012 följer den tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet som fastställdes i rådets rekommendation av den 7 juli 2009. För 2013 är målet för konvergensprogrammet ett nominellt underskott på 1,4 % av BNP, fastän alla planerade besparingar inte ännu omfattas av åtgärder. Utifrån det (omräknade) strukturella budgetsaldot (6) kommer Lettland att nå det medelfristiga budgetmålet i slutet av konvergensprogrammets programperiod, som är 2015. De omräknade uppgifterna tyder på att framstegen mot det medelfristiga budgetmålet skulle understiga 0,5 % av BNP i strukturella termer under konvergensprogrammets senare år. Planerade utgiftsåtstramningar kan dock säkerställa att de offentliga utgifternas tillväxttakt motsvarar riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten.

Samtidigt utgör skatteändringar från och med andra halvåret 2012, vilka antogs av parlamentet den 24 maj 2012, en risk för uppnående av målen år 2013 och senare. Dessa skatteändringar ingår inte ännu i konvergensprogrammets programscenario men tas upp i en skrivelse som åtföljer det inlämnade konvergensprogrammet. Den offentliga sektorns skuldkvot understiger 60 % av BNP, med en ökning från 42,6 % av BNP år 2011 till 46,7 % år 2014, eftersom myndigheterna förfinansierar de stora återbetalningar för det internationella finansiella biståndsprogrammet som förfaller 2014–2015, och en minskning till 38,9 % år 2015, när dessa återbetalningar gjorts.

| (12) | Lettland bör fortsätta strategin med en skatteväxling riktad från arbete till konsumtion, förmögenhet och utnyttjandet av naturliga och andra resurser och samtidigt förbättra det strukturella saldot. Det relativt höga skattetrycket för låginkomsttagare och den höga graden av odeklarerat arbete pekar på att det behövs en lämplig arbetsmarknadspolitik, en översyn av skatte- och förmånssystemet samt ökade ansträngningar att bekämpa den svarta ekonomin. Miljöskatterna är fortfarande relativt outvecklade och domineras totalt av motorbränsleskatt, medan beskattningen av andra energikällor, utsläpp och nyttjandet av naturresurser ligger under EU-genomsnittet. En ytterligare breddad skattebas till andra miljöskattekällor, särskilt utsläpp, och införande av en bredare beskattning av energikällor, kunde bidra till att uppnå miljömålen och skapa utrymme för en omflyttning av beskattning från arbete. |
| --- | --- |

(12)

Lettland bör fortsätta strategin med en skatteväxling riktad från arbete till konsumtion, förmögenhet och utnyttjandet av naturliga och andra resurser och samtidigt förbättra det strukturella saldot. Det relativt höga skattetrycket för låginkomsttagare och den höga graden av odeklarerat arbete pekar på att det behövs en lämplig arbetsmarknadspolitik, en översyn av skatte- och förmånssystemet samt ökade ansträngningar att bekämpa den svarta ekonomin. Miljöskatterna är fortfarande relativt outvecklade och domineras totalt av motorbränsleskatt, medan beskattningen av andra energikällor, utsläpp och nyttjandet av naturresurser ligger under EU-genomsnittet. En ytterligare breddad skattebas till andra miljöskattekällor, särskilt utsläpp, och införande av en bredare beskattning av energikällor, kunde bidra till att uppnå miljömålen och skapa utrymme för en omflyttning av beskattning från arbete.

| (13) | Vid den pågående reformen av finanspolitisk styrning uppmanas Lettland att säkerställa att parlamentet antar budgetdisciplinlagen och utformar en ramlag på medellång sikt för de offentliga finanserna för att främja dessas hållbarhet på lång sikt. Antagandet av budgetdisciplinlagen kommer att ligga i linje med den lettiska regeringens åtaganden inom betalningsbalansprogrammet. Det av regeringen antagna lagförslaget syftar till att i den lettiska lagstiftningen föra in det EU-regelverk som håller på att utvecklas inom finanspolitisk styrning. När den antagits och genomförts, kommer den nya lagen att avsevärt stärka det finanspolitiska ramverket i Lettland, som för närvarande saknar ett effektivt system för att begränsa utgiftsökningar under ekonomiskt goda tider. |
| --- | --- |

(13)

Vid den pågående reformen av finanspolitisk styrning uppmanas Lettland att säkerställa att parlamentet antar budgetdisciplinlagen och utformar en ramlag på medellång sikt för de offentliga finanserna för att främja dessas hållbarhet på lång sikt. Antagandet av budgetdisciplinlagen kommer att ligga i linje med den lettiska regeringens åtaganden inom betalningsbalansprogrammet. Det av regeringen antagna lagförslaget syftar till att i den lettiska lagstiftningen föra in det EU-regelverk som håller på att utvecklas inom finanspolitisk styrning. När den antagits och genomförts, kommer den nya lagen att avsevärt stärka det finanspolitiska ramverket i Lettland, som för närvarande saknar ett effektivt system för att begränsa utgiftsökningar under ekonomiskt goda tider.

| (14) | För att trygga kontinuiteten i pensionsreformen bör Lettland år 2013 återställa bidragsnivån 6 % av bruttolönen i det obligatoriska fonderade privata pensionssystemet, från den nuvarande sänkta nivån på 2 % av bruttolönen. |
| --- | --- |

(14)

För att trygga kontinuiteten i pensionsreformen bör Lettland år 2013 återställa bidragsnivån 6 % av bruttolönen i det obligatoriska fonderade privata pensionssystemet, från den nuvarande sänkta nivån på 2 % av bruttolönen.

| (15) | Lettland behöver stärka och reformera det sociala trygghetssystemet och ta itu med en av de högsta arbetslöshetsgraderna i unionen. Problemet med ungdomsarbetslöshet blev speciellt tydligt under krisen, samtidigt som stora kunskapsgap kom i dagen. Särskilda aktiva arbetsmarknadsåtgärder för ungdomar har utformats och genomförts, bland annat yrkesutbildning, frivilligarbete och lönesubventioner för ungdomar. Med tanke på problemets omfattning har dessa begränsade insatser en relativt liten effekt. |
| --- | --- |

(15)

Lettland behöver stärka och reformera det sociala trygghetssystemet och ta itu med en av de högsta arbetslöshetsgraderna i unionen. Problemet med ungdomsarbetslöshet blev speciellt tydligt under krisen, samtidigt som stora kunskapsgap kom i dagen. Särskilda aktiva arbetsmarknadsåtgärder för ungdomar har utformats och genomförts, bland annat yrkesutbildning, frivilligarbete och lönesubventioner för ungdomar. Med tanke på problemets omfattning har dessa begränsade insatser en relativt liten effekt.

| (16) | År 2011 hotades 40 % av Lettlands befolkning av fattigdom och socialt utanförskap, vilket har konsekvenser för arbetskraftens anställningsmöjligheter och de framtida tillväxtmöjligheterna. Lettland antog en strategi för ett socialt skyddsnät i ett nödläge. Regeringens politik att minska fattigdomen är inriktad på att minska inkomstskillnader, sänka skattebördan för arbetande familjer och underlätta tillträdet till arbetsmarknaden. Ändå satsar Lettland relativt lite på social trygghet och sociala överföringar har bara en liten effekt på fattigdomen, eftersom en stor del av dem omfördelas och hamnar hos medel- och höginkomsttagare. Små medel går till behovsprövade bidrag, medan funktionen som socialt skyddsnät delvis uppfylls av tillfälliga, lågbetalda arbeten inom den offentliga sektorn. Det sociala trygghetssystemet har även fattigdoms- och arbetslöshetsfällor och missbruk av systemet förekommer. Tillgången till sociala trygghetssystem är olika i olika kommuner och dålig överblickbarhet försvårar faktabaserade beslut. Problemen med långtids- och ungdomsarbetslöshet blev särskilt tydliga under krisen. Flertalet unga arbetslösa saknar yrkeskvalifikationer. Antalet ungdomar som är arbetslösa och inte i utbildning eller vidareutbildning är relativt stort. Åtgärder bör vidtas i enlighet med resultatet av Lettlands och kommissionens gemensamma arbetsgrupp om ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

(16)

År 2011 hotades 40 % av Lettlands befolkning av fattigdom och socialt utanförskap, vilket har konsekvenser för arbetskraftens anställningsmöjligheter och de framtida tillväxtmöjligheterna. Lettland antog en strategi för ett socialt skyddsnät i ett nödläge. Regeringens politik att minska fattigdomen är inriktad på att minska inkomstskillnader, sänka skattebördan för arbetande familjer och underlätta tillträdet till arbetsmarknaden. Ändå satsar Lettland relativt lite på social trygghet och sociala överföringar har bara en liten effekt på fattigdomen, eftersom en stor del av dem omfördelas och hamnar hos medel- och höginkomsttagare. Små medel går till behovsprövade bidrag, medan funktionen som socialt skyddsnät delvis uppfylls av tillfälliga, lågbetalda arbeten inom den offentliga sektorn. Det sociala trygghetssystemet har även fattigdoms- och arbetslöshetsfällor och missbruk av systemet förekommer. Tillgången till sociala trygghetssystem är olika i olika kommuner och dålig överblickbarhet försvårar faktabaserade beslut. Problemen med långtids- och ungdomsarbetslöshet blev särskilt tydliga under krisen. Flertalet unga arbetslösa saknar yrkeskvalifikationer. Antalet ungdomar som är arbetslösa och inte i utbildning eller vidareutbildning är relativt stort. Åtgärder bör vidtas i enlighet med resultatet av Lettlands och kommissionens gemensamma arbetsgrupp om ungdomsarbetslöshet.

| (17) | Lettland bör ytterligare förbättra energieffektiviteten och främja konkurrensen inom de viktigaste energinäten och samtidigt förbättra konnektiviteten gentemot EU:s energinät. Skattesystemet ger inte tillräckligt starka incitament för att minska energikostnaderna och styra konsumtion och investeringar mot energieffektiva produkter (transportfordon, isolering av byggnader, värmesystem). De lettiska energimarknaderna domineras fortfarande av monopol. Av historiska skäl är gas- och elmarknaderna i hög grad isolerade från andra medlemsstaters marknader. |
| --- | --- |

(17)

Lettland bör ytterligare förbättra energieffektiviteten och främja konkurrensen inom de viktigaste energinäten och samtidigt förbättra konnektiviteten gentemot EU:s energinät. Skattesystemet ger inte tillräckligt starka incitament för att minska energikostnaderna och styra konsumtion och investeringar mot energieffektiva produkter (transportfordon, isolering av byggnader, värmesystem). De lettiska energimarknaderna domineras fortfarande av monopol. Av historiska skäl är gas- och elmarknaderna i hög grad isolerade från andra medlemsstaters marknader.

| (18) | Det civilrättsliga systemets ineffektivitet har en negativ inverkan på näringslivet och ekonomin, eftersom riskerna med och kostnaderna för att göra affärer ökar. I civil- och affärsrättsliga mål i första och andra instans finns det en stor eftersläpning, särskilt när det gäller avtalsvillkor och obestånd. Domarnas yrkesutövning bör utvärderas. Det behövs ytterligare förbättringar av lagstiftningen om obestånd. |
| --- | --- |

(18)

Det civilrättsliga systemets ineffektivitet har en negativ inverkan på näringslivet och ekonomin, eftersom riskerna med och kostnaderna för att göra affärer ökar. I civil- och affärsrättsliga mål i första och andra instans finns det en stor eftersläpning, särskilt när det gäller avtalsvillkor och obestånd. Domarnas yrkesutövning bör utvärderas. Det behövs ytterligare förbättringar av lagstiftningen om obestånd.

| (19) | Trots den relativt höga utbildningsnivån saknar en betydande del av arbetskraften yrkeskvalifikationer och har begränsad tillgång till högre utbildning. Universiteten har dåliga resultat i internationella jämförelser och kännetecknas av låg internationell konkurrenskraft och dålig styrning. Bristfälligt samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv inverkar på de mycket svaga innovationsresultaten. Det saknas en systematisk och effektiv strategi för forskning och utveckling (FoU). De lettiska företagens FoU-utgifter är också de lägsta i unionen. |
| --- | --- |

(19)

Trots den relativt höga utbildningsnivån saknar en betydande del av arbetskraften yrkeskvalifikationer och har begränsad tillgång till högre utbildning. Universiteten har dåliga resultat i internationella jämförelser och kännetecknas av låg internationell konkurrenskraft och dålig styrning. Bristfälligt samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv inverkar på de mycket svaga innovationsresultaten. Det saknas en systematisk och effektiv strategi för forskning och utveckling (FoU). De lettiska företagens FoU-utgifter är också de lägsta i unionen.

| (20) | Lettland har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser främjande av sysselsättning, förbättring av konkurrenskraften, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtagandena inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(20)

Lettland har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser främjande av sysselsättning, förbättring av konkurrenskraften, ökning av de offentliga finansernas hållbarhet och förstärkning av den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtagandena inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (21) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en omfattande analys av Lettlands ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Kommissionen har inte bara beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Lettland utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att förstärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att se till att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen gjort en omfattande analys av Lettlands ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Kommissionen har inte bara beaktat programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Lettland utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att förstärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att se till att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Lettland att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Säkerställa planerade steg mot en korrigering i rätt tid av det alltför stora underskottet. För detta ändamål till fullo genomföra budgeten för 2012 och uppnå de finanspolitiska insatser som angetts i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Med stöd av tillräckligt specificerade strukturåtgärder därefter genomföra en finanspolitisk strategi från och med 2013 för tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, samtidigt som riktmärket för utgifter följs. Använda bättre än förväntade konjunkturbetingade inkomster till att minska statsskulden. |
| --- | --- |

1.

Säkerställa planerade steg mot en korrigering i rätt tid av det alltför stora underskottet. För detta ändamål till fullo genomföra budgeten för 2012 och uppnå de finanspolitiska insatser som angetts i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Med stöd av tillräckligt specificerade strukturåtgärder därefter genomföra en finanspolitisk strategi från och med 2013 för tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, samtidigt som riktmärket för utgifter följs. Använda bättre än förväntade konjunkturbetingade inkomster till att minska statsskulden.

| 2. | Vidta åtgärder för en skatteväxling riktad från arbete till konsumtion och förmögenhet och utnyttja naturliga och andra resurser för att förbättra det strukturella saldot, säkerställa att budgetdisciplinlagen antas samt utforma en ramlag på medellång sikt för att främja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt från 2013 återställa bidragsnivån 6 % av bruttolönen i det obligatoriska fonderade privata pensionssystemet. |
| --- | --- |

2.

Vidta åtgärder för en skatteväxling riktad från arbete till konsumtion och förmögenhet och utnyttja naturliga och andra resurser för att förbättra det strukturella saldot, säkerställa att budgetdisciplinlagen antas samt utforma en ramlag på medellång sikt för att främja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt samt från 2013 återställa bidragsnivån 6 % av bruttolönen i det obligatoriska fonderade privata pensionssystemet.

| 3. | Vidta åtgärder för att minska långtids- och ungdomsarbetslösheten genom att bekämpa avbruten skolgång, verka för en effektivare yrkesutbildning och förbättra den aktiva arbetsmarknadspolitikens kvalitet, täckning, effektivitet och utbildningsinslag samt genom ett effektivt lönebidragssystem. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att minska långtids- och ungdomsarbetslösheten genom att bekämpa avbruten skolgång, verka för en effektivare yrkesutbildning och förbättra den aktiva arbetsmarknadspolitikens kvalitet, täckning, effektivitet och utbildningsinslag samt genom ett effektivt lönebidragssystem.

| 4. | Åtgärda omfattande fattigdom och social utestängning genom att reformera det sociala trygghetssystemet för ökad effektivitet, samtidigt som de fattiga skyddas bättre. Öka incitamenten att arbeta och göra dem mer målinriktade. |
| --- | --- |

4.

Åtgärda omfattande fattigdom och social utestängning genom att reformera det sociala trygghetssystemet för ökad effektivitet, samtidigt som de fattiga skyddas bättre. Öka incitamenten att arbeta och göra dem mer målinriktade.

| 5. | Ytterligare främja energieffektivitet genom att genomföra åtgärder för och stimulera minskade energikostnader och styra konsumtionen mot energieffektiva produkter, inklusive fordon, byggnader och värmesystem. Främja konkurrensen inom de viktigaste energinäten och samtidigt förbättra konnektiviteten gentemot EU:s energinät. |
| --- | --- |

5.

Ytterligare främja energieffektivitet genom att genomföra åtgärder för och stimulera minskade energikostnader och styra konsumtionen mot energieffektiva produkter, inklusive fordon, byggnader och värmesystem. Främja konkurrensen inom de viktigaste energinäten och samtidigt förbättra konnektiviteten gentemot EU:s energinät.

| 6. | Vidta åtgärder för att förbättra rättsväsendets förvaltning och effektivitet, särskilt för att minska eftersläpningen och utdragna förfaranden. Vidta åtgärder för att förbättra lagstiftningen om obestånd och medling. |
| --- | --- |

6.

Vidta åtgärder för att förbättra rättsväsendets förvaltning och effektivitet, särskilt för att minska eftersläpningen och utdragna förfaranden. Vidta åtgärder för att förbättra lagstiftningen om obestånd och medling.

| 7. | Fortsätta att reformera högre utbildning, bland annat införa en finansieringsmodell som belönar kvalitet, stärker kopplingarna till marknadens behov och forskningsinstitut samt undviker splittring av budgetmedel. Utforma och genomföra en effektiv forsknings- och innovationspolitik, som stimulerar företagens innovationer, bland annat via skattestimulanser, som moderniserar infrastrukturen och rationaliserar forskningsinstitut. |
| --- | --- |

7.

Fortsätta att reformera högre utbildning, bland annat införa en finansieringsmodell som belönar kvalitet, stärker kopplingarna till marknadens behov och forskningsinstitut samt undviker splittring av budgetmedel. Utforma och genomföra en effektiv forsknings- och innovationspolitik, som stimulerar företagens innovationer, bland annat via skattestimulanser, som moderniserar infrastrukturen och rationaliserar forskningsinstitut.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215, 21.7.2011, s. 8.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  EUT L 79, 25.3.2009, s. 39.

5

(6)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/54

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Litauens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Litauens konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/16

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Litauens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Litauens nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Litauen som en av de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Litauen som en av de medlemsstater för vilka en fördjupad granskning skulle utföras.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser, där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser, där kommittén för socialt skydd uppmanades att i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra rådets landsspecifika rekommendationer för 2011 och att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra rådets landsspecifika rekommendationer för 2011 och att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och i deras nationella reformprogram.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och i sina nationella reformprogram.

| (9) | Den 27 april 2012 lade Litauen fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och den 30 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 27 april 2012 lade Litauen fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och den 30 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. Av hänsyn till deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för det programmets finanspolitiska beräkningar är rimligt. För 2012 och 2013 är det i stort sett i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategi som anges i konvergensprogrammet är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, som rådet rekommenderat, och sträva efter att därefter uppnå det medelfristiga budgetmålet. Konvergensprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet, dvs. ett strukturellt överskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP, vilket återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, och anger en konsolidering med åtminstone 1 procentenhet per år i avsikt att nå en balanserad budget senast 2015. De finanspolitiska planerna ligger i linje med en snabb korrigering av det alltför stora underskottet, men den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2012, baserad på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), väntas bli lägre än de 2,25 % av BNP som rådet krävde i sin rekommendation av den 16 februari 2010. De planerade årliga framstegen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet är något högre än 0,5 % av BNP i strukturella termer, det riktmärke som anges i stabilitets- och tillväxtpakten.
  Den planerade ökningstakten för de offentliga utgifterna, om man tar diskretionära åtgärder på inkomstsidan i beaktande, överensstämmer med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten för 2013 och 2014, men inte för 2015. Den offentliga skulden väntas ligga kvar under 60 % av BNP under konvergensprogrammets programperiod och öka till nästan 41 % av BNP 2013 enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012, men enligt konvergensprogrammets mål ska skulden minska till cirka 35 % år 2015. Reformen av planering och verkställande av budgeten går framåt, men regeringen måste fortfarande godkänna den föreslagna lagstiftningen. Denna lagstiftning skulle förbättra ansvarigheten inom den finanspolitiska ramen, genom att inrätta ett oberoende organ och skärpa reglerna för egna reserver. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för det programmets finanspolitiska beräkningar är rimligt. För 2012 och 2013 är det i stort sett i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategi som anges i konvergensprogrammet är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, som rådet rekommenderat, och sträva efter att därefter uppnå det medelfristiga budgetmålet. Konvergensprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet, dvs. ett strukturellt överskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP, vilket återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, och anger en konsolidering med åtminstone 1 procentenhet per år i avsikt att nå en balanserad budget senast 2015. De finanspolitiska planerna ligger i linje med en snabb korrigering av det alltför stora underskottet, men den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2012, baserad på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), väntas bli lägre än de 2,25 % av BNP som rådet krävde i sin rekommendation av den 16 februari 2010. De planerade årliga framstegen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet är något högre än 0,5 % av BNP i strukturella termer, det riktmärke som anges i stabilitets- och tillväxtpakten.

Den planerade ökningstakten för de offentliga utgifterna, om man tar diskretionära åtgärder på inkomstsidan i beaktande, överensstämmer med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten för 2013 och 2014, men inte för 2015. Den offentliga skulden väntas ligga kvar under 60 % av BNP under konvergensprogrammets programperiod och öka till nästan 41 % av BNP 2013 enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012, men enligt konvergensprogrammets mål ska skulden minska till cirka 35 % år 2015. Reformen av planering och verkställande av budgeten går framåt, men regeringen måste fortfarande godkänna den föreslagna lagstiftningen. Denna lagstiftning skulle förbättra ansvarigheten inom den finanspolitiska ramen, genom att inrätta ett oberoende organ och skärpa reglerna för egna reserver.

| (11) | På grundval av en övergripande strategi för efterlevnad av skattereglerna vidtogs åtgärder under 2011 som förstärkte efterlevnaden och gav extra intäkter. Det är emellertid nödvändigt att fortsätta genomförandet för att uppnå ett markant minskat skatteundandragande. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av en övergripande strategi för efterlevnad av skattereglerna vidtogs åtgärder under 2011 som förstärkte efterlevnaden och gav extra intäkter. Det är emellertid nödvändigt att fortsätta genomförandet för att uppnå ett markant minskat skatteundandragande.

| (12) | Befolkningsutvecklingen gör pensionssystemets hållbarhet mycket osäker. Fastän Litauen har beslutat att gradvis höja pensionsåldern till 65 år fram till 2026, är detta inte tillräckligt för att säkerställa en hållbar och tillräcklig pensionsinkomst i framtiden och det måste därför kompletteras med ytterligare åtgärder. Exempel på sådana åtgärder är att koppla den lagstadgade pensionsåldern och framtida förmåner till demografiska faktorer, fastställa tydliga regler för indexering, införa en närmare koppling mellan avgifter och förmåner och avlägsna incitament för förtidspensionering. Kompletterande pensionsbesparingar via individuella förfinansierade privata pensionssystem och/eller införande av tjänstepensionssystem kunde minska bördan för det sociala trygghetssystemet och samtidigt förbättra framtida pensionsinkomster. Negativa incitament för att fortsätta förvärvsarbeta under längre tid har avlägsnats. |
| --- | --- |

(12)

Befolkningsutvecklingen gör pensionssystemets hållbarhet mycket osäker. Fastän Litauen har beslutat att gradvis höja pensionsåldern till 65 år fram till 2026, är detta inte tillräckligt för att säkerställa en hållbar och tillräcklig pensionsinkomst i framtiden och det måste därför kompletteras med ytterligare åtgärder. Exempel på sådana åtgärder är att koppla den lagstadgade pensionsåldern och framtida förmåner till demografiska faktorer, fastställa tydliga regler för indexering, införa en närmare koppling mellan avgifter och förmåner och avlägsna incitament för förtidspensionering. Kompletterande pensionsbesparingar via individuella förfinansierade privata pensionssystem och/eller införande av tjänstepensionssystem kunde minska bördan för det sociala trygghetssystemet och samtidigt förbättra framtida pensionsinkomster. Negativa incitament för att fortsätta förvärvsarbeta under längre tid har avlägsnats.

| (13) | Lagen om bemanningsföretag, utformad för att underlätta korttidsanställning, trädde i kraft den 1 december 2011. Det är dock möjligt att den inte får någon större effekt, eftersom bemanningsföretag redan tidigare har bedrivit verksamhet i Litauen. En omfattande översyn av arbetsrätten kan kartlägga onödiga restriktioner och administrativa hinder för flexibla avtal, uppsägningsregler och flexibla arbetstidssystem. Det krävs ytterligare åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomar, icke yrkesutbildade och äldre personer, och för att öka arbetsmarknadens flexibilitet. |
| --- | --- |

(13)

Lagen om bemanningsföretag, utformad för att underlätta korttidsanställning, trädde i kraft den 1 december 2011. Det är dock möjligt att den inte får någon större effekt, eftersom bemanningsföretag redan tidigare har bedrivit verksamhet i Litauen. En omfattande översyn av arbetsrätten kan kartlägga onödiga restriktioner och administrativa hinder för flexibla avtal, uppsägningsregler och flexibla arbetstidssystem. Det krävs ytterligare åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomar, icke yrkesutbildade och äldre personer, och för att öka arbetsmarknadens flexibilitet.

| (14) | Problemen med ungdomsarbetslöshet (över 30 %) och arbetslöshet bland icke yrkesutbildade blev särskilt uppenbara under krisen. Regeringen genomför ett antal åtgärder för att främja ungdomssysselsättning, såsom subventioner för första anställning och lägre sociala avgifter. Aktiveringsgraden är dock fortfarande för låg och anslagen till aktiva arbetsmarknadsåtgärder kan användas mer effektivt genom att offentliga arbeten riktas till de mest utsatta. För att få en bättre övergång från utbildning till arbetsmarknad, kan lärlingsutbildningar och praktiktjänstgöringar göras mer attraktiva och ett prognossystem för kompetensefterfrågan införas. Åtgärderna bör vara i linje med de resultat som framkommit inom Litauens och kommissionens gemensamma åtgärdsgrupp för ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

(14)

Problemen med ungdomsarbetslöshet (över 30 %) och arbetslöshet bland icke yrkesutbildade blev särskilt uppenbara under krisen. Regeringen genomför ett antal åtgärder för att främja ungdomssysselsättning, såsom subventioner för första anställning och lägre sociala avgifter. Aktiveringsgraden är dock fortfarande för låg och anslagen till aktiva arbetsmarknadsåtgärder kan användas mer effektivt genom att offentliga arbeten riktas till de mest utsatta. För att få en bättre övergång från utbildning till arbetsmarknad, kan lärlingsutbildningar och praktiktjänstgöringar göras mer attraktiva och ett prognossystem för kompetensefterfrågan införas. Åtgärderna bör vara i linje med de resultat som framkommit inom Litauens och kommissionens gemensamma åtgärdsgrupp för ungdomsarbetslöshet.

| (15) | Ungefär en tredjedel av Litauens befolkning löper risk för fattigdom och långvarig utestängning. Detta är den fjärde högsta siffran i unionen. År 2011 ändrade Litauen lagen om kontanta socialbidrag för att reformera det sociala stödsystemet från och med januari 2012. Man har lanserat en försöksmodell för fördelning av socialstöd, ändrat metoden för beräkning av belopp, infört vissa incitament för arbete och ökat täckningsgraden. Socialstödsreformen är ett försök att minska de negativa incitamenten för arbete. Det är nödvändigt att införa ett övervakningssystem för att bedöma dess effektivitet och dess inverkan på fattigdomslindring. Reformen bör också kopplas till aktiveringsåtgärder som ökar deltagandet, i synnerhet för långvariga socialbidragstagare. |
| --- | --- |

(15)

Ungefär en tredjedel av Litauens befolkning löper risk för fattigdom och långvarig utestängning. Detta är den fjärde högsta siffran i unionen. År 2011 ändrade Litauen lagen om kontanta socialbidrag för att reformera det sociala stödsystemet från och med januari 2012. Man har lanserat en försöksmodell för fördelning av socialstöd, ändrat metoden för beräkning av belopp, infört vissa incitament för arbete och ökat täckningsgraden. Socialstödsreformen är ett försök att minska de negativa incitamenten för arbete. Det är nödvändigt att införa ett övervakningssystem för att bedöma dess effektivitet och dess inverkan på fattigdomslindring. Reformen bör också kopplas till aktiveringsåtgärder som ökar deltagandet, i synnerhet för långvariga socialbidragstagare.

| (16) | Regeringen har sedan 2010 genomfört en långtgående reform av statsägda företag, som syftar till att omstrukturera företagsstyrningen, öka öppenheten, skilja mellan ägande och regleringsfunktion samt öka konkurrens och effektivitet. Reformen är betydelsefull och omfattar rättsliga och organisatoriska förändringar. Stora framsteg har gjorts i fråga om öppenhet och ansvarighet i och med att rapporter nu offentliggörs på kvartals- och årsbasis. Tydliga företagsmål har fastställts. Regeringen har dock skjutit upp vissa delar av reformen, särskilt åtskillnaden mellan kommersiella och icke-kommersiella verksamheter i statligt ägda företag, och avser att genomföra dem under 2012. |
| --- | --- |

(16)

Regeringen har sedan 2010 genomfört en långtgående reform av statsägda företag, som syftar till att omstrukturera företagsstyrningen, öka öppenheten, skilja mellan ägande och regleringsfunktion samt öka konkurrens och effektivitet. Reformen är betydelsefull och omfattar rättsliga och organisatoriska förändringar. Stora framsteg har gjorts i fråga om öppenhet och ansvarighet i och med att rapporter nu offentliggörs på kvartals- och årsbasis. Tydliga företagsmål har fastställts. Regeringen har dock skjutit upp vissa delar av reformen, särskilt åtskillnaden mellan kommersiella och icke-kommersiella verksamheter i statligt ägda företag, och avser att genomföra dem under 2012.

| (17) | Litauen har gjort vissa framsteg med att förbättra byggnaders energieffektivitet. Ett moderniseringsprogram för flerbostadshus antogs av regeringen i december 2011, men det försvagas av motverkande subventioner på andra politikområden, som minskar incitamenten för boende att förbättra energieffektiviteten. Ytterligare konkreta och snabba åtgärder behövs för att förbättra byggnaders energieffektivitet. |
| --- | --- |

(17)

Litauen har gjort vissa framsteg med att förbättra byggnaders energieffektivitet. Ett moderniseringsprogram för flerbostadshus antogs av regeringen i december 2011, men det försvagas av motverkande subventioner på andra politikområden, som minskar incitamenten för boende att förbättra energieffektiviteten. Ytterligare konkreta och snabba åtgärder behövs för att förbättra byggnaders energieffektivitet.

| (18) | Det finns utrymme för en skatteväxling riktad mot energianvändning, eftersom inkomsten från miljöskatter är den tredje lägsta i unionen och skatterna på transporter är de lägsta i unionen. Den implicita skattesatsen på energianvändning var den sjunde lägsta i unionen under 2010, medan energiskatterna i förhållande till BNP bara är något lägre än genomsnittet i EU. |
| --- | --- |

(18)

Det finns utrymme för en skatteväxling riktad mot energianvändning, eftersom inkomsten från miljöskatter är den tredje lägsta i unionen och skatterna på transporter är de lägsta i unionen. Den implicita skattesatsen på energianvändning var den sjunde lägsta i unionen under 2010, medan energiskatterna i förhållande till BNP bara är något lägre än genomsnittet i EU.

| (19) | Landets energiinfrastruktur har brister vad gäller konkurrens och förbindelseledningar och detta är en faktor som motverkar tillväxt. Otillräckliga förbindelseledningar hindrar utvecklingen av konkurrens på energimarknaderna. Koncentrationen är fortfarande hög (över 90 %) inom både gas- och elmarknaderna. |
| --- | --- |

(19)

Landets energiinfrastruktur har brister vad gäller konkurrens och förbindelseledningar och detta är en faktor som motverkar tillväxt. Otillräckliga förbindelseledningar hindrar utvecklingen av konkurrens på energimarknaderna. Koncentrationen är fortfarande hög (över 90 %) inom både gas- och elmarknaderna.

| (20) | Litauen har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av åtagandena från 2011 avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, öka de offentliga finansernas hållbarhet och förstärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna nedan. |
| --- | --- |

(20)

Litauen har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av åtagandena från 2011 avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, öka de offentliga finansernas hållbarhet och förstärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har utvärderat genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna nedan.

| (21) | Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Litauens ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Litauen, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Inom ramen för den europeiska planeringsterminen har kommissionen genomfört en omfattande analys av Litauens ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Litauen, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Dess rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

| (22) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Litauen att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Se till att det alltför stora underskottet korrigeras planenligt och i tid. I detta syfte till fullo genomföra budgeten för 2012 och vidta de strukturanpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter ange vilka åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av den finanspolitiska strategin för 2013 och framöver som planerat, med lämpliga strukturanpassningsåtgärder för att göra tillräckliga framsteg i riktning mot det medelfristiga budgetmålet, däribland att iaktta riktmärket för utgifter, samtidigt som nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter minimeras. I detta avseende se över och överväga att höja de skatter som är minst skadliga för tillväxt, såsom fastighets- och miljöskatter, inklusive införande av fordonsbeskattning, och samtidigt stärka efterlevnaden av skattereglerna. Stärka ramverket, i synnerhet genom införande av verkställbara och bindande utgiftstak inom det finanspolitiska ramverket på medellång sikt. |
| --- | --- |

1.

Se till att det alltför stora underskottet korrigeras planenligt och i tid. I detta syfte till fullo genomföra budgeten för 2012 och vidta de strukturanpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter ange vilka åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av den finanspolitiska strategin för 2013 och framöver som planerat, med lämpliga strukturanpassningsåtgärder för att göra tillräckliga framsteg i riktning mot det medelfristiga budgetmålet, däribland att iaktta riktmärket för utgifter, samtidigt som nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter minimeras. I detta avseende se över och överväga att höja de skatter som är minst skadliga för tillväxt, såsom fastighets- och miljöskatter, inklusive införande av fordonsbeskattning, och samtidigt stärka efterlevnaden av skattereglerna. Stärka ramverket, i synnerhet genom införande av verkställbara och bindande utgiftstak inom det finanspolitiska ramverket på medellång sikt.

| 2. | Anta lagstiftning om en genomgripande pensionsreform. Anpassa den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden, fastställa tydliga regler för indexering av pensioner och förbättra tilläggspensionssystemen. Stödja pensionsreformen med åtgärder för aktivt åldrande. |
| --- | --- |

2.

Anta lagstiftning om en genomgripande pensionsreform. Anpassa den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden, fastställa tydliga regler för indexering av pensioner och förbättra tilläggspensionssystemen. Stödja pensionsreformen med åtgärder för aktivt åldrande.

| 3. | Ta itu med den höga arbetslösheten, särskilt bland unga, lågutbildade och långtidsarbetslösa, genom att inrikta resurserna på aktiva arbetsmarknadsåtgärder och samtidigt förbättra deras effektivitet. Öka effektiviteten i lärlingsprogrammen. Ändra arbetsrätten vad gäller flexibla avtal, uppsägningsregler och flexibla arbetstidssystem. |
| --- | --- |

3.

Ta itu med den höga arbetslösheten, särskilt bland unga, lågutbildade och långtidsarbetslösa, genom att inrikta resurserna på aktiva arbetsmarknadsåtgärder och samtidigt förbättra deras effektivitet. Öka effektiviteten i lärlingsprogrammen. Ändra arbetsrätten vad gäller flexibla avtal, uppsägningsregler och flexibla arbetstidssystem.

| 4. | Öka incitamenten för att arbeta och stärka banden mellan socialstödsreformen och aktiveringsåtgärder, särskilt för de mest utsatta, för att minska fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

4.

Öka incitamenten för att arbeta och stärka banden mellan socialstödsreformen och aktiveringsåtgärder, särskilt för de mest utsatta, för att minska fattigdom och social utestängning.

| 5. | Genomföra alla aspekter av reformpaketet för statsägda företag och särskilt säkerställa åtskillnad mellan ägande och regleringsfunktioner och åtskillnad mellan kommersiell och icke-kommersiell verksamhet. Införa lämpliga övervakningsverktyg för att bedöma reformernas effektivitet och säkerställa att alla statsägda företag uppfyller kraven i reformen. |
| --- | --- |

5.

Genomföra alla aspekter av reformpaketet för statsägda företag och särskilt säkerställa åtskillnad mellan ägande och regleringsfunktioner och åtskillnad mellan kommersiell och icke-kommersiell verksamhet. Införa lämpliga övervakningsverktyg för att bedöma reformernas effektivitet och säkerställa att alla statsägda företag uppfyller kraven i reformen.

| 6. | Intensifiera åtgärder för energieffektivisering av byggnader, bland annat genom avlägsnande av negativa incitament och ett snabbt genomförande av holdingfonden. Främja konkurrens i energinäten genom att förbättra interkonnektiviteten med medlemsstaterna vad gäller både el och gas. |
| --- | --- |

6.

Intensifiera åtgärder för energieffektivisering av byggnader, bland annat genom avlägsnande av negativa incitament och ett snabbt genomförande av holdingfonden. Främja konkurrens i energinäten genom att förbättra interkonnektiviteten med medlemsstaterna vad gäller både el och gas.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210, 16.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/58

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Luxemburgs nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/17

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Luxemburgs nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011-2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Luxemburgs nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram för 2011-2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Luxemburg som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Luxemburg som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter utgör en del av sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter utgör en del av sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 27 april 2012 lade Luxemburg fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 27 april 2012 lade Luxemburg fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets finanspolitiska beräkningar är rimligt. I synnerhet ligger stabilitetsprogrammets scenario för 2012 och 2013 mycket nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Beräkningar av underskott på medellång sikt genomförs enligt ett något optimistiskt tillväxtscenario, över den potentiella tillväxten men ändå klart under genomsnittliga historiska nivåer. Syftet med den finanspolitiska strategi som skisseras i stabilitetsprogrammet är att få ned underskottet från 1,5 % år 2012 till 0,9 % år 2014, med ett konsolideringspaket motsvarande cirka 1,2 % av BNP, och ge ett större handlingsutrymme i händelse av negativa störningar. Stabilitetsprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet avseende ett strukturellt överskott på 0,5 %. Detta medelfristiga budgetmål kan dock inte anses vara lämpligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten eftersom det, på grundval av nuvarande politik och beräkningar, inte förefaller ta tillräcklig hänsyn till de implicita skulder som är kopplade till den åldrande befolkningen, trots att skulden ligger under fördragets referensvärde. Dessutom skulle Luxemburg – baserat på både kommissionens avdelningars vårprognos för 2012 och det (omräknade) strukturella saldot i de offentliga finanserna enligt stabilitetsprogrammet – påtagligt avvika från sitt eget medelfristiga budgetmål från och med 2012. Ökningstakten för de offentliga utgifterna, efter diskretionära åtgärder på inkomstsidan, väntas påtagligt överstiga riktmärket för utgifter enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga bruttoskulden – 20 % av BNP – ligger under fördragets referensvärde. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets finanspolitiska beräkningar är rimligt. I synnerhet ligger stabilitetsprogrammets scenario för 2012 och 2013 mycket nära kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Beräkningar av underskott på medellång sikt genomförs enligt ett något optimistiskt tillväxtscenario, över den potentiella tillväxten men ändå klart under genomsnittliga historiska nivåer. Syftet med den finanspolitiska strategi som skisseras i stabilitetsprogrammet är att få ned underskottet från 1,5 % år 2012 till 0,9 % år 2014, med ett konsolideringspaket motsvarande cirka 1,2 % av BNP, och ge ett större handlingsutrymme i händelse av negativa störningar. Stabilitetsprogrammet bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet avseende ett strukturellt överskott på 0,5 %. Detta medelfristiga budgetmål kan dock inte anses vara lämpligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten eftersom det, på grundval av nuvarande politik och beräkningar, inte förefaller ta tillräcklig hänsyn till de implicita skulder som är kopplade till den åldrande befolkningen, trots att skulden ligger under fördragets referensvärde. Dessutom skulle Luxemburg – baserat på både kommissionens avdelningars vårprognos för 2012 och det (omräknade) strukturella saldot i de offentliga finanserna enligt stabilitetsprogrammet – påtagligt avvika från sitt eget medelfristiga budgetmål från och med 2012. Ökningstakten för de offentliga utgifterna, efter diskretionära åtgärder på inkomstsidan, väntas påtagligt överstiga riktmärket för utgifter enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga bruttoskulden – 20 % av BNP – ligger under fördragets referensvärde.

| (11) | Den 20 januari 2012 antog regeringen ett lagförslag för att reformera pensionssystemet för både den privata och den offentliga sektorn. Reformen inbegriper vissa korrigeringsmekanismer, för den händelse systemets finansiella läge skulle utvecklas negativt, och innehåller anpassningar av den mycket generösa beräkningsmetoden för förmåner. Den nya beräkningsmetoden kommer emellertid att fasas in under en mycket lång tidshorisont på 40 år. Dessutom är möjligheterna till förtidspensionering i stort sett oförändrade, och inga åtgärder har föreslagits för att koppla den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden. På det hela taget tar Luxemburg steg i rätt riktning, men den föreslagna reformen förefaller inte utgöra en tillräcklig garanti för långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(11)

Den 20 januari 2012 antog regeringen ett lagförslag för att reformera pensionssystemet för både den privata och den offentliga sektorn. Reformen inbegriper vissa korrigeringsmekanismer, för den händelse systemets finansiella läge skulle utvecklas negativt, och innehåller anpassningar av den mycket generösa beräkningsmetoden för förmåner. Den nya beräkningsmetoden kommer emellertid att fasas in under en mycket lång tidshorisont på 40 år. Dessutom är möjligheterna till förtidspensionering i stort sett oförändrade, och inga åtgärder har föreslagits för att koppla den lagstadgade pensionsåldern till den förväntade livslängden. På det hela taget tar Luxemburg steg i rätt riktning, men den föreslagna reformen förefaller inte utgöra en tillräcklig garanti för långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna.

| (12) | I januari 2012 antog parlamentet en lag för att begränsa tillämpningen av den automatiska löneindexeringen mellan 2012 och 2014 i syfte att öka konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi. Utöver en eventuell ändring av referensindexet har regeringen emellertid inte tillkännagivit några ytterligare planer på en permanent revidering av lönebildningssystemet. Luxemburgs produktivitet är för närvarande mycket hög, men manöverutrymmet när det gäller produktivitetsökningar blir allt mindre. En permanent revidering av lönebildningssystemet, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, är nödvändig för att man ska kunna bevara konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi på längre sikt. |
| --- | --- |

(12)

I januari 2012 antog parlamentet en lag för att begränsa tillämpningen av den automatiska löneindexeringen mellan 2012 och 2014 i syfte att öka konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi. Utöver en eventuell ändring av referensindexet har regeringen emellertid inte tillkännagivit några ytterligare planer på en permanent revidering av lönebildningssystemet. Luxemburgs produktivitet är för närvarande mycket hög, men manöverutrymmet när det gäller produktivitetsökningar blir allt mindre. En permanent revidering av lönebildningssystemet, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, är nödvändig för att man ska kunna bevara konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi på längre sikt.

| (13) | Luxemburg har vidtagit några relevanta och trovärdiga åtgärder för att ta itu med landets relativt höga ungdomsarbetslöshet. För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden behövs det emellertid en enhetlig strategi för att, bland annat, stärka samarbetet mellan kommuner och förbättra arbetsförmedlingarnas effektivitet. Unga arbetssökande, särskilt sökande med lägre utbildningsnivå, skulle också ha nytta av ytterligare investeringar i utbildning. |
| --- | --- |

(13)

Luxemburg har vidtagit några relevanta och trovärdiga åtgärder för att ta itu med landets relativt höga ungdomsarbetslöshet. För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden behövs det emellertid en enhetlig strategi för att, bland annat, stärka samarbetet mellan kommuner och förbättra arbetsförmedlingarnas effektivitet. Unga arbetssökande, särskilt sökande med lägre utbildningsnivå, skulle också ha nytta av ytterligare investeringar i utbildning.

| (14) | Luxemburg väntas få svårt att nå sitt mål för 2020 avseende minskade utsläpp av växthusgaser. Enligt de senaste beräkningarna inför 2020, på grundval av befintliga åtgärder, väntas Luxemburg öka sina utsläpp inom sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem med 6 % mellan 2005 och 2020, samtidigt som minskningsmålet är 20 %. Vägtransportsektorn är den mest betydande utsläppskällan och har en stor utsläppsminskningspotential. Drivmedelspriserna hör fortfarande till de lägsta i EU, något som uppmuntrar ”bränsleturism” och medför negativa externa effekter i form av föroreningar och trafikstockningar. Ytterligare åtgärder krävs för att minska utsläppen av växthusgaser. Om inte ytterligare politiska åtgärder vidtas för att minska utsläpp av växthusgaser kommer man att behöva använda kostsamma flexibla mekanismer. |
| --- | --- |

(14)

Luxemburg väntas få svårt att nå sitt mål för 2020 avseende minskade utsläpp av växthusgaser. Enligt de senaste beräkningarna inför 2020, på grundval av befintliga åtgärder, väntas Luxemburg öka sina utsläpp inom sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem med 6 % mellan 2005 och 2020, samtidigt som minskningsmålet är 20 %. Vägtransportsektorn är den mest betydande utsläppskällan och har en stor utsläppsminskningspotential. Drivmedelspriserna hör fortfarande till de lägsta i EU, något som uppmuntrar ”bränsleturism” och medför negativa externa effekter i form av föroreningar och trafikstockningar. Ytterligare åtgärder krävs för att minska utsläppen av växthusgaser. Om inte ytterligare politiska åtgärder vidtas för att minska utsläpp av växthusgaser kommer man att behöva använda kostsamma flexibla mekanismer.

| (15) | Luxemburg har gjort flera åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, handlar om att förbättra konkurrenskraften, främja sysselsättningen och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom ramen för europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburg har gjort flera åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, handlar om att förbättra konkurrenskraften, främja sysselsättningen och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom ramen för europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (16) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Luxemburgs ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Luxemburg utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5 nedan. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Luxemburgs ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Luxemburg utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–5 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Luxemburg att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna, med korrigering av eventuella avvikelser från ett medelfristigt budgetmål som säkerställer de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, särskilt med hänsyn till implicita skulder som är kopplade till den åldrande befolkningen. För detta ändamål bör Luxemburg förstärka och strikt genomföra den finanspolitiska strategin, med stöd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt, inklusive nå riktmärket för utgifter. |
| --- | --- |

1.

Bevara en sund ställning i de offentliga finanserna, med korrigering av eventuella avvikelser från ett medelfristigt budgetmål som säkerställer de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, särskilt med hänsyn till implicita skulder som är kopplade till den åldrande befolkningen. För detta ändamål bör Luxemburg förstärka och strikt genomföra den finanspolitiska strategin, med stöd av tillräckligt specificerade åtgärder, för år 2013 och framåt, inklusive nå riktmärket för utgifter.

| 2. | Stärka den föreslagna pensionsreformen genom att vidta ytterligare åtgärder för att öka äldre anställdas förvärvsfrekvens, i synnerhet genom att förebygga förtidspension och genom att vidta ytterligare åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern, inbegripet genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till förväntad livslängd, för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

2.

Stärka den föreslagna pensionsreformen genom att vidta ytterligare åtgärder för att öka äldre anställdas förvärvsfrekvens, i synnerhet genom att förebygga förtidspension och genom att vidta ytterligare åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern, inbegripet genom att koppla den lagstadgade pensionsåldern till förväntad livslängd, för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet.

| 3. | Vidta ytterligare åtgärder för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlings- och löneindexeringssystemen, i syfte att bevara konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi på längre sikt, i ett första steg genom att bibehålla det nuvarande ettåriga indexeringsintervallet efter 2014 och genom att minska effekten av energi och andra volatila poster på referensindexet. |
| --- | --- |

3.

Vidta ytterligare åtgärder för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlings- och löneindexeringssystemen, i syfte att bevara konkurrenskraften i Luxemburgs ekonomi på längre sikt, i ett första steg genom att bibehålla det nuvarande ettåriga indexeringsintervallet efter 2014 och genom att minska effekten av energi och andra volatila poster på referensindexet.

| 4. | Fortsätta ansträngningarna för att minska ungdomsarbetslösheten genom att förstärka de berörda aktörernas delaktighet och genom att stärka utbildningsåtgärder, framför allt för arbetssökande med låg utbildningsnivå, i syfte att uppnå en bättre överensstämmelse mellan ungdomars färdigheter och kvalifikationer å ena sidan och arbetsmarknadens behov å andra sidan. |
| --- | --- |

4.

Fortsätta ansträngningarna för att minska ungdomsarbetslösheten genom att förstärka de berörda aktörernas delaktighet och genom att stärka utbildningsåtgärder, framför allt för arbetssökande med låg utbildningsnivå, i syfte att uppnå en bättre överensstämmelse mellan ungdomars färdigheter och kvalifikationer å ena sidan och arbetsmarknadens behov å andra sidan.

| 5. | Se till att målen avseende minskade växthusgasutsläpp från sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem kommer att uppfyllas, särskilt genom att öka beskattningen på energiprodukter. |
| --- | --- |

5.

Se till att målen avseende minskade växthusgasutsläpp från sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem kommer att uppfyllas, särskilt genom att öka beskattningen på energiprodukter.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 210, 16.7.2011, s. 5

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/61

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Maltas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/18

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att öka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Maltas nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Maltas nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Malta som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Malta som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och tillväxtfrämjande åtgärder. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och tillväxtfrämjande åtgärder. Det betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Malta fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och den 23 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Malta fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och den 23 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna är optimistiskt, särskilt för de senare åren av programperioden, om man jämför med den potentiella tillväxt som kommissionen uppskattat. Målet för den budgetstrategi som anges i stabilitetsprogrammet är att stegvis minska underskottet, till 0,3 % av BNP 2015, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet, nämligen att uppnå en balans i strukturella termer, något som ska uppnås utanför programperioden. Det medelfristiga budgetmålet avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns risk för att underskottet kan vara större än vad som eftersträvas, till följd av i) lägre intäkter med tanke på det svagt optimistiska makroekonomiska scenariot, ii) eventuella överskridanden i de löpande primära utgifterna, och iii) den pågående omstruktureringen av det nationella flygbolaget (Air Malta) och energiproducentens (Enemalta) ekonomiska situation. Utgående från det (omräknade) strukturella saldot (5) förväntas den årliga utvecklingen mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt att vara i linje med riktmärket 0,5 % av BNP enligt stabilitets- och tillväxtpakten.
  Utgående från de engångsåtgärder som kommissionen identifierade i budgetmålen skulle de genomsnittliga framstegen mot det medelfristiga budgetmålet vara något högre (3⁄4 % av BNP) men mycket ojämnt fördelat, utan några framsteg alls under 2012, följt av en ansträngning på 11⁄4 % 2013. Enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet skulle tillväxten för den offentliga sektorns utgifter, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, vara i linje med utgiftsriktmärket i stabilitets- och tillväxtpakten under hela programperioden. Riskerna för budgetmålen tyder emellertid på att den genomsnittliga anpassningen till det medelfristiga budgetmålet kan bli långsammare än vad som är lämpligt. Efter en topp på 72 % av BNP 2011 förväntas den offentliga sektorns bruttoskuldkvot att börja minska under stabilitetsprogramperioden och nå ned till 65,3 % 2015 (fortfarande över fördragets referensvärde på 60 % av BNP).
  Enligt planerna i stabilitetsprogrammet gör Malta tillräckliga framsteg mot uppfyllandet av riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten till slutet av övergångsperioden (2015), men denna bedömning omfattas av risker, eftersom skuldkvoten kan visa sig vara högre än planerat med tanke på möjligheten av högre underskott och stock-/flödesjusteringar. Maltas budgetramverk på medellång sikt är fortfarande inte bindande, vilket innebär att den finanspolitiska planeringen har en relativt kort horisont. I stabilitetsprogrammet anges det att Malta överväger reformer av det årliga budgetförfarandet, med nya tidsramar, och med en finanspolitisk bestämmelse som förankras i konstitutionen och inbegriper mekanismer för övervakning och korrigering, i linje med den senaste tidens ändringar av euroområdets ekonomiska styrning. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna är optimistiskt, särskilt för de senare åren av programperioden, om man jämför med den potentiella tillväxt som kommissionen uppskattat. Målet för den budgetstrategi som anges i stabilitetsprogrammet är att stegvis minska underskottet, till 0,3 % av BNP 2015, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet, nämligen att uppnå en balans i strukturella termer, något som ska uppnås utanför programperioden. Det medelfristiga budgetmålet avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns risk för att underskottet kan vara större än vad som eftersträvas, till följd av i) lägre intäkter med tanke på det svagt optimistiska makroekonomiska scenariot, ii) eventuella överskridanden i de löpande primära utgifterna, och iii) den pågående omstruktureringen av det nationella flygbolaget (Air Malta) och energiproducentens (Enemalta) ekonomiska situation. Utgående från det (omräknade) strukturella saldot (5) förväntas den årliga utvecklingen mot målet för de offentliga finanserna på medellång sikt att vara i linje med riktmärket 0,5 % av BNP enligt stabilitets- och tillväxtpakten.

Utgående från de engångsåtgärder som kommissionen identifierade i budgetmålen skulle de genomsnittliga framstegen mot det medelfristiga budgetmålet vara något högre (3⁄4 % av BNP) men mycket ojämnt fördelat, utan några framsteg alls under 2012, följt av en ansträngning på 11⁄4 % 2013. Enligt uppgifterna i stabilitetsprogrammet skulle tillväxten för den offentliga sektorns utgifter, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, vara i linje med utgiftsriktmärket i stabilitets- och tillväxtpakten under hela programperioden. Riskerna för budgetmålen tyder emellertid på att den genomsnittliga anpassningen till det medelfristiga budgetmålet kan bli långsammare än vad som är lämpligt. Efter en topp på 72 % av BNP 2011 förväntas den offentliga sektorns bruttoskuldkvot att börja minska under stabilitetsprogramperioden och nå ned till 65,3 % 2015 (fortfarande över fördragets referensvärde på 60 % av BNP).

Enligt planerna i stabilitetsprogrammet gör Malta tillräckliga framsteg mot uppfyllandet av riktmärket för skuldminskning i stabilitets- och tillväxtpakten till slutet av övergångsperioden (2015), men denna bedömning omfattas av risker, eftersom skuldkvoten kan visa sig vara högre än planerat med tanke på möjligheten av högre underskott och stock-/flödesjusteringar. Maltas budgetramverk på medellång sikt är fortfarande inte bindande, vilket innebär att den finanspolitiska planeringen har en relativt kort horisont. I stabilitetsprogrammet anges det att Malta överväger reformer av det årliga budgetförfarandet, med nya tidsramar, och med en finanspolitisk bestämmelse som förankras i konstitutionen och inbegriper mekanismer för övervakning och korrigering, i linje med den senaste tidens ändringar av euroområdets ekonomiska styrning.

| (11) | I fråga om den långsiktiga hållbarheten hos de offentliga finanserna förutses Malta att få en långsiktig ökning av de åldersrelaterade utgifterna som ligger mycket över EU-genomsnittet. Sysselsättningen är mycket låg för äldre arbetstagare, inbegripet äldre kvinnor; åldern för utträde från arbetsmarknaden är relativt låg; tillämpningen av system för förtidspensionering gör problemet värre. En oberoende arbetsgrupp för pensionsfrågor lade i december 2010 fram förslag till en ytterligare pensionsreform, med en koppling mellan pensionsavgångar och förväntad livslängd, och införandet av ytterligare pelare i pensionssystemet. Detta har varit föremål för samråd med berörda parter, men regeringen har ännu inte lagt fram sin ståndpunkt. I det nationella reformprogrammet föreslås inte heller någon omfattande strategi för aktivt åldrande. Maltas insatser för att bekämpa svartarbete har noterats, men svartarbete är en faktor som riskerar att utöva onödiga påtryckningar på de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(11)

I fråga om den långsiktiga hållbarheten hos de offentliga finanserna förutses Malta att få en långsiktig ökning av de åldersrelaterade utgifterna som ligger mycket över EU-genomsnittet. Sysselsättningen är mycket låg för äldre arbetstagare, inbegripet äldre kvinnor; åldern för utträde från arbetsmarknaden är relativt låg; tillämpningen av system för förtidspensionering gör problemet värre. En oberoende arbetsgrupp för pensionsfrågor lade i december 2010 fram förslag till en ytterligare pensionsreform, med en koppling mellan pensionsavgångar och förväntad livslängd, och införandet av ytterligare pelare i pensionssystemet. Detta har varit föremål för samråd med berörda parter, men regeringen har ännu inte lagt fram sin ståndpunkt. I det nationella reformprogrammet föreslås inte heller någon omfattande strategi för aktivt åldrande. Maltas insatser för att bekämpa svartarbete har noterats, men svartarbete är en faktor som riskerar att utöva onödiga påtryckningar på de offentliga finansernas hållbarhet.

| (12) | Omstruktureringen av Maltas ekonomi har lett till att efterfrågan och tillgång på kunskap hamnat i obalans, vilket förvärras av att endast få går vidare till tertiär utbildning och andelen personer som lämnar skolan för tidigt är hög. Insatser för att förbättra kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden måste fortsätta om man vill uppnå permanenta resultat. Malta förväntas lägga fram en strategi för att ta itu med de tidiga skolavgångarna till slutet av 2012. Dessutom saknas det heltäckande system för att samla in och analysera uppgifter om detta fenomen. |
| --- | --- |

(12)

Omstruktureringen av Maltas ekonomi har lett till att efterfrågan och tillgång på kunskap hamnat i obalans, vilket förvärras av att endast få går vidare till tertiär utbildning och andelen personer som lämnar skolan för tidigt är hög. Insatser för att förbättra kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden måste fortsätta om man vill uppnå permanenta resultat. Malta förväntas lägga fram en strategi för att ta itu med de tidiga skolavgångarna till slutet av 2012. Dessutom saknas det heltäckande system för att samla in och analysera uppgifter om detta fenomen.

| (13) | Kvinnors och äldre personers deltagande i arbetsmarknaden är fortfarande lågt på Malta. Malta vidtar åtgärder för att få in kvinnor på arbetsmarknaden igen och inser att det finns svårigheter för äldre kvinnor. Klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetskraften drabbar emellertid kvinnorna särskilt hårt, huvudsakligen till följd av bristen vad gäller tillräcklig tillgång på överkomlig barnomsorg och tillgängliga aktiviteter efter skolan, kombinerat med ett för långsamt införande av familjevänliga åtgärder som flextid och distansarbete. |
| --- | --- |

(13)

Kvinnors och äldre personers deltagande i arbetsmarknaden är fortfarande lågt på Malta. Malta vidtar åtgärder för att få in kvinnor på arbetsmarknaden igen och inser att det finns svårigheter för äldre kvinnor. Klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetskraften drabbar emellertid kvinnorna särskilt hårt, huvudsakligen till följd av bristen vad gäller tillräcklig tillgång på överkomlig barnomsorg och tillgängliga aktiviteter efter skolan, kombinerat med ett för långsamt införande av familjevänliga åtgärder som flextid och distansarbete.

| (14) | Malta är fortfarande en av få medlemsstater med ett allmänt system för löneindexering. Vissa faktorer i systemet kan potentiellt sett lindra dess effekter, men det medför risk för löne- och prisspiraler eftersom importpriser inte utesluts från indexering och kan inverka negativt på konkurrenskraften, särskilt inom arbetsintensiva sektorer. Myndigheterna har inlett ett översynsförfarande, men resultaten är ännu inte tillgängliga, och debatten om konkreta reformförslag har ännu inte inletts. |
| --- | --- |

(14)

Malta är fortfarande en av få medlemsstater med ett allmänt system för löneindexering. Vissa faktorer i systemet kan potentiellt sett lindra dess effekter, men det medför risk för löne- och prisspiraler eftersom importpriser inte utesluts från indexering och kan inverka negativt på konkurrenskraften, särskilt inom arbetsintensiva sektorer. Myndigheterna har inlett ett översynsförfarande, men resultaten är ännu inte tillgängliga, och debatten om konkreta reformförslag har ännu inte inletts.

| (15) | Malta är för sin energiförsörjning fortfarande nästan uteslutande beroende av importerad olja, medan bidraget till förnybara energikällor förblir marginellt. Höga eltaxor kan inverka menligt på små och medelstora företags konkurrenskraft. Om man åtgärdar brister i energieffektiviteten skulle detta kunna medföra den dubbla fördelen att konkurrenskraften ökade samtidigt som energi- och klimatmålen uppnåddes. På detta område har en rad initiativ vidtagits; bland annat har elproduktion med solceller främjats, vindkraftparker utvecklats och en elförbindelse till Sicilien byggts. Användningen av bränsleeffektiva fordon främjas också. Det är emellertid för tidigt att avgöra vilka eventuella effekter dessa initiativ får, så deras genomförande bör övervakas noga. |
| --- | --- |

(15)

Malta är för sin energiförsörjning fortfarande nästan uteslutande beroende av importerad olja, medan bidraget till förnybara energikällor förblir marginellt. Höga eltaxor kan inverka menligt på små och medelstora företags konkurrenskraft. Om man åtgärdar brister i energieffektiviteten skulle detta kunna medföra den dubbla fördelen att konkurrenskraften ökade samtidigt som energi- och klimatmålen uppnåddes. På detta område har en rad initiativ vidtagits; bland annat har elproduktion med solceller främjats, vindkraftparker utvecklats och en elförbindelse till Sicilien byggts. Användningen av bränsleeffektiva fordon främjas också. Det är emellertid för tidigt att avgöra vilka eventuella effekter dessa initiativ får, så deras genomförande bör övervakas noga.

| (16) | Maltas banksystem är mycket stort i förhållande till ekonomins storlek, med sammanlagda tillgångar kring 800 % av BNP. Sektorns omfång innebär att störningar av den finansiella stabiliteten skulle kunna få oproportionella följder för den inhemska ekonomin. Den globala konjunkturnedgången har lett till en ökning av problematiska lån, som emellertid inte har åtföljts av ökad avsättning. En särskilt sårbar punkt är exponeringen mot fastighetsmarknaden, som står för över hälften av alla lån till inhemska invånare, inte minst som det inte går att utesluta en fortsatt korrigering nedåt av fastighetspriser, medan det i dag kan finnas ett överskott av bostäder. |
| --- | --- |

(16)

Maltas banksystem är mycket stort i förhållande till ekonomins storlek, med sammanlagda tillgångar kring 800 % av BNP. Sektorns omfång innebär att störningar av den finansiella stabiliteten skulle kunna få oproportionella följder för den inhemska ekonomin. Den globala konjunkturnedgången har lett till en ökning av problematiska lån, som emellertid inte har åtföljts av ökad avsättning. En särskilt sårbar punkt är exponeringen mot fastighetsmarknaden, som står för över hälften av alla lån till inhemska invånare, inte minst som det inte går att utesluta en fortsatt korrigering nedåt av fastighetspriser, medan det i dag kan finnas ett överskott av bostäder.

| (17) | Malta har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att förbättra konkurrenskraften, främja sysselsättningen och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(17)

Malta har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av åtagandena från 2011, avser att förbättra konkurrenskraften, främja sysselsättningen och öka de offentliga finansernas hållbarhet. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (18) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik på Malta utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik på Malta utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Under 2012 förstärka den finanspolitiska strategin med ytterligare permanenta åtgärder för att garantera en adekvat utveckling mot uppnåendet av det medelfristiga budgetmålet och hålla underskottet under 3 % av BNP utan att ta till engångsåtgärder. Fortsätta budgetkonsolideringen i tillräcklig takt därefter, för att göra tillräckliga framsteg på vägen mot det medelfristiga budgetmålet, som att uppfylla riktmärket för utgifter, och sträva efter överensstämmelse med riktmärket för skuldminskning genom att specificera konkreta åtgärder för att backa upp underskottsmålen från och med 2013 och samtidigt vara beredd att vidta ytterligare åtgärder om budgeten överskrids. Senast till slutet av 2012 införa bindande, regelbaserade fleråriga finanspolitiska ramar. Förbättra uppfyllelsen av skattskyldigheten och bekämpa skatteflykt, samt minska incitamenten för skuldsättning i företagsbeskattningen. |
| --- | --- |

1.

Under 2012 förstärka den finanspolitiska strategin med ytterligare permanenta åtgärder för att garantera en adekvat utveckling mot uppnåendet av det medelfristiga budgetmålet och hålla underskottet under 3 % av BNP utan att ta till engångsåtgärder. Fortsätta budgetkonsolideringen i tillräcklig takt därefter, för att göra tillräckliga framsteg på vägen mot det medelfristiga budgetmålet, som att uppfylla riktmärket för utgifter, och sträva efter överensstämmelse med riktmärket för skuldminskning genom att specificera konkreta åtgärder för att backa upp underskottsmålen från och med 2013 och samtidigt vara beredd att vidta ytterligare åtgärder om budgeten överskrids. Senast till slutet av 2012 införa bindande, regelbaserade fleråriga finanspolitiska ramar. Förbättra uppfyllelsen av skattskyldigheten och bekämpa skatteflykt, samt minska incitamenten för skuldsättning i företagsbeskattningen.

| 2. | Ofördröjligen vidta åtgärder för att garantera pensionssystemets hållbarhet på lång sikt, genom att bland annat höja den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att kraftigt påskynda den stegvisa höjningen av den lagstadgade pensionsåldern jämfört med gällande lagstiftning och genom att tydligt koppla den lagstadgade pensionsåldern till förväntad livslängd och vidta åtgärder för att främja privat pensionssparande. Vidta åtgärder för att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetsmarknaden och göra det mindre attraktivt att utnyttja system för förtidspension. |
| --- | --- |

2.

Ofördröjligen vidta åtgärder för att garantera pensionssystemets hållbarhet på lång sikt, genom att bland annat höja den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att kraftigt påskynda den stegvisa höjningen av den lagstadgade pensionsåldern jämfört med gällande lagstiftning och genom att tydligt koppla den lagstadgade pensionsåldern till förväntad livslängd och vidta åtgärder för att främja privat pensionssparande. Vidta åtgärder för att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetsmarknaden och göra det mindre attraktivt att utnyttja system för förtidspension.

| 3. | Vidta åtgärder för att minska den höga andelen för tidiga skolavgångar. Fortsätta strategiska insatser i utbildningssystemet för att anpassa utbildningarna till de kunskapsbehov som finns på arbetsmarknaden. Öka tillhandahållandet av barnomsorg och möjligheter att sysselsätta barnen utanför skoltiden och göra dessa överkomliga i syfte att minska klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Vidta åtgärder för att minska den höga andelen för tidiga skolavgångar. Fortsätta strategiska insatser i utbildningssystemet för att anpassa utbildningarna till de kunskapsbehov som finns på arbetsmarknaden. Öka tillhandahållandet av barnomsorg och möjligheter att sysselsätta barnen utanför skoltiden och göra dessa överkomliga i syfte att minska klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i arbetsmarknaden.

| 4. | Vidta de extra åtgärder som krävs för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlingssystemet och löneindexeringen så att dessa bättre speglar utvecklingen av arbetsproduktiviteten och minskar importprisernas inverkan på indexeringen. |
| --- | --- |

4.

Vidta de extra åtgärder som krävs för att i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis reformera löneförhandlingssystemet och löneindexeringen så att dessa bättre speglar utvecklingen av arbetsproduktiviteten och minskar importprisernas inverkan på indexeringen.

| 5. | Öka insatserna för att främja energieffektivitet och öka andelen energi från förnybara källor i syfte att minska Maltas beroende av importerad olja; detta bör ske genom att man noga övervakar de befintliga stimulansmekanismerna och prioriterar ytterligare utveckling av infrastruktur, bland annat slutförandet av elförbindelsen till Sicilien. |
| --- | --- |

5.

Öka insatserna för att främja energieffektivitet och öka andelen energi från förnybara källor i syfte att minska Maltas beroende av importerad olja; detta bör ske genom att man noga övervakar de befintliga stimulansmekanismerna och prioriterar ytterligare utveckling av infrastruktur, bland annat slutförandet av elförbindelsen till Sicilien.

| 6. | Vidta åtgärder för att minska de potentiella riskerna till följd av den exponerade fastighetsmarknaden, i syfte att stärka banksektorn. Vidta åtgärder för att ytterligare öka reserverna för kreditförluster. |
| --- | --- |

6.

Vidta åtgärder för att minska de potentiella riskerna till följd av den exponerade fastighetsmarknaden, i syfte att stärka banksektorn. Vidta åtgärder för att ytterligare öka reserverna för kreditförluster.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 215, 21.7.2011, s. 10.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/65

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Polens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/19

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Polens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om landets uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Polens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om landets uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Polen som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Polen som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 25 april 2012 lade Polen fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och den 27 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 25 april 2012 lade Polen fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och den 27 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är trovärdigt och i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi har som mål att korrigera det alltför stora underskottet under 2012 och att senast 2015 uppnå det medelfristiga budgetmålet. I konvergensprogrammet bekräftas det medelfristiga budgetmålet i form av ett underskott på 1 % av BNP, vilket i tillräcklig mån uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade korrigeringen av underskottet är i linje med rådets tidsfrist och den planerade finanspolitiska insatsen motsvarar rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Med utgångspunkt i det (omräknade) strukturella saldot (5) ligger den planerade årliga utvecklingen mot det medelfristiga budgetmålet över 0,5 % av BNP (i strukturella termer). Tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, är i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke under hela programperioden, men kommer enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 att överstiga utgiftsriktmärket med en liten marginal under 2013. Tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet kan kräva ytterligare insatser, eftersom målet till övervägande del bygger på stora nedskärningar av de offentliga investeringarna och inte i tillräcklig utsträckning understöds av detaljerade åtgärder under konvergensprogramperiodens senare år. Den offentliga skulden beräknas ligga kvar på en nivå under 60 % av BNP under hela programperioden. Enligt de nationella myndigheterna beräknas den sjunka gradvis från 56,3 % av BNP under 2011 till 49,7 % av BNP under 2015, medan kommissionen med hänsyn till de potentiella riskerna för konsolideringsplanerna beräknar att den inte kommer att sjunka i lika hög grad. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är trovärdigt och i linje med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi har som mål att korrigera det alltför stora underskottet under 2012 och att senast 2015 uppnå det medelfristiga budgetmålet. I konvergensprogrammet bekräftas det medelfristiga budgetmålet i form av ett underskott på 1 % av BNP, vilket i tillräcklig mån uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade korrigeringen av underskottet är i linje med rådets tidsfrist och den planerade finanspolitiska insatsen motsvarar rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Med utgångspunkt i det (omräknade) strukturella saldot (5) ligger den planerade årliga utvecklingen mot det medelfristiga budgetmålet över 0,5 % av BNP (i strukturella termer). Tillväxttakten för de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, är i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke under hela programperioden, men kommer enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 att överstiga utgiftsriktmärket med en liten marginal under 2013. Tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet kan kräva ytterligare insatser, eftersom målet till övervägande del bygger på stora nedskärningar av de offentliga investeringarna och inte i tillräcklig utsträckning understöds av detaljerade åtgärder under konvergensprogramperiodens senare år. Den offentliga skulden beräknas ligga kvar på en nivå under 60 % av BNP under hela programperioden. Enligt de nationella myndigheterna beräknas den sjunka gradvis från 56,3 % av BNP under 2011 till 49,7 % av BNP under 2015, medan kommissionen med hänsyn till de potentiella riskerna för konsolideringsplanerna beräknar att den inte kommer att sjunka i lika hög grad.

| (11) | Regeringen har ännu inte vidtagit några åtgärder för att senast 2013 införa en permanent utgiftsregel. Arbetet med en sådan regel pågår fortfarande och några närmare uppgifter har hittills inte lämnats. Det har inte heller skett några framsteg med att anpassa nationalräkenskaperna till europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) eller med att förbättra samordningen av budgetförfarandet mellan olika nivåer inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har ännu inte vidtagit några åtgärder för att senast 2013 införa en permanent utgiftsregel. Arbetet med en sådan regel pågår fortfarande och några närmare uppgifter har hittills inte lämnats. Det har inte heller skett några framsteg med att anpassa nationalräkenskaperna till europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) eller med att förbättra samordningen av budgetförfarandet mellan olika nivåer inom den offentliga sektorn.

| (12) | Ungdomsarbetslösheten ligger över EU:s genomsnitt och är till stor del ett resultat av ett kompetensglapp samt dålig tillgång på lärlingsutbildning och arbetsplatsbaserad undervisning. Åtgärder planeras för att underlätta unga personers inträde på arbetsmarknaden. En orsak till segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland förvärvsarbetande, där nivåerna är bland de högsta i unionen, tycks vara att egenföretagande och civilrättsliga kontrakt som inte regleras av arbetsrätten delvis missbrukas. Vidare bör man se över räckvidden för och lämpligheten hos förmånerna till förvärvsarbetande med låga inkomster. |
| --- | --- |

(12)

Ungdomsarbetslösheten ligger över EU:s genomsnitt och är till stor del ett resultat av ett kompetensglapp samt dålig tillgång på lärlingsutbildning och arbetsplatsbaserad undervisning. Åtgärder planeras för att underlätta unga personers inträde på arbetsmarknaden. En orsak till segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland förvärvsarbetande, där nivåerna är bland de högsta i unionen, tycks vara att egenföretagande och civilrättsliga kontrakt som inte regleras av arbetsrätten delvis missbrukas. Vidare bör man se över räckvidden för och lämpligheten hos förmånerna till förvärvsarbetande med låga inkomster.

| (13) | Under andra halvåret 2011 började Polen genomföra en ambitiös reform av den högre utbildningen. Denna reform syftar till att stärka förbindelserna mellan universitet och näringsliv och att åtgärda den bristande överensstämmelsen mellan arbetskraftens färdigheter och arbetsmarknadens behov. Reformen syftar också till att kurserna ska bli mer flexibla och lyhörda för föränderliga krav på arbetsmarknaden och till att främja egenföretagande. Polen främjar också egenföretagande. Undervisningen behöver dock fortfarande förbättras i fråga om relevans och kvalitet, särskilt när det gäller privata institut på högskole- eller universitetsnivå. |
| --- | --- |

(13)

Under andra halvåret 2011 började Polen genomföra en ambitiös reform av den högre utbildningen. Denna reform syftar till att stärka förbindelserna mellan universitet och näringsliv och att åtgärda den bristande överensstämmelsen mellan arbetskraftens färdigheter och arbetsmarknadens behov. Reformen syftar också till att kurserna ska bli mer flexibla och lyhörda för föränderliga krav på arbetsmarknaden och till att främja egenföretagande. Polen främjar också egenföretagande. Undervisningen behöver dock fortfarande förbättras i fråga om relevans och kvalitet, särskilt när det gäller privata institut på högskole- eller universitetsnivå.

| (14) | Kvinnors sysselsättningsgrad behöver förbättras genom ett bättre barnomsorgssystem. För närvarande har Polen den lägsta inskrivningsnivån i fråga om förskoleutbildning i Europa. Detta beror på avsaknad av platser och brist på lämplig infrastruktur. Regeringens förklaring att den skulle tillhandahålla ytterligare medel för att inrätta förskoleplatser (för barn i åldern 3–5 år) återspeglas inte i 2012 års budgetlag. Detta har medfört att vissa kommuner har stängt förskolor. |
| --- | --- |

(14)

Kvinnors sysselsättningsgrad behöver förbättras genom ett bättre barnomsorgssystem. För närvarande har Polen den lägsta inskrivningsnivån i fråga om förskoleutbildning i Europa. Detta beror på avsaknad av platser och brist på lämplig infrastruktur. Regeringens förklaring att den skulle tillhandahålla ytterligare medel för att inrätta förskoleplatser (för barn i åldern 3–5 år) återspeglas inte i 2012 års budgetlag. Detta har medfört att vissa kommuner har stängt förskolor.

| (15) | För att åtgärda den låga sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare har Polen antagit en generell pensionsreform. Den lagstadgade pensionsåldern kommer att höjas stegvis från och med 2013 och bli 67 år för män (för närvarande 65 år) 2020 och för kvinnor (för närvarande 60 år) 2040. Polen har fortsatt sina ansträngningar att begränsa de förmånliga pensionsvillkoren för uniformerade yrkesgrupper. Under 2011 gjordes några ändringar av socialförsäkringsfonden för jordbrukare (Krus). Reformen är dock bara tillfällig och inte tillräcklig ur arbetsmarknadsperspektiv. Gruvarbetare omfattas fortfarande av ett särskilt pensionssystem. |
| --- | --- |

(15)

För att åtgärda den låga sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare har Polen antagit en generell pensionsreform. Den lagstadgade pensionsåldern kommer att höjas stegvis från och med 2013 och bli 67 år för män (för närvarande 65 år) 2020 och för kvinnor (för närvarande 60 år) 2040. Polen har fortsatt sina ansträngningar att begränsa de förmånliga pensionsvillkoren för uniformerade yrkesgrupper. Under 2011 gjordes några ändringar av socialförsäkringsfonden för jordbrukare (Krus). Reformen är dock bara tillfällig och inte tillräcklig ur arbetsmarknadsperspektiv. Gruvarbetare omfattas fortfarande av ett särskilt pensionssystem.

| (16) | Nyligen genomförda reformer för att förbättra forskningsklimatet syftar till att koncentrera skräddarsydd finansiering till de institutioner som uppvisar bäst resultat. Det nationella forskningsprogram som antogs i augusti 2011 är ett viktigt steg i denna riktning. Det är dock fortfarande oklart hur programmets prioriteringar är kopplade till varandra och hur de ska omsättas i innovationer och industripolitik. |
| --- | --- |

(16)

Nyligen genomförda reformer för att förbättra forskningsklimatet syftar till att koncentrera skräddarsydd finansiering till de institutioner som uppvisar bäst resultat. Det nationella forskningsprogram som antogs i augusti 2011 är ett viktigt steg i denna riktning. Det är dock fortfarande oklart hur programmets prioriteringar är kopplade till varandra och hur de ska omsättas i innovationer och industripolitik.

| (17) | Befintliga restriktioner för tillhandahållandet av yrkesmässiga tjänster är ett väsentligt hinder för ytterligare tillväxt, särskilt på områdena byggverksamhet, transporter och hälso- och sjukvård. Regeringen har tillkännagett en plan för att minska regleringen av yrkesmässiga tjänster med 50 %, i fråga om både utbildningskrav och licensgivning. Trots nyligen gjorda insatser är administrationen för företagen fortfarande tung och den offentliga förvaltningen är fortfarande ineffektiv. De viktigaste problemen är bl.a. höga kostnader för att efterleva regelverket, en komplicerad och instabil skattelagstiftning, svårigheter att kontrollera efterlevnaden av avtal, långvariga och betungande licens- och tillståndsförfaranden, registrering av mark och egendom och stadsplanering. Rättsliga förfaranden och andra rättsliga åtgärder tar lång tid och antalet oavslutade ärenden är relativt högt. |
| --- | --- |

(17)

Befintliga restriktioner för tillhandahållandet av yrkesmässiga tjänster är ett väsentligt hinder för ytterligare tillväxt, särskilt på områdena byggverksamhet, transporter och hälso- och sjukvård. Regeringen har tillkännagett en plan för att minska regleringen av yrkesmässiga tjänster med 50 %, i fråga om både utbildningskrav och licensgivning. Trots nyligen gjorda insatser är administrationen för företagen fortfarande tung och den offentliga förvaltningen är fortfarande ineffektiv. De viktigaste problemen är bl.a. höga kostnader för att efterleva regelverket, en komplicerad och instabil skattelagstiftning, svårigheter att kontrollera efterlevnaden av avtal, långvariga och betungande licens- och tillståndsförfaranden, registrering av mark och egendom och stadsplanering. Rättsliga förfaranden och andra rättsliga åtgärder tar lång tid och antalet oavslutade ärenden är relativt högt.

| (18) | Tillväxt och konkurrens inom energisektorn hämmas av ett försenat genomförande av EU:s lagstiftning, särskilt i fråga om det andra och tredje energipaketet och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (6) (direktivet om förnybara energikällor) och oavslutade överträdelseförfaranden. Även om motorvägs- och landsvägsnätet byggs ut på ett omfattande sätt med stöd av EU-medel är behovet av investeringar i järnvägsnätet ännu mer akut, med tanke på infrastrukturens mycket dåliga skick. Polen utnyttjar inte fullt ut tillgängliga Sammanhållningsfondsresurser för detta syfte. Det finns alltjämt hinder för en effektivt fungerande järnvägsmarknad. |
| --- | --- |

(18)

Tillväxt och konkurrens inom energisektorn hämmas av ett försenat genomförande av EU:s lagstiftning, särskilt i fråga om det andra och tredje energipaketet och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (6) (direktivet om förnybara energikällor) och oavslutade överträdelseförfaranden. Även om motorvägs- och landsvägsnätet byggs ut på ett omfattande sätt med stöd av EU-medel är behovet av investeringar i järnvägsnätet ännu mer akut, med tanke på infrastrukturens mycket dåliga skick. Polen utnyttjar inte fullt ut tillgängliga Sammanhållningsfondsresurser för detta syfte. Det finns alltjämt hinder för en effektivt fungerande järnvägsmarknad.

| (19) | Polen har gjort flera åtagande inom europluspakten. Dessa åtaganden, samt genomförandet av de åtaganden som lades fram 2011, avser främjandet av sysselsättning, förbättrad konkurrenskraft, ökad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har bedömt genomförandet av europluspaktsåtagandena. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(19)

Polen har gjort flera åtagande inom europluspakten. Dessa åtaganden, samt genomförandet av de åtaganden som lades fram 2011, avser främjandet av sysselsättning, förbättrad konkurrenskraft, ökad hållbarhet för de offentliga finanserna och förstärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har bedömt genomförandet av europluspaktsåtagandena. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (20) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Polens ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Polen utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Polens ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Polen utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

| (21) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Polen att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Säkerställa planerade framsteg mot en korrigering av det alltför stora underskottet. För detta ändamål till fullo genomföra budgeten för 2012 och åstadkomma den strukturanpassning som angetts i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter ange de åtgärder som krävs för att genomföra strategin för de offentliga finanserna från och med 2013 enligt planerna och säkerställa en strukturanpassning som innebär att tillräckliga framsteg görs mot det medelfristiga budgetmålet, inbegripet uppnående av utgiftsriktmärket. Minimera nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter i framtiden och förbättra efterlevnaden av skatteregler. |
| --- | --- |

1.

Säkerställa planerade framsteg mot en korrigering av det alltför stora underskottet. För detta ändamål till fullo genomföra budgeten för 2012 och åstadkomma den strukturanpassning som angetts i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter ange de åtgärder som krävs för att genomföra strategin för de offentliga finanserna från och med 2013 enligt planerna och säkerställa en strukturanpassning som innebär att tillräckliga framsteg görs mot det medelfristiga budgetmålet, inbegripet uppnående av utgiftsriktmärket. Minimera nedskärningar av tillväxtfrämjande utgifter i framtiden och förbättra efterlevnaden av skatteregler.

| 2. | Påskynda reformen av det finanspolitiska regelverket genom att anta lagstiftning om införande av en permanent utgiftsregel senast 2013. Denna regel bör vara förenlig med det europeiska nationalräkenskapssystemet. Vidta åtgärder för att stärka systemen för samordning mellan de olika nivåerna inom den offentliga sektorn i samband med det årliga budgetförfarandet och budgetförfarandet på medellång sikt. |
| --- | --- |

2.

Påskynda reformen av det finanspolitiska regelverket genom att anta lagstiftning om införande av en permanent utgiftsregel senast 2013. Denna regel bör vara förenlig med det europeiska nationalräkenskapssystemet. Vidta åtgärder för att stärka systemen för samordning mellan de olika nivåerna inom den offentliga sektorn i samband med det årliga budgetförfarandet och budgetförfarandet på medellång sikt.

| 3. | I syfte att minska ungdomsarbetslösheten, öka tillgången på lärlingsutbildning och arbetsplatsbaserad undervisning, förbättra yrkesutbildningens kvalitet och anta den föreslagna strategin för livslångt lärande. Se till att utbildningen blir bättre anpassad till arbetsmarknadens behov, och förbättra undervisningens kvalitet. För att bekämpa segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland förvärvsarbetande, begränsa den överdrivna användningen av civilrättsliga kontrakt och förlänga provanställningsperioden för fasta anställningar. |
| --- | --- |

3.

I syfte att minska ungdomsarbetslösheten, öka tillgången på lärlingsutbildning och arbetsplatsbaserad undervisning, förbättra yrkesutbildningens kvalitet och anta den föreslagna strategin för livslångt lärande. Se till att utbildningen blir bättre anpassad till arbetsmarknadens behov, och förbättra undervisningens kvalitet. För att bekämpa segmenteringen av arbetsmarknaden och fattigdom bland förvärvsarbetande, begränsa den överdrivna användningen av civilrättsliga kontrakt och förlänga provanställningsperioden för fasta anställningar.

| 4. | Stärka insatserna för att höja kvinnors sysselsättningsgrad och inskrivningsnivån för barn i både tidig barnomsorg och förskoleutbildning, genom att säkra stabil finansiering och investeringar i offentlig infrastruktur, tillhandahålla kvalificerad personal och se till att tillträdet är ekonomiskt överkomligt. Ta itu med djupt rotade system med förtida pensionering, för att höja pensionsåldern. Gradvis avveckla det särskilda pensionssystemet för gruvarbetare, så att de integreras i det allmänna systemet. Vidta mer ambitiösa och permanenta åtgärder för att reformera Krus så att förmånerna bättre avspeglar enskilda inkomster. |
| --- | --- |

4.

Stärka insatserna för att höja kvinnors sysselsättningsgrad och inskrivningsnivån för barn i både tidig barnomsorg och förskoleutbildning, genom att säkra stabil finansiering och investeringar i offentlig infrastruktur, tillhandahålla kvalificerad personal och se till att tillträdet är ekonomiskt överkomligt. Ta itu med djupt rotade system med förtida pensionering, för att höja pensionsåldern. Gradvis avveckla det särskilda pensionssystemet för gruvarbetare, så att de integreras i det allmänna systemet. Vidta mer ambitiösa och permanenta åtgärder för att reformera Krus så att förmånerna bättre avspeglar enskilda inkomster.

| 5. | Vidta ytterligare åtgärder för att skapa ett innovationsvänligt företagsklimat, genom att skapa bättre förbindelser mellan forskning, innovation och industri och genom att fastställa gemensamma prioritetsområden och instrument till stöd för hela innovationscykeln. Förbättra tillgången till finansiering för forsknings- och innovationsverksamhet, med hjälp av garantier och bryggfinansiering. |
| --- | --- |

5.

Vidta ytterligare åtgärder för att skapa ett innovationsvänligt företagsklimat, genom att skapa bättre förbindelser mellan forskning, innovation och industri och genom att fastställa gemensamma prioritetsområden och instrument till stöd för hela innovationscykeln. Förbättra tillgången till finansiering för forsknings- och innovationsverksamhet, med hjälp av garantier och bryggfinansiering.

| 6. | Påskynda insatserna för att förbättra incitamenten för investeringar i energiproduktionskapacitet och energieffektivitet i hela energikedjan, påskynda utvecklingen av elnätssammanlänkningar, inbegripet gränsöverskridande sammanlänkningar, undanröja hindren för elutbyte över gränserna samt förstärka konkurrensen inom gassektorn genom att gradvis avveckla reglerade priser och införa en gashandelsplattform. Öka anslagen till tillsynsorganet för järnvägsmarknaden och stärka organets roll samt säkerställa att järnvägsinvesteringsprojekt genomförs ändamålsenligt och snabbt. Minska restriktionerna för yrkesmässiga tjänster, förenkla möjligheterna att kontrollera efterlevnaden av kontrakt och lätta på kraven för bygglov. |
| --- | --- |

6.

Påskynda insatserna för att förbättra incitamenten för investeringar i energiproduktionskapacitet och energieffektivitet i hela energikedjan, påskynda utvecklingen av elnätssammanlänkningar, inbegripet gränsöverskridande sammanlänkningar, undanröja hindren för elutbyte över gränserna samt förstärka konkurrensen inom gassektorn genom att gradvis avveckla reglerade priser och införa en gashandelsplattform. Öka anslagen till tillsynsorganet för järnvägsmarknaden och stärka organets roll samt säkerställa att järnvägsinvesteringsprojekt genomförs ändamålsenligt och snabbt. Minska restriktionerna för yrkesmässiga tjänster, förenkla möjligheterna att kontrollera efterlevnaden av kontrakt och lätta på kraven för bygglov.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 217, 23.7.2011, s. 5.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/69

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Portugals nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram för 2012–2016

2012/C 219/20

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden, där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Portugals nationella reformprogram för 2011. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Portugals nationella reformprogram för 2011.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsreglerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsreglerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin.

| (5) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (6) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (7) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (8) | Den 2 maj 2012 lade Portugal fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2016 och den 7 maj 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 maj 2012 lade Portugal fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2016 och den 7 maj 2012 sitt nationella reformprogram för 2012.

| (9) | Den 17 maj 2011 antog rådet genomförandebeslut 2011/344/EU (4) för att ge Portugal medelfristigt ekonomiskt bistånd för en period av tre år från 2011 till 2014 i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5). I det åtföljande samförståndsavtal som även undertecknades den 17 maj 2011 och dess efterföljande tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet. |
| --- | --- |

(9)

Den 17 maj 2011 antog rådet genomförandebeslut 2011/344/EU (4) för att ge Portugal medelfristigt ekonomiskt bistånd för en period av tre år från 2011 till 2014 i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5). I det åtföljande samförståndsavtal som även undertecknades den 17 maj 2011 och dess efterföljande tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet.

| (10) | Portugal har gjort goda framsteg på ett antal områden, men står fortfarande inför stora utmaningar. Det är fortsatt avgörande att de finanspolitiska målen uppnås, om regeringen ska få fullt marknadstillträde inom programperioden för det ekonomiska anpassningsprogrammet. För att begränsa riskerna för de finanspolitiska målen för 2012 är det utomordentligt viktigt att de strukturella finanspolitiska åtgärderna i det ekonomiska anpassningsprogrammet genomförs snabbt och bestämt. Samtidigt måste regeringen fortsätta med reformer som tar tag i Portugals konkurrenskraftsproblem. I 2012 års budget fullföljs inte de tidigare planerna på en s.k. finanspolitisk devalvering. Detta gör det ännu viktigare att snabbt anta ytterligare strukturella arbetsmarknads- och produktmarknadsreformer för att få ned enhetsarbetskostnaderna, öka flexibiliteten och sänka hindren för nyetablering. Det kommer att krävas uthållighet och beslutsamhet från regeringens sida för att övervinna de starka särintressen som står i vägen för reformer. |
| --- | --- |

(10)

Portugal har gjort goda framsteg på ett antal områden, men står fortfarande inför stora utmaningar. Det är fortsatt avgörande att de finanspolitiska målen uppnås, om regeringen ska få fullt marknadstillträde inom programperioden för det ekonomiska anpassningsprogrammet. För att begränsa riskerna för de finanspolitiska målen för 2012 är det utomordentligt viktigt att de strukturella finanspolitiska åtgärderna i det ekonomiska anpassningsprogrammet genomförs snabbt och bestämt. Samtidigt måste regeringen fortsätta med reformer som tar tag i Portugals konkurrenskraftsproblem. I 2012 års budget fullföljs inte de tidigare planerna på en s.k. finanspolitisk devalvering. Detta gör det ännu viktigare att snabbt anta ytterligare strukturella arbetsmarknads- och produktmarknadsreformer för att få ned enhetsarbetskostnaderna, öka flexibiliteten och sänka hindren för nyetablering. Det kommer att krävas uthållighet och beslutsamhet från regeringens sida för att övervinna de starka särintressen som står i vägen för reformer.

| (11) | Vid den tredje översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet har man överlag kunnat konstatera att Portugals genomförande av de villkor som anges i samförståndsavtalet av den 17 maj 2011 fortfarande håller rätt kurs. Särskilt det finanspolitiska underskottsmålet för 2011 (5,9 % av BNP) har överträffats, genom en överföring av bankernas pensionsfonder till staten på motsvarande 31⁄2 % av BNP. Trots denna engångsåtgärd var den strukturella konsolideringen under 2011 stor och uppgick till 31⁄2 % av BNP. Bankerna är på god väg att uppfylla det ekonomiska anpassningsprogrammets kapitalkrav före utgången av 2012, men kapitalsituationen måste förbättras ytterligare under 2012 i linje med det programmets krav och som ett resultat av Europeiska bankmyndighetens krav att möta statsskuldsexponeringar, det särskilda programmet för inspektioner på plats och den planerade överföringen av bankernas privata pensionsplaner. I början av juni 2012 meddelade regeringen att den skulle tillhandahålla offentliga medel till tre stora banker, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla kapitalkraven. Den fjärde översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet på personalnivå, vilken avslutades i början av juni 2012, bekräftade resultaten av den tredje översynen, dvs. att programmet löper enligt plan. |
| --- | --- |

(11)

Vid den tredje översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet har man överlag kunnat konstatera att Portugals genomförande av de villkor som anges i samförståndsavtalet av den 17 maj 2011 fortfarande håller rätt kurs. Särskilt det finanspolitiska underskottsmålet för 2011 (5,9 % av BNP) har överträffats, genom en överföring av bankernas pensionsfonder till staten på motsvarande 31⁄2 % av BNP. Trots denna engångsåtgärd var den strukturella konsolideringen under 2011 stor och uppgick till 31⁄2 % av BNP. Bankerna är på god väg att uppfylla det ekonomiska anpassningsprogrammets kapitalkrav före utgången av 2012, men kapitalsituationen måste förbättras ytterligare under 2012 i linje med det programmets krav och som ett resultat av Europeiska bankmyndighetens krav att möta statsskuldsexponeringar, det särskilda programmet för inspektioner på plats och den planerade överföringen av bankernas privata pensionsplaner. I början av juni 2012 meddelade regeringen att den skulle tillhandahålla offentliga medel till tre stora banker, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla kapitalkraven. Den fjärde översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet på personalnivå, vilken avslutades i början av juni 2012, bekräftade resultaten av den tredje översynen, dvs. att programmet löper enligt plan.

| (12) | Nedgången i BNP 2011 var mindre än förväntat, eftersom export och konsumtion utvecklades bättre än väntat. Det fjärde kvartalet 2011 och början av 2012 visade dock en svag inhemsk efterfrågan, skarpt stigande arbetslöshet och lågt företagsförtroende. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 har utsikterna för 2012 försämrats och BNP väntas falla med 3,3 %. Den ekonomiska tillväxten under 2013 kommer att vara mer begränsad än man från början väntade sig. Den externa anpassningen har hittills gått förbluffande fort, portugisisk export har vunnit marknadsandelar utanför unionen och importen har avtagit avsevärt, men det är ovisst om den kommer att kunna upprätthållas. Med tanke på den stora utlandsskuld som Portugal byggt upp, krävs det mycket långtgående ytterligare anpassningar av strukturell karaktär. |
| --- | --- |

(12)

Nedgången i BNP 2011 var mindre än förväntat, eftersom export och konsumtion utvecklades bättre än väntat. Det fjärde kvartalet 2011 och början av 2012 visade dock en svag inhemsk efterfrågan, skarpt stigande arbetslöshet och lågt företagsförtroende. Enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2012 har utsikterna för 2012 försämrats och BNP väntas falla med 3,3 %. Den ekonomiska tillväxten under 2013 kommer att vara mer begränsad än man från början väntade sig. Den externa anpassningen har hittills gått förbluffande fort, portugisisk export har vunnit marknadsandelar utanför unionen och importen har avtagit avsevärt, men det är ovisst om den kommer att kunna upprätthållas. Med tanke på den stora utlandsskuld som Portugal byggt upp, krävs det mycket långtgående ytterligare anpassningar av strukturell karaktär.

| (13) | Budgeten för 2012 siktar på ett underskott i de offentliga finanserna på 4,5 % av BNP, vilket är i linje med det ekonomiska anpassningsprogrammets krav och med rådets rekommendationer till Portugal enligt förfarandet vid alltför stora underskott. De medelfristiga planer för konsolidering av de offentliga finanserna som presenteras i stabilitetsprogrammet överensstämmer också med det ekonomiska anpassningsprogrammets övergripande underskottsmål och ett budgetunderskott på högst 3 % av BNP förväntas till 2013. 2012 års budget omfattar konsolideringsåtgärder på mer än 5 % av BNP, vilka utgörs av permanenta strukturåtgärder. Två tredjedelar av åtgärderna är på utgiftssidan och omfattar en betydande minskning av löner och pensioner inom den offentliga sektorn, en minskning av antalet offentligt anställda med 2 % (heltidsekvivalenter) och en rationalisering av statsägda företag. På intäktssidan planeras det i budgeten färre skattebefrielser, ett ökat antal varor och tjänster som beskattas till den normala mervärdesskattesatsen, högre bolagsskatt och inkomstskatt, en ökning av punktskatterna och ökade satsningar på att bekämpa skatteflykt och skattebedrägerier. Underskottet förväntas minska ytterligare till 1,8 % av BNP 2014 och 1 % av BNP 2015. De största riskerna för de finanspolitiska målen rör främst statsägda företag och lokala och regionala myndigheter. När det gäller det strukturella saldot, väntas den strukturella anpassningen av de offentliga finanserna ligga över sju procentenheter av BNP under åren 2011–2012. Det medelfristiga budgetmålet på – 0,5 % av BNP återspeglar i tillräcklig utsträckning kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skulden väntas kulminera vid 115,7 % av BNP 2013 och därefter successivt minska. Den fjärde översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet på personalnivå bekräftade att målet för budgetunderskottet för 2012 ligger inom räckhåll, eftersom genomförandet av budgeten under de första fyra månaderna av 2012 överensstämde med förväntningarna, samtidigt som nedåtrisker på grund av en snabbare ökning av arbetslösheten och en mindre skattevänlig tillväxtsammansättning i förhållande till budgetberäkningarna bemöts genom besparingar i andra delar av budgeten. |
| --- | --- |

(13)

Budgeten för 2012 siktar på ett underskott i de offentliga finanserna på 4,5 % av BNP, vilket är i linje med det ekonomiska anpassningsprogrammets krav och med rådets rekommendationer till Portugal enligt förfarandet vid alltför stora underskott. De medelfristiga planer för konsolidering av de offentliga finanserna som presenteras i stabilitetsprogrammet överensstämmer också med det ekonomiska anpassningsprogrammets övergripande underskottsmål och ett budgetunderskott på högst 3 % av BNP förväntas till 2013. 2012 års budget omfattar konsolideringsåtgärder på mer än 5 % av BNP, vilka utgörs av permanenta strukturåtgärder. Två tredjedelar av åtgärderna är på utgiftssidan och omfattar en betydande minskning av löner och pensioner inom den offentliga sektorn, en minskning av antalet offentligt anställda med 2 % (heltidsekvivalenter) och en rationalisering av statsägda företag. På intäktssidan planeras det i budgeten färre skattebefrielser, ett ökat antal varor och tjänster som beskattas till den normala mervärdesskattesatsen, högre bolagsskatt och inkomstskatt, en ökning av punktskatterna och ökade satsningar på att bekämpa skatteflykt och skattebedrägerier. Underskottet förväntas minska ytterligare till 1,8 % av BNP 2014 och 1 % av BNP 2015. De största riskerna för de finanspolitiska målen rör främst statsägda företag och lokala och regionala myndigheter. När det gäller det strukturella saldot, väntas den strukturella anpassningen av de offentliga finanserna ligga över sju procentenheter av BNP under åren 2011–2012. Det medelfristiga budgetmålet på – 0,5 % av BNP återspeglar i tillräcklig utsträckning kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den offentliga skulden väntas kulminera vid 115,7 % av BNP 2013 och därefter successivt minska. Den fjärde översynen av det ekonomiska anpassningsprogrammet på personalnivå bekräftade att målet för budgetunderskottet för 2012 ligger inom räckhåll, eftersom genomförandet av budgeten under de första fyra månaderna av 2012 överensstämde med förväntningarna, samtidigt som nedåtrisker på grund av en snabbare ökning av arbetslösheten och en mindre skattevänlig tillväxtsammansättning i förhållande till budgetberäkningarna bemöts genom besparingar i andra delar av budgeten.

| (14) | Påtagliga framsteg har gjorts fram till nu och den fullständiga framgången med det ekonomiska anpassningsprogrammet beror till stor del på att det genomförs en lång rad strukturreformer, vilkas syfte är att avskaffa den stelhet och de flaskhalsar som ligger till grund för ekonomins tioåriga stagnation. Det omfattande och ambitiösa reformprogrammet är på god väg när det gäller arbetsmarknad, hälsovård, bostäder, rättsväsen och obestånd och rättsliga ramar som inbegriper konkurrens. Även privatiseringarna har hittills varit mycket framgångsrika. Inom nätverksindustrierna har framstegen varit mer blandade. Inom energisektorn har det lagts fram en övergripande strategi för att avhjälpa sektorns problem med ökande skulder genom att hantera alltför höga hyror och denna kommer att behöva genomföras under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

(14)

Påtagliga framsteg har gjorts fram till nu och den fullständiga framgången med det ekonomiska anpassningsprogrammet beror till stor del på att det genomförs en lång rad strukturreformer, vilkas syfte är att avskaffa den stelhet och de flaskhalsar som ligger till grund för ekonomins tioåriga stagnation. Det omfattande och ambitiösa reformprogrammet är på god väg när det gäller arbetsmarknad, hälsovård, bostäder, rättsväsen och obestånd och rättsliga ramar som inbegriper konkurrens. Även privatiseringarna har hittills varit mycket framgångsrika. Inom nätverksindustrierna har framstegen varit mer blandade. Inom energisektorn har det lagts fram en övergripande strategi för att avhjälpa sektorns problem med ökande skulder genom att hantera alltför höga hyror och denna kommer att behöva genomföras under de kommande månaderna.

| (15) | En strategisk omfördelning av strukturfonderna är på gång, med fokus på stöd till ungdomars sysselsättning och konkurrenskraft (särskilt små och medelstora företag). De nya åtgärderna stärker insatser på områdena ”sysselsättningspass”, utbildnings- och yrkeskvalifikationer och tillgång till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(15)

En strategisk omfördelning av strukturfonderna är på gång, med fokus på stöd till ungdomars sysselsättning och konkurrenskraft (särskilt små och medelstora företag). De nya åtgärderna stärker insatser på områdena ”sysselsättningspass”, utbildnings- och yrkeskvalifikationer och tillgång till finansiering för små och medelstora företag.

| (16) | Portugal har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena och genomförandet av de åtaganden som föreslås 2011 avser att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningen och de offentliga finansernas hållbarhet och samtidigt stärka den finansiella hållbarheten. |
| --- | --- |

(16)

Portugal har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Åtagandena och genomförandet av de åtaganden som föreslås 2011 avser att förbättra konkurrenskraften, sysselsättningen och de offentliga finansernas hållbarhet och samtidigt stärka den finansiella hållbarheten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

Genomföra de åtgärder som anges i genomförandebeslut 2011/344/EU och som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 17 maj 2011 och dess efterföljande tillägg.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 216, 22.7.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 159, 17.6.2011, s. 88.

4

(5)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

5

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/72

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Rumäniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/21

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Rumäniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Rumäniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, förankrad i Europa 2020-strategin.

| (5) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (6) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (7) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden, så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (8) | Den 23 april 2012 lade Rumänien fram sitt nationella reformprogram för 2012 och den 11 maj 2012 sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015. |
| --- | --- |

(8)

Den 23 april 2012 lade Rumänien fram sitt nationella reformprogram för 2012 och den 11 maj 2012 sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015.

| (9) | Den 6 maj 2009 antog rådet beslut 2009/459/EG (4) för att tillhandahålla medelfristigt ekonomiskt stöd till Rumänien för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 23 juni 2009 och dess senare tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som låg till grund för utbetalningen av det ekonomiska stödet. Beslut 2009/459/EG ändrades den 16 mars 2010 genom beslut 2010/183/EU (5). Till följd av att Rumänien genomfört programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd framgångsrikt och med beaktande av att det krävdes en viktig men partiell anpassning av det nuvarande, på grund av kvarstående strukturella svagheter på Rumäniens produkt- och arbetsmarknader som gör landet känsligt för internationella prissvängningar, antog rådet den 12 maj 2011 beslut 2011/288/EU (6) för att tillhandahålla förebyggande medelfristigt finansiellt stöd till Rumänien för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. Det åtföljande samförståndsavtalet undertecknades den 29 juni 2011 och det första tillägget till samförståndsavtalet undertecknades den 27 december 2011. |
| --- | --- |

(9)

Den 6 maj 2009 antog rådet beslut 2009/459/EG (4) för att tillhandahålla medelfristigt ekonomiskt stöd till Rumänien för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 23 juni 2009 och dess senare tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som låg till grund för utbetalningen av det ekonomiska stödet. Beslut 2009/459/EG ändrades den 16 mars 2010 genom beslut 2010/183/EU (5). Till följd av att Rumänien genomfört programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd framgångsrikt och med beaktande av att det krävdes en viktig men partiell anpassning av det nuvarande, på grund av kvarstående strukturella svagheter på Rumäniens produkt- och arbetsmarknader som gör landet känsligt för internationella prissvängningar, antog rådet den 12 maj 2011 beslut 2011/288/EU (6) för att tillhandahålla förebyggande medelfristigt finansiellt stöd till Rumänien för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. Det åtföljande samförståndsavtalet undertecknades den 29 juni 2011 och det första tillägget till samförståndsavtalet undertecknades den 27 december 2011.

| (10) | Vid den andra formella översynen av programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd som gjordes i slutet av april och början av maj 2012 konstaterades att Rumäniens genomförande av det programmet förlöper enligt planen. Det finanspolitiska målet för likvida medel för 2011 uppnåddes, medan europeiska centralräkenskapsystemets (ENS) mål hade kunnat uppnås om det inte hade varit för den omfattande engångsåtgärd som innebar att staten till följd av domstolsbeslut var tvungen att betala ersättning till vissa kategorier av anställda. Genomförandet av 2012 års budget fortlöper enligt planen mot målet att nå ett underskott på mindre än 3 % av BNP i ENS-termer. Den rumänska banksektorn har visat sig fortsatt motståndskraftig, trots den pågående försämringen av kvaliteten på bankernas tillgångar som har fortsatt att inverka negativt på banksektorns lönsamhet. De villkor som infördes genom programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd för finanssektorn uppfylldes, om än med viss försening i vissa fall. Vad gäller strukturreformer på viktiga områden som inom energi- och transportsektorerna och vad gäller utnyttjandet av EU-medel har utvecklingen varit ojämn. |
| --- | --- |

(10)

Vid den andra formella översynen av programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd som gjordes i slutet av april och början av maj 2012 konstaterades att Rumäniens genomförande av det programmet förlöper enligt planen. Det finanspolitiska målet för likvida medel för 2011 uppnåddes, medan europeiska centralräkenskapsystemets (ENS) mål hade kunnat uppnås om det inte hade varit för den omfattande engångsåtgärd som innebar att staten till följd av domstolsbeslut var tvungen att betala ersättning till vissa kategorier av anställda. Genomförandet av 2012 års budget fortlöper enligt planen mot målet att nå ett underskott på mindre än 3 % av BNP i ENS-termer. Den rumänska banksektorn har visat sig fortsatt motståndskraftig, trots den pågående försämringen av kvaliteten på bankernas tillgångar som har fortsatt att inverka negativt på banksektorns lönsamhet. De villkor som infördes genom programmet för medelfristigt ekonomiskt stöd för finanssektorn uppfylldes, om än med viss försening i vissa fall. Vad gäller strukturreformer på viktiga områden som inom energi- och transportsektorerna och vad gäller utnyttjandet av EU-medel har utvecklingen varit ojämn.

| (11) | Efter två års nedgång ökade Rumäniens reala BNP med 21⁄2 % under 2011. Under 2012 förväntas tillväxten sjunka till 1,4 %. Den inhemska efterfrågan förväntas bli den främsta tillväxtmotorn. Offentliga investeringar tillsammans med ett bättre utnyttjande av EU-medel förväntas få en avgörande roll under 2012. |
| --- | --- |

(11)

Efter två års nedgång ökade Rumäniens reala BNP med 21⁄2 % under 2011. Under 2012 förväntas tillväxten sjunka till 1,4 %. Den inhemska efterfrågan förväntas bli den främsta tillväxtmotorn. Offentliga investeringar tillsammans med ett bättre utnyttjande av EU-medel förväntas få en avgörande roll under 2012.

| (12) | På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som rimligt. Målet för den budgetstrategi som anges i konvergensprogrammet är att nå ett budgetunderskott på mindre än 3 % av BNP 2012, i linje med de rekommendationer som rådet utfärdade för Rumäniens räkning under förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter inriktar man sig på det medelfristiga budgetmålet att nå ett underskott på 0,7 % av BNP i strukturella termer. Det medelfristiga budgetmålet är i linje med de krav som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2012 förväntas underskottet minska ytterligare till 2,2 % av BNP under 2013, till 1,2 % av BNP under 2014 och till 0,9 % av BNP under 2015. För att detta ska kunna uppnås krävs utifrån det omräknade strukturella budgetsaldot (7) en minskning av underskottet på 1,5 % under 2012, 0,5 % under 2013 och 0,7 % under 2014 i linje med det riktmärke för BNP på 0,5 % som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. De offentliga utgifternas ökningstakt följer stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke för utgifter för perioden 2012–2015. Enligt konvergensprogrammet förväntas det medelfristiga budgetmålet uppnås 2014. De största riskerna vad gäller uppnåendet av budgetmålen är risker kopplade till statligt ägda företags utestående skulder och potentiell ackumulering av utestående skulder på lokal förvaltningsnivå och inom hälsovårdssektorn, även om vissa åtgärder har vidtagits inom hälsovårdssektorn. Den offentliga skuldsättningen låg under 34 % av BNP i slutet av 2011 vilket gör att den fortfarande är långt under 60 % av BNP. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av bedömningen av konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna framstår som rimligt. Målet för den budgetstrategi som anges i konvergensprogrammet är att nå ett budgetunderskott på mindre än 3 % av BNP 2012, i linje med de rekommendationer som rådet utfärdade för Rumäniens räkning under förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter inriktar man sig på det medelfristiga budgetmålet att nå ett underskott på 0,7 % av BNP i strukturella termer. Det medelfristiga budgetmålet är i linje med de krav som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet under 2012 förväntas underskottet minska ytterligare till 2,2 % av BNP under 2013, till 1,2 % av BNP under 2014 och till 0,9 % av BNP under 2015. För att detta ska kunna uppnås krävs utifrån det omräknade strukturella budgetsaldot (7) en minskning av underskottet på 1,5 % under 2012, 0,5 % under 2013 och 0,7 % under 2014 i linje med det riktmärke för BNP på 0,5 % som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. De offentliga utgifternas ökningstakt följer stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke för utgifter för perioden 2012–2015. Enligt konvergensprogrammet förväntas det medelfristiga budgetmålet uppnås 2014. De största riskerna vad gäller uppnåendet av budgetmålen är risker kopplade till statligt ägda företags utestående skulder och potentiell ackumulering av utestående skulder på lokal förvaltningsnivå och inom hälsovårdssektorn, även om vissa åtgärder har vidtagits inom hälsovårdssektorn. Den offentliga skuldsättningen låg under 34 % av BNP i slutet av 2011 vilket gör att den fortfarande är långt under 60 % av BNP.

| (13) | Rumänien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011 avser åtgärder för att främja konkurrenskraft och sysselsättning, bidra till de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(13)

Rumänien har gjort ett antal åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011 avser åtgärder för att främja konkurrenskraft och sysselsättning, bidra till de offentliga finansernas hållbarhet och stärka den finansiella stabiliteten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Rumänien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

Genomföra de åtgärder som fastställs i beslut 2009/459/EG, ändrat genom beslut 2010/183/EU, samt de åtgärder som föreskrivs i beslut 2011/288/EU och som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 23 juni 2009 och dess senare tillägg samt i samförståndsavtalet av den 29 juni 2011 och dess senare tillägg.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 216, 22.7.2011, s. 6.

3

(4)  EUT L 150, 13.6.2009, s. 8.

4

(5)  EUT L 83, 30.3.2010, s. 19.

5

(6)  EUT L 132, 19.5.2011, s. 15.

6

(7)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/74

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Slovakiens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/22

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Slovakiens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Slovakiens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Slovakien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen antog den 23 november 2011 den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Slovakien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Slovakien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Slovakien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiskt. Generellt sett följer det kommissionens avdelningars vårprognos 2012, men vårprognosen aviserar en något högre real BNP-tillväxt under 2012. Målet för stabilitetsprogrammets budgetstrategi anges vara att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. I de steg som anges för att uppnå målet ingår ett strikt genomförande av 2012 års budget, och det nominella underskottet måste fås ned till under 3 % av BNP 2013; detta är också den tidsfrist som rådet fastställt för korrigeringen av det alltför stora underskottet. Det ser dock ut som att det kan bli svårt att uppnå målet för det nominella underskottet under 2013. Stabilitetsprogrammets medelfristiga budgetmål har ändrats från målet att uppnå nära balans i de offentliga finanserna till målet att få ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, men det väntas inte uppnås inom programperioden. Det nya medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Baserat på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) uppgår den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen 2010–2013 till 1,3 % av BNP, vilket är betydligt högre än det värde som rekommenderats av rådet, varigenom den finanspolitiska ansträngningen blir tyngre än väntat under 2013. Målet för 2013 omgärdas av risker, då de föreslagna åtgärderna på inkomstsidan inte verkar kunna uppnås; ett samtidigt genomförande av alla mindre åtgärder kan bli problematiskt; och mot bakgrund av de uppskrivningar av underskottsmålen som tidigare gjorts.
  Vidare kan de generella besparingsåtgärderna komma att visa sig ohållbara på medellång sikt. Under 2014 och 2015 ligger den genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen på 0,3 % av BNP per år, vilket är under den begärda korrigeringen på 0,5 % av BNP för länder som ännu inte uppnått det medelfristiga budgetmålet. Enligt stabilitetsprogrammet ligger ökningen av de offentliga utgifterna, med de diskretionära åtgärderna på inkomstsidan inberäknade, ändå i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under stabilitetsprogrammets sista år. Skuldsättningen i den offentliga sektorn förväntas komma att ligga långt under 60 % av BNP. Slovakien har antagit lagstiftning om inrättande av ett finanspolitiskt råd, men det har ännu inte inrättats i praktiken och lagstiftningen om utgiftstak har ännu inte antagits. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiskt. Generellt sett följer det kommissionens avdelningars vårprognos 2012, men vårprognosen aviserar en något högre real BNP-tillväxt under 2012. Målet för stabilitetsprogrammets budgetstrategi anges vara att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. I de steg som anges för att uppnå målet ingår ett strikt genomförande av 2012 års budget, och det nominella underskottet måste fås ned till under 3 % av BNP 2013; detta är också den tidsfrist som rådet fastställt för korrigeringen av det alltför stora underskottet. Det ser dock ut som att det kan bli svårt att uppnå målet för det nominella underskottet under 2013. Stabilitetsprogrammets medelfristiga budgetmål har ändrats från målet att uppnå nära balans i de offentliga finanserna till målet att få ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, men det väntas inte uppnås inom programperioden. Det nya medelfristiga budgetmålet återspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Baserat på det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) uppgår den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen 2010–2013 till 1,3 % av BNP, vilket är betydligt högre än det värde som rekommenderats av rådet, varigenom den finanspolitiska ansträngningen blir tyngre än väntat under 2013. Målet för 2013 omgärdas av risker, då de föreslagna åtgärderna på inkomstsidan inte verkar kunna uppnås; ett samtidigt genomförande av alla mindre åtgärder kan bli problematiskt; och mot bakgrund av de uppskrivningar av underskottsmålen som tidigare gjorts.

Vidare kan de generella besparingsåtgärderna komma att visa sig ohållbara på medellång sikt. Under 2014 och 2015 ligger den genomsnittliga finanspolitiska ansträngningen på 0,3 % av BNP per år, vilket är under den begärda korrigeringen på 0,5 % av BNP för länder som ännu inte uppnått det medelfristiga budgetmålet. Enligt stabilitetsprogrammet ligger ökningen av de offentliga utgifterna, med de diskretionära åtgärderna på inkomstsidan inberäknade, ändå i linje med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under stabilitetsprogrammets sista år. Skuldsättningen i den offentliga sektorn förväntas komma att ligga långt under 60 % av BNP. Slovakien har antagit lagstiftning om inrättande av ett finanspolitiskt råd, men det har ännu inte inrättats i praktiken och lagstiftningen om utgiftstak har ännu inte antagits.

| (11) | Visserligen minskar utrymmet för ytterligare utgiftsbaserad konsolidering och det är nödvändigt att stödja konvergensen genom fortsatta utgifter på nyckelområden som utbildning, innovation och transportinfrastruktur, men det finns utrymme för åtgärder som inriktas på att bredda skattebasen, begränsa skatteflykt samt förbättra skattemoralen, utan att därför påverka de tillväxtmöjligheter som ligger nära i tiden. Kan man få bukt med ett av de högsta momsgapen i EU blir resultatet sannolikt betydande ytterligare intäkter. Det finns också möjligheter till ökade inkomster från sådana skatter som är minst skadliga för tillväxten, såsom fastighetsskatter och miljöskatter. Den faktiska beskattningen av arbetsinkomsterna varierar mellan olika typer av anställningar. Detta uppmuntrar till en övergång till mer flexibla anställningskontrakt med negativa kort- eller långsiktiga effekter för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(11)

Visserligen minskar utrymmet för ytterligare utgiftsbaserad konsolidering och det är nödvändigt att stödja konvergensen genom fortsatta utgifter på nyckelområden som utbildning, innovation och transportinfrastruktur, men det finns utrymme för åtgärder som inriktas på att bredda skattebasen, begränsa skatteflykt samt förbättra skattemoralen, utan att därför påverka de tillväxtmöjligheter som ligger nära i tiden. Kan man få bukt med ett av de högsta momsgapen i EU blir resultatet sannolikt betydande ytterligare intäkter. Det finns också möjligheter till ökade inkomster från sådana skatter som är minst skadliga för tillväxten, såsom fastighetsskatter och miljöskatter. Den faktiska beskattningen av arbetsinkomsterna varierar mellan olika typer av anställningar. Detta uppmuntrar till en övergång till mer flexibla anställningskontrakt med negativa kort- eller långsiktiga effekter för de offentliga finanserna.

| (12) | Slovakien har endast delvis vidtagit åtgärder med avseende på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, då man inte har genomfört de planerade ändringarna i det fördelningsbaserade pensionssystemet. Åtgärder har vidtagits för att öka pensionssystemets fullt finansierade pelare. Ett instabilt lagstiftningsklimat som tidigare präglades av ständiga och betydande ändringar har dock medfört icke försumbara anpassningskostnader och infört osäkerhet i den fullt finansierade pelaren. |
| --- | --- |

(12)

Slovakien har endast delvis vidtagit åtgärder med avseende på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, då man inte har genomfört de planerade ändringarna i det fördelningsbaserade pensionssystemet. Åtgärder har vidtagits för att öka pensionssystemets fullt finansierade pelare. Ett instabilt lagstiftningsklimat som tidigare präglades av ständiga och betydande ändringar har dock medfört icke försumbara anpassningskostnader och infört osäkerhet i den fullt finansierade pelaren.

| (13) | Inga betydande åtgärder har vidtagits för att åtgärda Slovakiens sysselsättningsproblem. Det finns fortfarande behov av att förbättra effektiviteten i den aktiva arbetsmarknadspolitiken och arbetsförmedlingarnas kapacitet. Det krävs också åtgärder för att öka äldre arbetstagares och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom barnomsorgsmöjligheter. Skattekilen, inklusive alla obligatoriska avgifter, förblir relativt hög för låginkomsttagare och en stor andel av de arbetssökande ser ingen större anledning att ta sig från bidragsberoendet till ett lågavlönat jobb. |
| --- | --- |

(13)

Inga betydande åtgärder har vidtagits för att åtgärda Slovakiens sysselsättningsproblem. Det finns fortfarande behov av att förbättra effektiviteten i den aktiva arbetsmarknadspolitiken och arbetsförmedlingarnas kapacitet. Det krävs också åtgärder för att öka äldre arbetstagares och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom barnomsorgsmöjligheter. Skattekilen, inklusive alla obligatoriska avgifter, förblir relativt hög för låginkomsttagare och en stor andel av de arbetssökande ser ingen större anledning att ta sig från bidragsberoendet till ett lågavlönat jobb.

| (14) | Endast begränsade åtgärder har antagits för att förbättra den låga kvaliteten inom utbildnings- och fortbildningssystemen. För att ta itu med Slovakiens höga ungdomsarbetslöshet krävs att en ungdomshandlingsplan antas och genomförs utan dröjsmål, i linje med resultaten från Slovakiens och kommissionens gemensamma arbetsgrupp för ungdomsarbetslöshetsfrågor, inbegripet en reform av yrkesutbildningen, fortbildningen och den högre utbildningen. En uppdaterad strategi för livslångt lärande har antagits. Emellertid infördes inga särskilda incitament för att öka deltagandenivån. |
| --- | --- |

(14)

Endast begränsade åtgärder har antagits för att förbättra den låga kvaliteten inom utbildnings- och fortbildningssystemen. För att ta itu med Slovakiens höga ungdomsarbetslöshet krävs att en ungdomshandlingsplan antas och genomförs utan dröjsmål, i linje med resultaten från Slovakiens och kommissionens gemensamma arbetsgrupp för ungdomsarbetslöshetsfrågor, inbegripet en reform av yrkesutbildningen, fortbildningen och den högre utbildningen. En uppdaterad strategi för livslångt lärande har antagits. Emellertid infördes inga särskilda incitament för att öka deltagandenivån.

| (15) | Marginaliserade befolkningsgrupper, däribland romerna, utesluts i stor utsträckning från arbetsmarknaden och det vanliga utbildningssystemet, vilket innebär att det finns en betydande underutnyttjad arbetskraftspotential i den slovakiska ekonomin. För att ta itu med detta problem bör Slovakien öka ansträngningarna att förbättra utbildningsresultaten för marginaliserade samhällsgrupper och stärka politiken för återintegration av vuxna på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(15)

Marginaliserade befolkningsgrupper, däribland romerna, utesluts i stor utsträckning från arbetsmarknaden och det vanliga utbildningssystemet, vilket innebär att det finns en betydande underutnyttjad arbetskraftspotential i den slovakiska ekonomin. För att ta itu med detta problem bör Slovakien öka ansträngningarna att förbättra utbildningsresultaten för marginaliserade samhällsgrupper och stärka politiken för återintegration av vuxna på arbetsmarknaden.

| (16) | Slovakien har väsentligt ökat öppenheten och insynen i reglerna för offentlig upphandling och i rättssystemet, men de rättsliga förfarandena är fortfarande långdragna och kostsamma. Den övergripande kvaliteten och kapaciteten inom offentliga institutioner är fortfarande svag. Den offentliga förvaltningen brister i strategiska angreppssätt och lider av en hög personalomsättning och otillräcklig kapacitetsuppbyggnad, vilket hindrar en sammanhängande politik från att utvecklas och gör det svårt att införa offentliga tjänster som ger resultat. |
| --- | --- |

(16)

Slovakien har väsentligt ökat öppenheten och insynen i reglerna för offentlig upphandling och i rättssystemet, men de rättsliga förfarandena är fortfarande långdragna och kostsamma. Den övergripande kvaliteten och kapaciteten inom offentliga institutioner är fortfarande svag. Den offentliga förvaltningen brister i strategiska angreppssätt och lider av en hög personalomsättning och otillräcklig kapacitetsuppbyggnad, vilket hindrar en sammanhängande politik från att utvecklas och gör det svårt att införa offentliga tjänster som ger resultat.

| (17) | Slovakien har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena och genomförandet av dem som presenterades 2011 avser främjande av sysselsättningen, förbättrad konkurrenskraft, ökad hållbarhet i de offentliga finanserna och stärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har gjort en bedömning av åtagandena inom ramen för europluspakten. Resultaten av bedömningen har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(17)

Slovakien har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Åtagandena och genomförandet av dem som presenterades 2011 avser främjande av sysselsättningen, förbättrad konkurrenskraft, ökad hållbarhet i de offentliga finanserna och stärkt finansiell stabilitet. Kommissionen har gjort en bedömning av åtagandena inom ramen för europluspakten. Resultaten av bedömningen har beaktats i rekommendationerna.

| (18) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovakien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har efterlevts, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovakien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har efterlevts, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Vidta kompletterande åtgärder under 2012 och ange nödvändiga åtgärder under 2013 i syfte att korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och säkerställa den strukturella anpassning som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Genomföra riktade besparingsåtgärder men samtidigt skydda de tillväxthöjande utgifterna, och påskynda ansträngningarna att göra de offentliga utgifterna kostnadseffektivare. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive att nå riktmärket för utgifter. Påskynda inrättandet av det finanspolitiska rådet och anta regler om utgiftstak. |
| --- | --- |

1.

Vidta kompletterande åtgärder under 2012 och ange nödvändiga åtgärder under 2013 i syfte att korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och säkerställa den strukturella anpassning som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Genomföra riktade besparingsåtgärder men samtidigt skydda de tillväxthöjande utgifterna, och påskynda ansträngningarna att göra de offentliga utgifterna kostnadseffektivare. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive att nå riktmärket för utgifter. Påskynda inrättandet av det finanspolitiska rådet och anta regler om utgiftstak.

| 2. | Öka skattedisciplinen, särskilt genom att göra momsuppbörden effektivare; minska snedvridningen av beskattningen av arbetsinkomster mellan olika anställningstyper, även genom att minska möjligheterna till skatteavdrag; koppla fastighetsbeskattningen till marknadsvärdet på egendom; utnyttja miljöbeskattningen i större utsträckning. |
| --- | --- |

2.

Öka skattedisciplinen, särskilt genom att göra momsuppbörden effektivare; minska snedvridningen av beskattningen av arbetsinkomster mellan olika anställningstyper, även genom att minska möjligheterna till skatteavdrag; koppla fastighetsbeskattningen till marknadsvärdet på egendom; utnyttja miljöbeskattningen i större utsträckning.

| 3. | Justera den fördelningsbaserade pelaren i pensionssystemet, framför allt genom en indexeringsmekanism, införa en direkt koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och medellivslängden samt införa en hållbarhetsfaktor i pensionsberäkningsmetoden som återspeglar den demografiska förändringen. Säkerställa stabilitet och hållbarhet även vad avser den fullt finansierade pensionspelaren. |
| --- | --- |

3.

Justera den fördelningsbaserade pelaren i pensionssystemet, framför allt genom en indexeringsmekanism, införa en direkt koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och medellivslängden samt införa en hållbarhetsfaktor i pensionsberäkningsmetoden som återspeglar den demografiska förändringen. Säkerställa stabilitet och hållbarhet även vad avser den fullt finansierade pensionspelaren.

| 4. | Höja de offentliga arbetsförmedlingarnas administrativa kapacitet för att förbättra inriktning, utformning och utvärdering vad gäller den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att få mer individuellt anpassade arbetsförmedlingstjänster för unga, långtidsarbetslösa, äldre arbetstagare och kvinnor. Säkerställa barnomsorgsmöjligheter. Minska skattekilen för lågavlönat arbete och anpassa socialförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

4.

Höja de offentliga arbetsförmedlingarnas administrativa kapacitet för att förbättra inriktning, utformning och utvärdering vad gäller den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att få mer individuellt anpassade arbetsförmedlingstjänster för unga, långtidsarbetslösa, äldre arbetstagare och kvinnor. Säkerställa barnomsorgsmöjligheter. Minska skattekilen för lågavlönat arbete och anpassa socialförsäkringssystemet.

| 5. | Anta och genomföra en ungdomsarbetslöshetsplan som särskilt inriktas på att höja kvaliteten på utbildning och fortbildning och relevansen för arbetsmarknaden, även genom införandet av ett lärlingssystem. Förbättra kvaliteten på den högre utbildningen genom att stärka kvalitetssäkringen och resultatinriktningen. |
| --- | --- |

5.

Anta och genomföra en ungdomsarbetslöshetsplan som särskilt inriktas på att höja kvaliteten på utbildning och fortbildning och relevansen för arbetsmarknaden, även genom införandet av ett lärlingssystem. Förbättra kvaliteten på den högre utbildningen genom att stärka kvalitetssäkringen och resultatinriktningen.

| 6. | Vidta aktiva åtgärder för att förbättra tillträdet till och kvaliteten på skolutbildning och undervisningen i förskolan för utsatta grupper, däribland romerna. Säkerställa återintegrering på arbetsmarkanden för vuxna genom aktiveringsåtgärder och riktade arbetsförmedlingstjänster, vuxenutbildning och möjligheter till kortare fortbildning. |
| --- | --- |

6.

Vidta aktiva åtgärder för att förbättra tillträdet till och kvaliteten på skolutbildning och undervisningen i förskolan för utsatta grupper, däribland romerna. Säkerställa återintegrering på arbetsmarkanden för vuxna genom aktiveringsåtgärder och riktade arbetsförmedlingstjänster, vuxenutbildning och möjligheter till kortare fortbildning.

| 7. | Stärka kvaliteten på offentliga tjänster, också genom att förbättra förvaltningen av mänskliga resurser och stärka den analytiska kapaciteten. Minska de rättsliga förfarandenas långdragenhet ytterligare och stärka myndigheten för offentlig upphandling i dess roll som oberoende organ. |
| --- | --- |

7.

Stärka kvaliteten på offentliga tjänster, också genom att förbättra förvaltningen av mänskliga resurser och stärka den analytiska kapaciteten. Minska de rättsliga förfarandenas långdragenhet ytterligare och stärka myndigheten för offentlig upphandling i dess roll som oberoende organ.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 272, 15.9.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/77

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Sloveniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/23

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en ökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Sloveniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Sloveniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Slovenien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Slovenien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade också behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, att återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, att ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt att modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade också behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, att återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, att främja tillväxt och konkurrenskraft, att ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt att modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 26 april 2012 lade Slovakien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och den 13 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Vid en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har kommissionen också bedömt om Slovenien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att interna obalanser föreligger i Slovenien som framför allt påverkar balansräkningarna i bolagssektorn och bankernas stabilitet. Dessa interna obalanser och potentiella externa obalanser bör följas upp noggrant och ingå i beslutsunderlaget för den ekonomiska politiken för att minska risken för negativa effekter på ekonomins funktion. Rekapitaliseringen och försäljningen av den största banken är tillsammans med det bestämda åtagandet att korrigera det alltför stora överskottet senast 2013 två viktiga och relevanta delar av det agerande som nu är planerat. Risken för alltför stora obalanser kan minimeras genom ett snabbt och grundligt genomförande på dessa områden. |
| --- | --- |

(9)

Den 26 april 2012 lade Slovakien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015 och den 13 april 2012 sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Vid en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har kommissionen också bedömt om Slovenien påverkas av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att interna obalanser föreligger i Slovenien som framför allt påverkar balansräkningarna i bolagssektorn och bankernas stabilitet. Dessa interna obalanser och potentiella externa obalanser bör följas upp noggrant och ingå i beslutsunderlaget för den ekonomiska politiken för att minska risken för negativa effekter på ekonomins funktion. Rekapitaliseringen och försäljningen av den största banken är tillsammans med det bestämda åtagandet att korrigera det alltför stora överskottet senast 2013 två viktiga och relevanta delar av det agerande som nu är planerat. Risken för alltför stora obalanser kan minimeras genom ett snabbt och grundligt genomförande på dessa områden.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets prognoser beträffande de offentliga finanserna är optimistiskt i jämförelse med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP 2013, som är den tidsfrist som rådet fastställt, och att sedan fortsätta att minska underskottet så att Slovenien i stort sett uppnår sitt medelfristiga budgetmål senast 2015. Det medelfristiga budgetmålet är ett strukturellt saldo i balans, detsamma som i det förra stabilitetsprogrammet, men kan inte anses ändamålsenligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det mot bakgrund av nuvarande politik och prognoser inte säkerställer tillräckligt snabba framsteg i riktning mot långsiktig hållbarhet.
  Det finns risk för att underskotten blir större än underskottsmålen på grund av i) otillräckligt specificerade åtgärder som i synnerhet planeras för perioden 2014–2015, ii) redan tidigare alltför höga löpande primära utgifter, iii) lägre intäkter mot bakgrund av det relativt optimistiska makroekonomiska scenariot och osäkerhet om effekterna av de nyligen beslutade skatteåtgärderna, och iv) eventuella ytterligare åtgärder för kapitalstöd och åberopande av garantier. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) väntas den årliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2013 motsvara i genomsnitt nästan 1 % av BNP, vilket är något högre än rådets rekommendation. Av kommissionens avdelningars vårprognos 2012 framgår det emellertid att ytterligare insatser kommer att krävas 2013 för att följa rekommendationen under hela korrigeringsperioden. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer den årliga framstegstakten 2015 för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt enligt stabilitetsprogrammet med det riktmärke på 0,5 % som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, men 2014 ligger den under riktmärket, medan ökningstakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, överensstämmer dock med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under båda åren, så generellt är den anpassningsbana som planeras i stabilitetsprogrammet i stort sett lämplig för att uppnå det medelfristiga budgetmålet. Mot bakgrund av de risker som nämns ovan kan framstegen för att uppnå det medelfristiga budgetmålet bli långsammare än ändamålsenligt under båda åren.
  Från att ligga på omkring 48 % av BNP under 2011 väntas den offentliga bruttoskulden enligt stabilitetsprogrammet nå en högsta nivå på 53 % 2013 (och stannar alltså under fördragets referensvärde på 60 % av BNP) för att därefter minska något i slutet av programperioden. På grund av de eventuella högre underskott som nämns ovan samt högre stock-/flödesjusteringar finns det risk för att skuldprognoserna behöver justeras uppåt. Sloveniens medelfristiga budgetram och utgiftsregel är fortfarande inte tillräckligt bindande och sätter inte tillräcklig fokus på att uppnå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna och säkerställa långsiktig hållbarhet. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets prognoser beträffande de offentliga finanserna är optimistiskt i jämförelse med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP 2013, som är den tidsfrist som rådet fastställt, och att sedan fortsätta att minska underskottet så att Slovenien i stort sett uppnår sitt medelfristiga budgetmål senast 2015. Det medelfristiga budgetmålet är ett strukturellt saldo i balans, detsamma som i det förra stabilitetsprogrammet, men kan inte anses ändamålsenligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det mot bakgrund av nuvarande politik och prognoser inte säkerställer tillräckligt snabba framsteg i riktning mot långsiktig hållbarhet.

Det finns risk för att underskotten blir större än underskottsmålen på grund av i) otillräckligt specificerade åtgärder som i synnerhet planeras för perioden 2014–2015, ii) redan tidigare alltför höga löpande primära utgifter, iii) lägre intäkter mot bakgrund av det relativt optimistiska makroekonomiska scenariot och osäkerhet om effekterna av de nyligen beslutade skatteåtgärderna, och iv) eventuella ytterligare åtgärder för kapitalstöd och åberopande av garantier. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) väntas den årliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2013 motsvara i genomsnitt nästan 1 % av BNP, vilket är något högre än rådets rekommendation. Av kommissionens avdelningars vårprognos 2012 framgår det emellertid att ytterligare insatser kommer att krävas 2013 för att följa rekommendationen under hela korrigeringsperioden. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer den årliga framstegstakten 2015 för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt enligt stabilitetsprogrammet med det riktmärke på 0,5 % som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, men 2014 ligger den under riktmärket, medan ökningstakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, överensstämmer dock med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under båda åren, så generellt är den anpassningsbana som planeras i stabilitetsprogrammet i stort sett lämplig för att uppnå det medelfristiga budgetmålet. Mot bakgrund av de risker som nämns ovan kan framstegen för att uppnå det medelfristiga budgetmålet bli långsammare än ändamålsenligt under båda åren.

Från att ligga på omkring 48 % av BNP under 2011 väntas den offentliga bruttoskulden enligt stabilitetsprogrammet nå en högsta nivå på 53 % 2013 (och stannar alltså under fördragets referensvärde på 60 % av BNP) för att därefter minska något i slutet av programperioden. På grund av de eventuella högre underskott som nämns ovan samt högre stock-/flödesjusteringar finns det risk för att skuldprognoserna behöver justeras uppåt. Sloveniens medelfristiga budgetram och utgiftsregel är fortfarande inte tillräckligt bindande och sätter inte tillräcklig fokus på att uppnå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna och säkerställa långsiktig hållbarhet.

| (11) | Regeringen har hittills inte haft möjlighet att införa några systemförändringar i pensionssystemet på grund av det tolv månader långa uppehåll som gäller lagstiftningen efter folkomröstningen i juni 2011 då en tidigare pensionsreform avvisades. Kortfristiga kostnadsminskande åtgärder förlängdes och stärktes dock i december 2011 och maj 2012. Dessa tillfälliga åtgärder är visserligen relevanta och gynnsamma på kort sikt, men de är inte på långt när tillräckliga för att hantera utmaningarna på lång sikt. Regeringen planerar att genomföra en ny pensionsreform i slutet av 2013 som skulle bygga på ett system med flera pelare och höja den faktiska pensionsåldern. Inga närmare uppgifter föreligger, men ambitionsnivån för dessa planer förefaller blygsam. Med tanke på hur stora utmaningarna faktiskt är behövs det en övergripande reform för att hantera följande problem: en låg lagstadgad pensionsålder, skillnader i den lagstadgade pensionsåldern för män och kvinnor, stora möjligheter till förtida pensionering och generösa regler för pensionsindexering. Hittills har inga särskilda åtgärder vidtagits för att öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, även om äldre arbetslösa tas upp som en särskild målgrupp i riktlinjerna för genomförandet av de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 2012–2015 och 2012 års plan för genomförandet av aktiva sysselsättningspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har hittills inte haft möjlighet att införa några systemförändringar i pensionssystemet på grund av det tolv månader långa uppehåll som gäller lagstiftningen efter folkomröstningen i juni 2011 då en tidigare pensionsreform avvisades. Kortfristiga kostnadsminskande åtgärder förlängdes och stärktes dock i december 2011 och maj 2012. Dessa tillfälliga åtgärder är visserligen relevanta och gynnsamma på kort sikt, men de är inte på långt när tillräckliga för att hantera utmaningarna på lång sikt. Regeringen planerar att genomföra en ny pensionsreform i slutet av 2013 som skulle bygga på ett system med flera pelare och höja den faktiska pensionsåldern. Inga närmare uppgifter föreligger, men ambitionsnivån för dessa planer förefaller blygsam. Med tanke på hur stora utmaningarna faktiskt är behövs det en övergripande reform för att hantera följande problem: en låg lagstadgad pensionsålder, skillnader i den lagstadgade pensionsåldern för män och kvinnor, stora möjligheter till förtida pensionering och generösa regler för pensionsindexering. Hittills har inga särskilda åtgärder vidtagits för att öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, även om äldre arbetslösa tas upp som en särskild målgrupp i riktlinjerna för genomförandet av de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 2012–2015 och 2012 års plan för genomförandet av aktiva sysselsättningspolitiska åtgärder.

| (12) | Situationen inom den slovenska banksektorn framstår nu som en ännu större utmaning än vid tidpunkten för 2011 års bedömning. Förlusterna i sektorn var betydande under hela 2011 och inbromsningen i ekonomin kommer att leda till ytterligare kreditförluster framöver, eftersom flera företag kämpar med sina skuldbetalningar. De åtgärder som har införts eller aviserats hittills är inte tillräckliga med tanke på hur stora utmaningarna är. Den brådskande andra rekapitaliseringen av den största banken (NLB) är fortfarande föremål för förhandlingar med privata och internationella investerare. Den nya regeringen har tillkännagett sin avsikt att minska sitt aktieinnehav i de större bankerna till en blockerande minoritet. Hur denna mer långsiktiga strävan ska förenas med det omedelbara och angelägna behovet av nytt kapital måste klargöras, då staten som majoritetsägare i slutänden otvetydigt bär ansvaret. En tydlig privatiseringsstrategi som bygger på kapitaltillskott i tid för att täcka förluster, en garanti för god förvaltning och en professionell, avpolitiserad ledning skulle göra denna politik och en eventuell försäljning av dessa banker mer trovärdig. |
| --- | --- |

(12)

Situationen inom den slovenska banksektorn framstår nu som en ännu större utmaning än vid tidpunkten för 2011 års bedömning. Förlusterna i sektorn var betydande under hela 2011 och inbromsningen i ekonomin kommer att leda till ytterligare kreditförluster framöver, eftersom flera företag kämpar med sina skuldbetalningar. De åtgärder som har införts eller aviserats hittills är inte tillräckliga med tanke på hur stora utmaningarna är. Den brådskande andra rekapitaliseringen av den största banken (NLB) är fortfarande föremål för förhandlingar med privata och internationella investerare. Den nya regeringen har tillkännagett sin avsikt att minska sitt aktieinnehav i de större bankerna till en blockerande minoritet. Hur denna mer långsiktiga strävan ska förenas med det omedelbara och angelägna behovet av nytt kapital måste klargöras, då staten som majoritetsägare i slutänden otvetydigt bär ansvaret. En tydlig privatiseringsstrategi som bygger på kapitaltillskott i tid för att täcka förluster, en garanti för god förvaltning och en professionell, avpolitiserad ledning skulle göra denna politik och en eventuell försäljning av dessa banker mer trovärdig.

| (13) | Inga konkreta förslag har lagts fram under det senaste året för att minska asymmetrierna mellan det skydd som ges till fast anställda arbetstagare å ena sidan och visstidsanställda å den andra sidan. Förhandlingarna med arbetsmarknadens parter om lagen om anställningsförhållanden inleddes 2011, men ingen överenskommelse har nåtts och inga ändringar har antagits. Det nationella reformprogrammet omfattar vissa åtgärder för att öka både flexibilitet och trygghet och undanröja segmenteringen, men ingen tidsplan anges för när de ska vidtas. Genom den nyligen antagna lagen om balans i de offentliga finanserna införs betydligt högre avgifter (koncessionsavgifter) för ”studentarbete” för att minska fördelarna med denna typ av status på arbetsmarknaden, men inga ytterligare åtgärder är planerade. |
| --- | --- |

(13)

Inga konkreta förslag har lagts fram under det senaste året för att minska asymmetrierna mellan det skydd som ges till fast anställda arbetstagare å ena sidan och visstidsanställda å den andra sidan. Förhandlingarna med arbetsmarknadens parter om lagen om anställningsförhållanden inleddes 2011, men ingen överenskommelse har nåtts och inga ändringar har antagits. Det nationella reformprogrammet omfattar vissa åtgärder för att öka både flexibilitet och trygghet och undanröja segmenteringen, men ingen tidsplan anges för när de ska vidtas. Genom den nyligen antagna lagen om balans i de offentliga finanserna införs betydligt högre avgifter (koncessionsavgifter) för ”studentarbete” för att minska fördelarna med denna typ av status på arbetsmarknaden, men inga ytterligare åtgärder är planerade.

| (14) | Utbildningssystemen är fortfarande inte tillräckligt anpassade till behoven på arbetsmarknaden, även om yrkesvägledning nu håller på att införas i alla led av utbildningen och insatser görs för att informera om framtida yrkesmöjligheter. Inga konkreta åtgärder har vidtagits för att upprätta ett system för arbetsmarknadsprognoser. Vissa projekt som samfinansieras med Europeiska socialfonden har inletts för att främja yrken med hög efterfrågan på arbetsmarknaden. Dessa åtgärder är relevanta men sammantaget inte tillräckliga för att lösa problemet. Den externa expertbedömningen av hur effektiv den offentliga arbetsförmedlingen i Slovenien är totalt sett finns inte tillgänglig för en bedömning. |
| --- | --- |

(14)

Utbildningssystemen är fortfarande inte tillräckligt anpassade till behoven på arbetsmarknaden, även om yrkesvägledning nu håller på att införas i alla led av utbildningen och insatser görs för att informera om framtida yrkesmöjligheter. Inga konkreta åtgärder har vidtagits för att upprätta ett system för arbetsmarknadsprognoser. Vissa projekt som samfinansieras med Europeiska socialfonden har inletts för att främja yrken med hög efterfrågan på arbetsmarknaden. Dessa åtgärder är relevanta men sammantaget inte tillräckliga för att lösa problemet. Den externa expertbedömningen av hur effektiv den offentliga arbetsförmedlingen i Slovenien är totalt sett finns inte tillgänglig för en bedömning.

| (15) | Trots lagändringar i april 2011 för att omvandla konkurrensskyddsbyrån till en fristående instans från och med den 1 januari 2012 är den fortfarande inte oberoende, eftersom flera förfarandemässiga villkor först måste uppfyllas. Dessutom minskade man konkurrensskyddsbyråns resurser 2011. Denna utveckling påverkar byråns möjligheter att vidta fler tillsynsåtgärder och stärka konkurrensfrämjande reformer genom sin institutionella tyngd. En undersökning har nyligen genomförts om avregleringen av yrken, men de konkreta politiska åtgärderna på detta område är fortfarande vaga. Mer generellt sett är vissa aspekter av den rättsliga ramen för tjänsteleverantörers etablering eventuellt inte förenliga med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6). Företagsklimatet präglas överlag av svagheter som avskräcker inhemska och utländska investerare och står i vägen för en snabb rensning av bankernas balansräkningar; hit hör t.ex. statens direkta eller indirekta involvering i ekonomin och gäldenärsvänliga och i vissa fall problematiska insolvensförfaranden. Slutligen börjar det nationella överföringsnätet för elektricitet bli en flaskhals på grund av Sloveniens ökande betydelse som transitland för elflöden. |
| --- | --- |

(15)

Trots lagändringar i april 2011 för att omvandla konkurrensskyddsbyrån till en fristående instans från och med den 1 januari 2012 är den fortfarande inte oberoende, eftersom flera förfarandemässiga villkor först måste uppfyllas. Dessutom minskade man konkurrensskyddsbyråns resurser 2011. Denna utveckling påverkar byråns möjligheter att vidta fler tillsynsåtgärder och stärka konkurrensfrämjande reformer genom sin institutionella tyngd. En undersökning har nyligen genomförts om avregleringen av yrken, men de konkreta politiska åtgärderna på detta område är fortfarande vaga. Mer generellt sett är vissa aspekter av den rättsliga ramen för tjänsteleverantörers etablering eventuellt inte förenliga med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (6). Företagsklimatet präglas överlag av svagheter som avskräcker inhemska och utländska investerare och står i vägen för en snabb rensning av bankernas balansräkningar; hit hör t.ex. statens direkta eller indirekta involvering i ekonomin och gäldenärsvänliga och i vissa fall problematiska insolvensförfaranden. Slutligen börjar det nationella överföringsnätet för elektricitet bli en flaskhals på grund av Sloveniens ökande betydelse som transitland för elflöden.

| (16) | Efter en kraftig diskretionär höjning i mars 2010 var minimilönen i procent av genomsnittslönen den högsta i EU 2011, även om minimilönen fortfarande ligger under fattigdomsgränsen. Indexeringen under de därpå följande två åren har lett till en ytterligare nominell ökning med 4 %. Denna utveckling hämmar konkurrenskraften inom arbetskraftsintensiva näringsgrenar och förvärrar den strukturella arbetslösheten. |
| --- | --- |

(16)

Efter en kraftig diskretionär höjning i mars 2010 var minimilönen i procent av genomsnittslönen den högsta i EU 2011, även om minimilönen fortfarande ligger under fattigdomsgränsen. Indexeringen under de därpå följande två åren har lett till en ytterligare nominell ökning med 4 %. Denna utveckling hämmar konkurrenskraften inom arbetskraftsintensiva näringsgrenar och förvärrar den strukturella arbetslösheten.

| (17) | Slovenien har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som lades fram 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtagandena inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(17)

Slovenien har gjort ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som lades fram 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har gjort en bedömning av hur åtagandena inom europluspakten genomförts. Resultaten från denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (18) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Sloveniens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovenien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Sloveniens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovenien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–7 nedan.

| (19) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (20) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3, 6 och 7 nedan. |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 kommer särskilt till uttryck i rekommendationerna 3, 6 och 7 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovenien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Genomföra 2012 års budget och stärka den finanspolitiska strategin för 2013 med tillräckligt specificerade strukturåtgärder, och därvid vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt senast 2013 och att den strukturanpassning åstadkoms som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det ändamålsenliga medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter. Stärka den medelfristiga budgetramen, inklusive utgiftsregeln, genom att göra den mer bindande och genomsynlig. |
| --- | --- |

1.

Genomföra 2012 års budget och stärka den finanspolitiska strategin för 2013 med tillräckligt specificerade strukturåtgärder, och därvid vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras på ett hållbart sätt senast 2013 och att den strukturanpassning åstadkoms som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Därefter säkerställa en tillräcklig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg mot det ändamålsenliga medelfristiga budgetmålet, inklusive nå riktmärket för utgifter. Stärka den medelfristiga budgetramen, inklusive utgiftsregeln, genom att göra den mer bindande och genomsynlig.

| 2. | Snarast vidta åtgärder för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, samtidigt som pensionerna hålls på en tillräcklig nivå, genom att i) införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor, ii) säkerställa en högre faktisk lagstadgad pensionsålder, inbegripet genom att koppla den till förväntad livslängd, iii) minska möjligheterna till förtida pensionering, och iv) se över systemet för pensionsindexering. Öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare genom att vidareutveckla de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och åtgärderna för livslångt lärande. |
| --- | --- |

2.

Snarast vidta åtgärder för att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, samtidigt som pensionerna hålls på en tillräcklig nivå, genom att i) införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor, ii) säkerställa en högre faktisk lagstadgad pensionsålder, inbegripet genom att koppla den till förväntad livslängd, iii) minska möjligheterna till förtida pensionering, och iv) se över systemet för pensionsindexering. Öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare genom att vidareutveckla de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och åtgärderna för livslångt lärande.

| 3. | Vidta nödvändiga åtgärder för att bygga upp tillräckliga kapitalbuffertar inom banksektorn och kraftigt främja en rensning av balansräkningarna så att ändamålsenlig utlåning till produktiv verksamhet återigen kan ske. Se till att fullständiga tredjepartskontroller genomförs av de uppskattningar av kreditförluster som gjorts vid stresstester av systemviktiga banker. |
| --- | --- |

3.

Vidta nödvändiga åtgärder för att bygga upp tillräckliga kapitalbuffertar inom banksektorn och kraftigt främja en rensning av balansräkningarna så att ändamålsenlig utlåning till produktiv verksamhet återigen kan ske. Se till att fullständiga tredjepartskontroller genomförs av de uppskattningar av kreditförluster som gjorts vid stresstester av systemviktiga banker.

| 4. | Anpassa lagstiftningen om anställningsskydd när det gäller tillsvidareanställning för att minska segmenteringen av arbetsmarknaden, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis. Vidta ytterligare åtgärder mot den parallella arbetsmarknad som orsakas av studentarbeten. |
| --- | --- |

4.

Anpassa lagstiftningen om anställningsskydd när det gäller tillsvidareanställning för att minska segmenteringen av arbetsmarknaden, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis. Vidta ytterligare åtgärder mot den parallella arbetsmarknad som orsakas av studentarbeten.

| 5. | Förbättra överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov, särskilt när det gäller lågutbildade arbetstagare och utexaminerade från högre utbildning, och fortsätta reformera den yrkesinriktade utbildningen. |
| --- | --- |

5.

Förbättra överensstämmelsen mellan kompetenstillgång och arbetsmarknadens behov, särskilt när det gäller lågutbildade arbetstagare och utexaminerade från högre utbildning, och fortsätta reformera den yrkesinriktade utbildningen.

| 6. | Vidta ytterligare åtgärder för att stärka marknadsöppningen och påskynda omstruktureringen av yrkesmässiga tjänster. Förbättra företagsklimatet genom att i) genomföra reformen av konkurrensskyddsbyrån, ii) upprätta en ram för statsägda företag som förhindrar ett direkt inflytande på förvaltningen och garanterar höga normer för bolagsstyrning, och iii) förbättra konkursförfarandena, särskilt i fråga om tidsåtgång och effektivitet. |
| --- | --- |

6.

Vidta ytterligare åtgärder för att stärka marknadsöppningen och påskynda omstruktureringen av yrkesmässiga tjänster. Förbättra företagsklimatet genom att i) genomföra reformen av konkurrensskyddsbyrån, ii) upprätta en ram för statsägda företag som förhindrar ett direkt inflytande på förvaltningen och garanterar höga normer för bolagsstyrning, och iii) förbättra konkursförfarandena, särskilt i fråga om tidsåtgång och effektivitet.

| 7. | Efter samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, se till att löneökningarna, inbegripet anpassningen av minimilönen, främjar konkurrenskraften och skapandet av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

7.

Efter samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, se till att löneökningarna, inbegripet anpassningen av minimilönen, främjar konkurrenskraften och skapandet av nya arbetstillfällen.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217, 23.7.2011, s. 1.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/81

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Spaniens nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/24

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendationer,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Spaniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Spaniens nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Spanien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Spanien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet underströk behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga till ytterligare åtaganden som är inriktade på ett litet antal viktiga, tidsmässigt lämpliga och mätbara reformer så att målen med pakten kan uppnås. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga till ytterligare åtaganden som är inriktade på ett litet antal viktiga, tidsmässigt lämpliga och mätbara reformer så att målen med pakten kan uppnås.

| (9) | Den 30 april 2012 lade Spanien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Spanien har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade i sin fördjupade granskning att Spanien har drabbats av obalanser, som inte är alltför stora, men som det finns ett trängande behov av att åtgärda. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 april 2012 lade Spanien fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Spanien har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade i sin fördjupade granskning att Spanien har drabbats av obalanser, som inte är alltför stora, men som det finns ett trängande behov av att åtgärda.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom programmet i stort sett är rimligt för 2012 och därefter optimistiskt. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 beräknades BNP-tillväxten nå – 1,8 % under 2012 och – 0,3 % under 2013 mot – 1,7 % och 0,2 % i stabilitetsprogrammet. I enlighet med förfarandet vid alltför stora underskott är syftet med den finanspolitiska strategi som presenteras i stabilitetsprogrammet att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP fram till år 2013, huvudsakligen med hjälp av utgiftsbegränsningar, men även med hjälp av vissa inkomstförstärkande åtgärder. Baserat på (nya beräkningar av) det strukturella saldot (5) är den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot enligt stabilitetsprogrammet 2,6 % av BNP för 2011–2013, vilket är över den finanspolitiska insatsen på i genomsnitt över 1,5 % av BNP under perioden 2010–2013 som rekommenderas enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftar stabilitetsprogrammet att det medelfristiga budgetmålet om en balanserad budget i strukturella termer skulle vara nästan uppnått 2015 med ett strukturellt budgetunderskott på 0,2 % av BNP. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade anpassningstakten i strukturella termer under 2012–2013 utgör tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, och tillväxten av de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger i linje med de utgifter som anges som riktmärken i stabilitets- och tillväxtpakten.
  Enligt stabilitetsprogrammet beräknas den offentliga skuldkvoten nå sin topp år 2013 och därefter börja minska. 2014 och 2015 kommer att vara en övergångsperiod för Spanien och de planer som presenteras i stabilitetsprogrammet skulle säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllandet av det skuldminskningsriktmärke som ges i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet och skuldjusteringen är föremål för stora risker för sämre utfall.
  Den makroekonomiska utvecklingen kan komma att bli mindre gynnsam än väntat. Dessutom är åtgärderna inte tillräckligt specificerade från 2013 och framåt. De regionala regeringarnas iakttagande av budgetramarna, som lämnat övrigt att önska den senaste tiden, en större känslighet för intäkterna på grund av den pågående strukturanpassningen, de osäkra inkomsteffekterna av den finanspolitiska amnestin och eventuella ytterligare finansiella räddningsinsatser medför också en risk för den finanspolitiska strategin. Dessa finansiella räddningsinsatsers eventuella inverkan på underskottet skulle vara en engångsföreteelse. Strikt genomförande av lagen om budgetstabilitet och antagandet av kraftfulla finanspolitiska åtgärder på regional nivå skulle reducera risken för att de uppställda målen inte nås på regional nivå. Med hänsyn till den decentraliserade arten av Spaniens offentliga finanser är en stark skattemässig och institutionell ram av avgörande betydelse. Rådet välkomnar kommissionens avsikt att under de närmaste veckorna göra en ingående bedömning av genomförandet av rådets rekommendation om korrigering av det alltför stora underskottet, och även beakta den annonserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom programmet i stort sett är rimligt för 2012 och därefter optimistiskt. I kommissionens avdelningars vårprognos 2012 beräknades BNP-tillväxten nå – 1,8 % under 2012 och – 0,3 % under 2013 mot – 1,7 % och 0,2 % i stabilitetsprogrammet. I enlighet med förfarandet vid alltför stora underskott är syftet med den finanspolitiska strategi som presenteras i stabilitetsprogrammet att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP fram till år 2013, huvudsakligen med hjälp av utgiftsbegränsningar, men även med hjälp av vissa inkomstförstärkande åtgärder. Baserat på (nya beräkningar av) det strukturella saldot (5) är den genomsnittliga årliga förbättringen av det strukturella saldot enligt stabilitetsprogrammet 2,6 % av BNP för 2011–2013, vilket är över den finanspolitiska insatsen på i genomsnitt över 1,5 % av BNP under perioden 2010–2013 som rekommenderas enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftar stabilitetsprogrammet att det medelfristiga budgetmålet om en balanserad budget i strukturella termer skulle vara nästan uppnått 2015 med ett strukturellt budgetunderskott på 0,2 % av BNP. Det medelfristiga budgetmålet återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade anpassningstakten i strukturella termer under 2012–2013 utgör tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, och tillväxten av de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, ligger i linje med de utgifter som anges som riktmärken i stabilitets- och tillväxtpakten.

Enligt stabilitetsprogrammet beräknas den offentliga skuldkvoten nå sin topp år 2013 och därefter börja minska. 2014 och 2015 kommer att vara en övergångsperiod för Spanien och de planer som presenteras i stabilitetsprogrammet skulle säkerställa tillräckliga framsteg i riktning mot uppfyllandet av det skuldminskningsriktmärke som ges i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet och skuldjusteringen är föremål för stora risker för sämre utfall.

Den makroekonomiska utvecklingen kan komma att bli mindre gynnsam än väntat. Dessutom är åtgärderna inte tillräckligt specificerade från 2013 och framåt. De regionala regeringarnas iakttagande av budgetramarna, som lämnat övrigt att önska den senaste tiden, en större känslighet för intäkterna på grund av den pågående strukturanpassningen, de osäkra inkomsteffekterna av den finanspolitiska amnestin och eventuella ytterligare finansiella räddningsinsatser medför också en risk för den finanspolitiska strategin. Dessa finansiella räddningsinsatsers eventuella inverkan på underskottet skulle vara en engångsföreteelse. Strikt genomförande av lagen om budgetstabilitet och antagandet av kraftfulla finanspolitiska åtgärder på regional nivå skulle reducera risken för att de uppställda målen inte nås på regional nivå. Med hänsyn till den decentraliserade arten av Spaniens offentliga finanser är en stark skattemässig och institutionell ram av avgörande betydelse. Rådet välkomnar kommissionens avsikt att under de närmaste veckorna göra en ingående bedömning av genomförandet av rådets rekommendation om korrigering av det alltför stora underskottet, och även beakta den annonserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014.

| (11) | Spanien antog 2011 en pensionsreform som utgör ett viktigt steg för att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Spaniens försämrade ekonomiska utsikter begränsar dock reformens effekter på de förväntade åldersrelaterade offentliga utgifterna. Dessutom måste reformen fortfarande kompletteras med konkreta åtgärder för att förstärka den övergripande sysselsättningsstrategin för äldre arbetstagare för 2012–2014. |
| --- | --- |

(11)

Spanien antog 2011 en pensionsreform som utgör ett viktigt steg för att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Spaniens försämrade ekonomiska utsikter begränsar dock reformens effekter på de förväntade åldersrelaterade offentliga utgifterna. Dessutom måste reformen fortfarande kompletteras med konkreta åtgärder för att förstärka den övergripande sysselsättningsstrategin för äldre arbetstagare för 2012–2014.

| (12) | I Spanien är skatteandelen av BNP bland de lägsta i EU och skattesystemets effektivitet kan förbättras genom att öka andelen indirekta skatter som är mer tillväxtfrämjande. Det finns i synnerhet utrymme för att bredda mervärdesskattebasen genom att se över den omfattande användningen av skattebefrielser och nedsatta skattesatser. Det spanska skattesystemet innehåller också en skevhet som gynnar skuldsättning och som gör det mer förmånligt att köpa bostad än att hyra tack vare möjligheten att göra ränteavdrag på lån. |
| --- | --- |

(12)

I Spanien är skatteandelen av BNP bland de lägsta i EU och skattesystemets effektivitet kan förbättras genom att öka andelen indirekta skatter som är mer tillväxtfrämjande. Det finns i synnerhet utrymme för att bredda mervärdesskattebasen genom att se över den omfattande användningen av skattebefrielser och nedsatta skattesatser. Det spanska skattesystemet innehåller också en skevhet som gynnar skuldsättning och som gör det mer förmånligt att köpa bostad än att hyra tack vare möjligheten att göra ränteavdrag på lån.

| (13) | Spanien har gjort betydande framsteg när det gäller omstruktureringen av den finansiella sektorn. Omstruktureringen måste fortsätta, för att garantera att icke livskraftiga banker löses upp och att livskraftiga banker kan fullgöra sin funktion som kreditgivare till realekonomin på ett hållbart sätt och utan att otillbörligt snedvrida konkurrensen. Med tanke på de försämrade makroekonomiska utsikterna kan det vara nödvändigt att ytterligare stärka bankernas kapitalbas. |
| --- | --- |

(13)

Spanien har gjort betydande framsteg när det gäller omstruktureringen av den finansiella sektorn. Omstruktureringen måste fortsätta, för att garantera att icke livskraftiga banker löses upp och att livskraftiga banker kan fullgöra sin funktion som kreditgivare till realekonomin på ett hållbart sätt och utan att otillbörligt snedvrida konkurrensen. Med tanke på de försämrade makroekonomiska utsikterna kan det vara nödvändigt att ytterligare stärka bankernas kapitalbas.

| (14) | I februari 2012 antog regeringen en omfattande reform av anställningsskydds- och lönebildningssystemet för att ta itu med den höga arbetslösheten och den kraftiga segmentering på arbetsmarknaden. Effekterna av denna måste övervakas, särskilt när det gäller löneutvecklingen och minskningen av segmenteringen. För att möta utmaningen fullt ut behöver denna reform kompletteras med en mer djupgående revidering av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att förbättra anställbarhet och jobbmatchning. |
| --- | --- |

(14)

I februari 2012 antog regeringen en omfattande reform av anställningsskydds- och lönebildningssystemet för att ta itu med den höga arbetslösheten och den kraftiga segmentering på arbetsmarknaden. Effekterna av denna måste övervakas, särskilt när det gäller löneutvecklingen och minskningen av segmenteringen. För att möta utmaningen fullt ut behöver denna reform kompletteras med en mer djupgående revidering av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att förbättra anställbarhet och jobbmatchning.

| (15) | För att hantera Spaniens höga ungdomsarbetslöshet bör handlingsplanen för ungdomsfrågor genomföras utan dröjsmål, inklusive för lärlingsutbildning och praktikplatser. Även om Spanien har vidtagit åtgärder för att råda bot på antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är siffrorna fortfarande höga och döljer stora skillnader mellan regionerna. |
| --- | --- |

(15)

För att hantera Spaniens höga ungdomsarbetslöshet bör handlingsplanen för ungdomsfrågor genomföras utan dröjsmål, inklusive för lärlingsutbildning och praktikplatser. Även om Spanien har vidtagit åtgärder för att råda bot på antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är siffrorna fortfarande höga och döljer stora skillnader mellan regionerna.

| (16) | Fattigdomen har ökat med en miljon fler människor som riskerar att hamna i fattigdom än 2010 och barnfattigdomen ligger alarmerande högt på 26,2 %. Andelen fattiga bland de förvärvsarbetande med tillfällig anställning är mer än dubbelt så hög som bland dem med fast anställning. |
| --- | --- |

(16)

Fattigdomen har ökat med en miljon fler människor som riskerar att hamna i fattigdom än 2010 och barnfattigdomen ligger alarmerande högt på 26,2 %. Andelen fattiga bland de förvärvsarbetande med tillfällig anställning är mer än dubbelt så hög som bland dem med fast anställning.

| (17) | Tjänster inom fria yrken är fortsatt skyddade från konkurrens i Spanien. En reform av tjänsterna inom fria yrken skulle kunna öka BNP eftersom de är ett viktigt bidrag till andra sektorer inom ekonomin. Särskild vikt bör läggas vid att undanröja omotiverade och oproportionella hinder när det gäller vissa höggradigt reglerade yrken (t.ex. ingenjörer, notarier, registratorer, rättsliga ombud). Dessutom är Spanien det land i unionen där det tar längst tid att få ett verksamhetstillstånd. Bristande samordning mellan lokala, regionala och nationella myndigheter har skapat en uppsjö av regler, ofta överlappande, och en segmentering av Spaniens inre marknad. Anpassningen av stora externa obalanser kräver lättnader när det gäller exportverksamhet. Spanien står också inför många och komplexa utmaningar inom energisektorn vilka är ett allvarligt hinder för att produkt- och tjänstemarknaderna ska fungera effektivt. |
| --- | --- |

(17)

Tjänster inom fria yrken är fortsatt skyddade från konkurrens i Spanien. En reform av tjänsterna inom fria yrken skulle kunna öka BNP eftersom de är ett viktigt bidrag till andra sektorer inom ekonomin. Särskild vikt bör läggas vid att undanröja omotiverade och oproportionella hinder när det gäller vissa höggradigt reglerade yrken (t.ex. ingenjörer, notarier, registratorer, rättsliga ombud). Dessutom är Spanien det land i unionen där det tar längst tid att få ett verksamhetstillstånd. Bristande samordning mellan lokala, regionala och nationella myndigheter har skapat en uppsjö av regler, ofta överlappande, och en segmentering av Spaniens inre marknad. Anpassningen av stora externa obalanser kräver lättnader när det gäller exportverksamhet. Spanien står också inför många och komplexa utmaningar inom energisektorn vilka är ett allvarligt hinder för att produkt- och tjänstemarknaderna ska fungera effektivt.

| (18) | Spanien har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtagandena, och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten och de bedöms vara endast delvis genomförda. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(18)

Spanien har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtagandena, och genomförandet av de åtaganden som presenterades 2011, avser att främja sysselsättningen, förbättra konkurrenskraften, förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och stärka den finansiella stabiliteten. Kommissionen har bedömt genomförandet av åtagandena inom europluspakten och de bedöms vara endast delvis genomförda. Resultaten av denna utvärdering har beaktats i rekommendationerna.

| (19) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Spaniens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Spanien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–8 nedan. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Spaniens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Spanien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–8 nedan.

| (20) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (21) | Rådet har mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och av denna bedömning granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Rådets rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendationerna 1, 3, 4, 5 och 8 nedan. |
| --- | --- |

(21)

Rådet har mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning och av denna bedömning granskat det nationella reformprogrammet och stabilitetsprogrammet. Rådets rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendationerna 1, 3, 4, 5 och 8 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Spanien att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Göra en årlig genomsnittlig strukturell finanspolitisk insats på över 1,5 % av BNP under perioden 2010–2013 i enlighet med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott genom att vidta de åtgärder som antogs i budgeten 2012 samt anta den annonserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014 senast i slutet av juli 2012. Anta och genomföra åtgärder på regional nivå i linje med de godkända omfördelningsplanerna och strikt tillämpa de nya bestämmelserna i lagen om budgetstabilitet vad gäller insyn och kontroll av budgetgenomförandet och fortsätta att förbättra snabbheten vid inlämnandet och korrektheten i budgetrapporteringen på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. Upprätta en oberoende finanspolitisk institution som tillhandahåller analyser och rådgivning och som övervakar finanspolitiken. Genomföra reformer inom den offentliga sektorn för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

1.

Göra en årlig genomsnittlig strukturell finanspolitisk insats på över 1,5 % av BNP under perioden 2010–2013 i enlighet med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott genom att vidta de åtgärder som antogs i budgeten 2012 samt anta den annonserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014 senast i slutet av juli 2012. Anta och genomföra åtgärder på regional nivå i linje med de godkända omfördelningsplanerna och strikt tillämpa de nya bestämmelserna i lagen om budgetstabilitet vad gäller insyn och kontroll av budgetgenomförandet och fortsätta att förbättra snabbheten vid inlämnandet och korrektheten i budgetrapporteringen på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. Upprätta en oberoende finanspolitisk institution som tillhandahåller analyser och rådgivning och som övervakar finanspolitiken. Genomföra reformer inom den offentliga sektorn för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och kvalitet på alla nivåer i den offentliga förvaltningen.

| 2. | Sörja för att pensionsåldern höjs i takt med den förväntade livslängden vid reglering av hållbarhetsfaktorn i den senaste pensionsreformen samt förstärka den övergripande sysselsättningsstrategin för äldre arbetstagare med konkreta åtgärder för att vidareutveckla livslångt lärande samt förbättra arbetsvillkoren och främja återintegrering av denna grupp på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Sörja för att pensionsåldern höjs i takt med den förväntade livslängden vid reglering av hållbarhetsfaktorn i den senaste pensionsreformen samt förstärka den övergripande sysselsättningsstrategin för äldre arbetstagare med konkreta åtgärder för att vidareutveckla livslångt lärande samt förbättra arbetsvillkoren och främja återintegrering av denna grupp på arbetsmarknaden.

| 3. | Införa ett beskattningssystem som är förenligt med de finanspolitiska konsolideringsinsatserna och som i större utsträckning främjar tillväxt, inbegripet en övergång från skatt på arbete till konsumtions- och miljöskatter. Särskilt ta itu med de låga mervärdesskattintäkterna genom att bredda skattebasen för mervärdesskatt. Säkerställa en mindre gynnsam skattemässig behandling av skuldsättning och bostadsägande (i motsats till att hyra). |
| --- | --- |

3.

Införa ett beskattningssystem som är förenligt med de finanspolitiska konsolideringsinsatserna och som i större utsträckning främjar tillväxt, inbegripet en övergång från skatt på arbete till konsumtions- och miljöskatter. Särskilt ta itu med de låga mervärdesskattintäkterna genom att bredda skattebasen för mervärdesskatt. Säkerställa en mindre gynnsam skattemässig behandling av skuldsättning och bostadsägande (i motsats till att hyra).

| 4. | Genomföra reformen av den finansiella sektorn, i synnerhet genom att komplettera den pågående omstruktureringen av banksektorn genom att ta itu med situationen med kvarvarande svaga institutioner, lägga fram en omfattande strategi för att på ett effektivt sätt ta itu med tidigare tillgångar som ärvts i bankernas balansräkningar, och inta en klar ställning vad gäller finansiering och användning av ”back stop”-möjligheter. |
| --- | --- |

4.

Genomföra reformen av den finansiella sektorn, i synnerhet genom att komplettera den pågående omstruktureringen av banksektorn genom att ta itu med situationen med kvarvarande svaga institutioner, lägga fram en omfattande strategi för att på ett effektivt sätt ta itu med tidigare tillgångar som ärvts i bankernas balansräkningar, och inta en klar ställning vad gäller finansiering och användning av ”back stop”-möjligheter.

| 5. | Genomföra arbetsmarknadsreformer och vidta ytterligare åtgärder för att öka de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas effektivitet genom att göra dem mer målinriktade, genom att öka användningen av utbildnings-, rådgivnings- och jobbmatchningstjänster, genom att stärka deras koppling till passiva åtgärder, och genom att stärka samordningen mellan nationella och regionala offentliga arbetsförmedlingar, och då även för att utbyta information om lediga platser. |
| --- | --- |

5.

Genomföra arbetsmarknadsreformer och vidta ytterligare åtgärder för att öka de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas effektivitet genom att göra dem mer målinriktade, genom att öka användningen av utbildnings-, rådgivnings- och jobbmatchningstjänster, genom att stärka deras koppling till passiva åtgärder, och genom att stärka samordningen mellan nationella och regionala offentliga arbetsförmedlingar, och då även för att utbyta information om lediga platser.

| 6. | Se över utgiftsprioriteringar och omfördela medel för att främja tillgång till finansiering för små och medelstora företag, forskning, innovation och ungdom. Genomföra handlingsplanen för ungdomsfrågor, i synnerhet när det gäller kvaliteten på och arbetsmarknadsanpassningen av yrkesutbildning och utbildning, och fortsätta ansträngningarna att minska avbruten skolgång och öka deltagandet i yrkes- och vidareutbildning genom förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Se över utgiftsprioriteringar och omfördela medel för att främja tillgång till finansiering för små och medelstora företag, forskning, innovation och ungdom. Genomföra handlingsplanen för ungdomsfrågor, i synnerhet när det gäller kvaliteten på och arbetsmarknadsanpassningen av yrkesutbildning och utbildning, och fortsätta ansträngningarna att minska avbruten skolgång och öka deltagandet i yrkes- och vidareutbildning genom förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder.

| 7. | Förbättra anställbarheten för utsatta grupper, i kombination med effektivare stöd till barn och andra familjemedlemmar för att förbättra situationen för personer som riskerar att drabbas av fattigdom och/eller social utestängning, och därigenom uppnå välbefinnande för barn. |
| --- | --- |

7.

Förbättra anställbarheten för utsatta grupper, i kombination med effektivare stöd till barn och andra familjemedlemmar för att förbättra situationen för personer som riskerar att drabbas av fattigdom och/eller social utestängning, och därigenom uppnå välbefinnande för barn.

| 8. | Vidta ytterligare åtgärder för att öppna upp tjänster inom de fria yrkena, inklusive höggradigt reglerade yrken, korta handläggningstiderna för att få verksamhetstillstånd och undanröja hindren för företagsverksamhet till följd av överlappande och många olika regler på olika förvaltningsnivåer. Fullborda el- och gasförbindelserna med grannländerna och ta tag i underskottet i samband med eltarifferna på ett övergripande sätt, särskilt genom att förbättra kostnadseffektiviteten i elförsörjningskedjan. |
| --- | --- |

8.

Vidta ytterligare åtgärder för att öppna upp tjänster inom de fria yrkena, inklusive höggradigt reglerade yrken, korta handläggningstiderna för att få verksamhetstillstånd och undanröja hindren för företagsverksamhet till följd av överlappande och många olika regler på olika förvaltningsnivåer. Fullborda el- och gasförbindelserna med grannländerna och ta tag i underskottet i samband med eltarifferna på ett övergripande sätt, särskilt genom att förbättra kostnadseffektiviteten i elförsörjningskedjan.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 212, 19.7.2011, s. 1.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/85 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/85

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Sveriges nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram för 2012–2015

2012/C 219/25

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Europeiska kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Sveriges nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Sveriges uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Sveriges nationella reformprogram för 2011 och avgav ett yttrande om Sveriges uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Sverige som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Sverige som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, uppmanades att framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, uppmanades att framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 20 april 2012 lade Sverige fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Sverige har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att det föreligger obalanser i Sverige, men att de inte är alltför stora. |
| --- | --- |

(8)

Den 20 april 2012 lade Sverige fram sitt konvergensprogram för perioden 2012–2015 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. Kommissionen har också i en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bedömt om Sverige har drabbats av makroekonomiska obalanser. Kommissionen konstaterade vid sin fördjupade granskning att det föreligger obalanser i Sverige, men att de inte är alltför stora.

| (9) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt för 2012 och optimistiskt för 2013–2015, då BNP-tillväxten förväntas ligga på i genomsnitt 3,5 %. Kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutser en BNP-tillväxt på 2,1 % för 2013. Målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att säkerställa långsiktig hållbarhet genom att iaktta reglerna i det svenska finanspolitiska ramverket, inbegripet målet att uppnå ett överskott i den offentliga nettoutlåningen på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Strategin syftar också till att uppfylla kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt att iaktta referensvärdet på 3 % av BNP. Konvergensprogrammet har ändrat det medelfristiga budgetmålet från ett överskott i den offentliga sektorn på 1,0 % av BNP till ett underskott på 1,0 % av BNP. Det nya medelfristiga budgetmålet avspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grund av denna ändring bygger det medelfristiga budgetmålet på den (omräknade) strukturella budgetbalans som sannolikt kommer att uppnås under programperioden, även med beaktande av sannolikheten för ytterligare expansiva diskretionära åtgärder under 2013 eller 2014. Vissa nedåtrisker för de finanspolitiska beräkningarna från och med 2013 kan hänföras till de optimistiska makroekonomiska antagandena. Den planerade tillväxten i de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, iakttar utgiftsmålen i stabilitets- och tillväxtpakten. Skuldkvoten är lägre än 60 % av BNP och beräknas enligt konvergensprogrammet att fortsätta att minska under programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenariot bakom de finanspolitiska beräkningarna i programmet är rimligt för 2012 och optimistiskt för 2013–2015, då BNP-tillväxten förväntas ligga på i genomsnitt 3,5 %. Kommissionens avdelningars vårprognos 2012 förutser en BNP-tillväxt på 2,1 % för 2013. Målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i konvergensprogrammet är att säkerställa långsiktig hållbarhet genom att iaktta reglerna i det svenska finanspolitiska ramverket, inbegripet målet att uppnå ett överskott i den offentliga nettoutlåningen på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Strategin syftar också till att uppfylla kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt att iaktta referensvärdet på 3 % av BNP. Konvergensprogrammet har ändrat det medelfristiga budgetmålet från ett överskott i den offentliga sektorn på 1,0 % av BNP till ett underskott på 1,0 % av BNP. Det nya medelfristiga budgetmålet avspeglar på ett adekvat sätt kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. På grund av denna ändring bygger det medelfristiga budgetmålet på den (omräknade) strukturella budgetbalans som sannolikt kommer att uppnås under programperioden, även med beaktande av sannolikheten för ytterligare expansiva diskretionära åtgärder under 2013 eller 2014. Vissa nedåtrisker för de finanspolitiska beräkningarna från och med 2013 kan hänföras till de optimistiska makroekonomiska antagandena. Den planerade tillväxten i de offentliga utgifterna, med beaktande av diskretionära åtgärder på inkomstsidan, iakttar utgiftsmålen i stabilitets- och tillväxtpakten. Skuldkvoten är lägre än 60 % av BNP och beräknas enligt konvergensprogrammet att fortsätta att minska under programperioden.

| (10) | Kommissionens fördjupade granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bekräftade att de svenska hushållen har en relativt hög skuldsättningsnivå. Situationen på bostads- och bolånemarknaderna stabiliserades 2011, men flera strukturella snedvridningar kvarstår som hotar stabiliteten på dessa marknader på lång sikt. Relevanta åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella sektorns motståndskraft. Det finns dock för närvarande en rad politikområden som kan bidra till volatiliteten på den svenska bostadsmarknaden och till ackumulerade bolåneskulder, och som har fått mindre uppmärksamhet: generösa möjligheter till skatteavdrag för räntebetalningar och låg fastighetsskatt, låga amorteringar och strikt hyresreglering. På utbudssidan hindras ett flexibelt bostadsutbud av lokala planeringsmonopol, långdragna förfaranden för områdesplanering och bristande konkurrens. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionens fördjupade granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 bekräftade att de svenska hushållen har en relativt hög skuldsättningsnivå. Situationen på bostads- och bolånemarknaderna stabiliserades 2011, men flera strukturella snedvridningar kvarstår som hotar stabiliteten på dessa marknader på lång sikt. Relevanta åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella sektorns motståndskraft. Det finns dock för närvarande en rad politikområden som kan bidra till volatiliteten på den svenska bostadsmarknaden och till ackumulerade bolåneskulder, och som har fått mindre uppmärksamhet: generösa möjligheter till skatteavdrag för räntebetalningar och låg fastighetsskatt, låga amorteringar och strikt hyresreglering. På utbudssidan hindras ett flexibelt bostadsutbud av lokala planeringsmonopol, långdragna förfaranden för områdesplanering och bristande konkurrens.

| (11) | Trots en generell förbättring på arbetsmarknaden under 2011 förblev arbetslöshetsnivån hög för unga människor och utsatta grupper, särskilt för människor med invandrarbakgrund. Sverige håller för närvarande på att genomföra flera aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningsreformer för att lösa denna situation. Flertalet av dessa åtgärder förefaller relevanta och trovärdiga, även om det ännu är för tidigt att bedöma deras verkningar. Relevansen och effektiviteten hos den främsta åtgärden riktad mot ungdomsarbetslösheten – sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster – är dock osäker och måste bedömas. Dessutom skulle ambitionsnivån kunna ökas om man tog itu med utmaningarna på ett mer omfattande sätt, genom att även inrikta sig på de relativt höga lönerna i de lägre löneskalorna och skillnader i anställningsskydd mellan fast anställda och tillfälligt anställda. |
| --- | --- |

(11)

Trots en generell förbättring på arbetsmarknaden under 2011 förblev arbetslöshetsnivån hög för unga människor och utsatta grupper, särskilt för människor med invandrarbakgrund. Sverige håller för närvarande på att genomföra flera aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningsreformer för att lösa denna situation. Flertalet av dessa åtgärder förefaller relevanta och trovärdiga, även om det ännu är för tidigt att bedöma deras verkningar. Relevansen och effektiviteten hos den främsta åtgärden riktad mot ungdomsarbetslösheten – sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster – är dock osäker och måste bedömas. Dessutom skulle ambitionsnivån kunna ökas om man tog itu med utmaningarna på ett mer omfattande sätt, genom att även inrikta sig på de relativt höga lönerna i de lägre löneskalorna och skillnader i anställningsskydd mellan fast anställda och tillfälligt anställda.

| (12) | Sverige har de näst största utgifterna för forskning och utveckling (FoU) mätt som andel av BNP i EU och anses som innovationsledande enligt resultattavlan för innovationsunionen. Vad gäller kommersialiseringen av innovativa produkter presterar Sverige dock under EU-genomsnittet och visar en negativ trend. Sverige verkar också släpa efter när det gäller att skapa snabbt växande innovativa företag. Vidare är Sveriges överlag starka ställning inom FoU sårbar till följd av ett starkt beroende av ett fåtal stora multinationella företag, som i allt större utsträckning flyttar sina FoU-verksamheter från Sverige. Dessa frågor bör tas upp i det nya lagförslag om forskning och utveckling som planeras att läggas fram hösten 2012. |
| --- | --- |

(12)

Sverige har de näst största utgifterna för forskning och utveckling (FoU) mätt som andel av BNP i EU och anses som innovationsledande enligt resultattavlan för innovationsunionen. Vad gäller kommersialiseringen av innovativa produkter presterar Sverige dock under EU-genomsnittet och visar en negativ trend. Sverige verkar också släpa efter när det gäller att skapa snabbt växande innovativa företag. Vidare är Sveriges överlag starka ställning inom FoU sårbar till följd av ett starkt beroende av ett fåtal stora multinationella företag, som i allt större utsträckning flyttar sina FoU-verksamheter från Sverige. Dessa frågor bör tas upp i det nya lagförslag om forskning och utveckling som planeras att läggas fram hösten 2012.

| (13) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Sveriges ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Sverige utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 4 nedan. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Sveriges ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet och lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Sverige utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 4 nedan.

| (14) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i dess rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (5) återspeglas särskilt i dess rekommendation 1 nedan.

| (15) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 avspeglas särskilt i rekommendation 2 nedan. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 avspeglas särskilt i rekommendation 2 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Sverige att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Bibehålla en sund ställning i de offentliga finanserna från och med 2012 genom att genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det medelfristiga budgetmålet fortsätter att uppnås. |
| --- | --- |

1.

Bibehålla en sund ställning i de offentliga finanserna från och med 2012 genom att genomföra budgetstrategin enligt planerna och säkerställa att det medelfristiga budgetmålet fortsätter att uppnås.

| 2. | Vidta ytterligare förebyggande åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna på medellång sikt, inbegripet genom att främja försiktig utlåning, minska systemskevheter som gynnar skuldfinansiering vid bostadsinvesteringar, och genom att ta itu med de problem som följer av begränsningar i fråga om bostadsutbud och hyresreglering. |
| --- | --- |

2.

Vidta ytterligare förebyggande åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna på medellång sikt, inbegripet genom att främja försiktig utlåning, minska systemskevheter som gynnar skuldfinansiering vid bostadsinvesteringar, och genom att ta itu med de problem som följer av begränsningar i fråga om bostadsutbud och hyresreglering.

| 3. | Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden för ungdomar och andra utsatta grupper, till exempel genom att förbättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Se över effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.

Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden för ungdomar och andra utsatta grupper, till exempel genom att förbättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Se över effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen.

| 4. | Vidta ytterligare åtgärder i det kommande lagförslaget om forskning och innovation för att förbättra spetsforskning och inrikta sig på en förbättrad kommersialisering av innovativa produkter och utveckling av ny teknik. |
| --- | --- |

4.

Vidta ytterligare åtgärder i det kommande lagförslaget om forskning och innovation för att förbättra spetsforskning och inrikta sig på en förbättrad kommersialisering av innovativa produkter och utveckling av ny teknik.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217, 23.7.2011, s. 9.

4

(5)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

5

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/88 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/88

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Nederländernas nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram för 2012–2015

2012/C 219/26

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Nederländernas nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (3) om Nederländernas nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Nederländerna som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (4), rapporten om varningsmekanismen, i vilken den inte identifierade Nederländerna som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade också behovet att eftersträva en differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade också behovet att eftersträva en differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(8)

Den 2 mars 2012 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att lägga fram sina åtaganden i tid så att de kan inkludera dem i sina stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (9) | Den 27 april 2012 lade Nederländerna fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. |
| --- | --- |

(9)

Den 27 april 2012 lade Nederländerna fram sitt stabilitetsprogram för perioden 2012–2015, och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna framstår som optimistiskt. För 2013 förutses det i stabilitetsprogrammet en ekonomisk tillväxt på 11⁄4 % utan att ta hänsyn till de negativa effekterna av ytterligare konsolideringsåtgärder för tillväxt, samtidigt som kommissionen förutser en lägre tillväxt på 0,7 %. Det syfte som anges i stabilitetsprogrammet är att följa rådets rekommendationer om korrigering av det alltför stora underskottet och att försöka förbättra de offentliga finanserna ytterligare för att uppnå det medelfristiga budgetmålet genom att sträva efter en strukturell anpassning på minst 0,5 % per år. Stabilitetsprogrammet syftar till ett nominellt underskott i den offentliga sektorns finanser på 3 % av BNP år 2013 och bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som korrekt återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen på 0,75 % av BNP under perioden 2010–2013, utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), är förenligt med den strukturella anpassning på 3⁄4 % av BNP som rekommenderas av rådet. Eftersom stabilitetsprogrammet inte omfattar några budgetmål efter 2013 går det inte att bedöma hållbarheten hos budgetkorrigeringen 2013 och framstegen på väg mot de medelfristiga budgetmålen under de senare åren, inbegripet överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke för utgifter.
  Beräkningarna av de offentliga finanserna under programperioden omfattas av genomföranderisker. Dessa är inte uteslutande begränsade till de nyanmälda konsolideringsåtgärderna, utan har också att göra med genomförandet av vissa åtgärder som överenskommits tidigare av den avgående regeringen. De ytterligare åtgärder för 2013 som regeringen föreslog i april 2012 och deras budgetkonsekvenser specificerades och kvantifierades ytterligare den 25 maj efter slutdatum för bedömningen. Budgetanpassningarna har hittills främst tagit formen av utgiftsnedskärningar, som också kan påverka tillväxtfrämjande utgifter. Enligt 2012 års stabilitetsprogram förväntas förhållandet mellan skuld och BNP att fortsätta att öka ganska starkt under 2012, till 70,2 % av BNP, och att fortsätta att öka en aning till 70,7 % av BNP 2013, med beaktande av effekterna av de ytterligare konsolideringsåtgärderna. Skuldkvoten förväntas således ligga kvar en bra bit över fördragets referensvärde på 60 %. För 2014 och 2015 specificeras inga skuldmål i stabilitetsprogrammet, och därför går det inte att bedöma huruvida skuldminskningsriktmärket i stabilitets- och tillväxtpakten kommer att respekteras efter 2013. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna framstår som optimistiskt. För 2013 förutses det i stabilitetsprogrammet en ekonomisk tillväxt på 11⁄4 % utan att ta hänsyn till de negativa effekterna av ytterligare konsolideringsåtgärder för tillväxt, samtidigt som kommissionen förutser en lägre tillväxt på 0,7 %. Det syfte som anges i stabilitetsprogrammet är att följa rådets rekommendationer om korrigering av det alltför stora underskottet och att försöka förbättra de offentliga finanserna ytterligare för att uppnå det medelfristiga budgetmålet genom att sträva efter en strukturell anpassning på minst 0,5 % per år. Stabilitetsprogrammet syftar till ett nominellt underskott i den offentliga sektorns finanser på 3 % av BNP år 2013 och bekräftar det tidigare medelfristiga budgetmålet med ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som korrekt återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen på 0,75 % av BNP under perioden 2010–2013, utgående från det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5), är förenligt med den strukturella anpassning på 3⁄4 % av BNP som rekommenderas av rådet. Eftersom stabilitetsprogrammet inte omfattar några budgetmål efter 2013 går det inte att bedöma hållbarheten hos budgetkorrigeringen 2013 och framstegen på väg mot de medelfristiga budgetmålen under de senare åren, inbegripet överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpaktens riktmärke för utgifter.

Beräkningarna av de offentliga finanserna under programperioden omfattas av genomföranderisker. Dessa är inte uteslutande begränsade till de nyanmälda konsolideringsåtgärderna, utan har också att göra med genomförandet av vissa åtgärder som överenskommits tidigare av den avgående regeringen. De ytterligare åtgärder för 2013 som regeringen föreslog i april 2012 och deras budgetkonsekvenser specificerades och kvantifierades ytterligare den 25 maj efter slutdatum för bedömningen. Budgetanpassningarna har hittills främst tagit formen av utgiftsnedskärningar, som också kan påverka tillväxtfrämjande utgifter. Enligt 2012 års stabilitetsprogram förväntas förhållandet mellan skuld och BNP att fortsätta att öka ganska starkt under 2012, till 70,2 % av BNP, och att fortsätta att öka en aning till 70,7 % av BNP 2013, med beaktande av effekterna av de ytterligare konsolideringsåtgärderna. Skuldkvoten förväntas således ligga kvar en bra bit över fördragets referensvärde på 60 %. För 2014 och 2015 specificeras inga skuldmål i stabilitetsprogrammet, och därför går det inte att bedöma huruvida skuldminskningsriktmärket i stabilitets- och tillväxtpakten kommer att respekteras efter 2013.

| (11) | Regeringen lade fram planer på att successivt höja den lagstadgade pensionsåldern till 66 år senast 2019 och till 67 år senast 2024. Därefter ska den lagstadgade pensionsåldern kopplas till den förväntade livslängden. Arbetsmarknadsåtgärder skulle stödja en motsvarande höjning av den faktiska pensionsåldern. I enlighet med regeringsöverenskommelsen syftar pensionsreformen till att säkra en lämplig och hållbar kostnads- och riskfördelning inom och mellan generationerna i den andra pelaren. När det gäller långtidsvård har regeringen lagt fram en plan för en reform. Det kommer att krävas ytterligare konkreta åtgärder för att bidra till att minska den ekonomiska bördan till följd av det åldrande samhället i Nederländerna. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen lade fram planer på att successivt höja den lagstadgade pensionsåldern till 66 år senast 2019 och till 67 år senast 2024. Därefter ska den lagstadgade pensionsåldern kopplas till den förväntade livslängden. Arbetsmarknadsåtgärder skulle stödja en motsvarande höjning av den faktiska pensionsåldern. I enlighet med regeringsöverenskommelsen syftar pensionsreformen till att säkra en lämplig och hållbar kostnads- och riskfördelning inom och mellan generationerna i den andra pelaren. När det gäller långtidsvård har regeringen lagt fram en plan för en reform. Det kommer att krävas ytterligare konkreta åtgärder för att bidra till att minska den ekonomiska bördan till följd av det åldrande samhället i Nederländerna.

| (12) | De avskräckande skattemässiga faktorerna för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet har minskats, men ännu inte tillräckligt. Genom att avlägsna de återstående hindren skulle man ytterligare bidra till att öka tillgången på arbetskraft och göra tilldelningen av humankapital effektivare. Integrationen av sårbara grupper på arbetsmarknaden skulle förbättras. |
| --- | --- |

(12)

De avskräckande skattemässiga faktorerna för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet har minskats, men ännu inte tillräckligt. Genom att avlägsna de återstående hindren skulle man ytterligare bidra till att öka tillgången på arbetskraft och göra tilldelningen av humankapital effektivare. Integrationen av sårbara grupper på arbetsmarknaden skulle förbättras.

| (13) | När det gäller företagspolitiken har de viktigaste sektorsstrategierna godkänts och ”innovationskontrakt” slutits för olika sektorer mellan den statliga förvaltningen och företrädare för näringslivet. Stödet till privat forskning ökar genom införandet av skatteavdragssystemet för forskning och utveckling (RDA+) som en del av incitamenten för att ytterligare främja innovation, privat FoU och närmare kopplingar mellan forskning och näringsliv. Fokuseringen på de viktigaste sektorerna bör emellertid inte ske på bekostnad av grundforskning eller utesluta innovativa företag som inte tillhör någon av dessa ”viktigaste sektorer”. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller företagspolitiken har de viktigaste sektorsstrategierna godkänts och ”innovationskontrakt” slutits för olika sektorer mellan den statliga förvaltningen och företrädare för näringslivet. Stödet till privat forskning ökar genom införandet av skatteavdragssystemet för forskning och utveckling (RDA+) som en del av incitamenten för att ytterligare främja innovation, privat FoU och närmare kopplingar mellan forskning och näringsliv. Fokuseringen på de viktigaste sektorerna bör emellertid inte ske på bekostnad av grundforskning eller utesluta innovativa företag som inte tillhör någon av dessa ”viktigaste sektorer”.

| (14) | Under de senaste fyra årtiondena har strukturella snedvridningar byggts upp på den nederländska bostadsmarknaden. På fastighetsmarknaden har grundläggande begränsningar av utbudet och skattemässiga incitament för husägande (i synnerhet avdrag för bolåneränta som gynnar hushåll med högre inkomster) lett till en ineffektiv fördelning av kapital. På hyresmarknaden med dess mycket stora segment för sociala bostäder har socialpolitik och tak för hyresnivåer och hyresökningar lett till ett mycket oelastiskt utbud av hyresbostäder. En ändring av den förmånliga skattebehandlingen för husägare skulle bidra till att minska de strukturella snedvridningarna på den nederländska bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

Under de senaste fyra årtiondena har strukturella snedvridningar byggts upp på den nederländska bostadsmarknaden. På fastighetsmarknaden har grundläggande begränsningar av utbudet och skattemässiga incitament för husägande (i synnerhet avdrag för bolåneränta som gynnar hushåll med högre inkomster) lett till en ineffektiv fördelning av kapital. På hyresmarknaden med dess mycket stora segment för sociala bostäder har socialpolitik och tak för hyresnivåer och hyresökningar lett till ett mycket oelastiskt utbud av hyresbostäder. En ändring av den förmånliga skattebehandlingen för husägare skulle bidra till att minska de strukturella snedvridningarna på den nederländska bostadsmarknaden.

| (15) | Nederländerna har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjandet av sysselsättning, ökad konkurrenskraft, förstärkt finansiell stabilitet och ökad hållbarhet för de offentliga finanserna. Kommissionen har bedömt genomförandet av europluspaktsåtagandena. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna. |
| --- | --- |

(15)

Nederländerna har gjort flera åtaganden inom europluspakten. Dessa åtaganden, och genomförandet av de åtaganden som gjordes 2011, avser främjandet av sysselsättning, ökad konkurrenskraft, förstärkt finansiell stabilitet och ökad hållbarhet för de offentliga finanserna. Kommissionen har bedömt genomförandet av europluspaktsåtagandena. Resultaten av denna bedömning har beaktats i rekommendationerna.

| (16) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Nederländernas ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Nederländerna utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 5 nedan. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Nederländernas ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Nederländerna utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1 till 5 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Nederländerna att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Garantera en snabb och hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. I detta syfte till fullo genomföra budgetstrategin för 2012 som planerat. Specificera de åtgärder som krävs för genomförandet av 2013 års budget i syfte att garantera de strukturella anpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet för alltför stora underskott. Därefter garantera en lämplig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg i uppnåendet av det medelfristiga budgetmålet, inbegripet uppnåendet av riktmärket för utgifter, och tillräckliga framsteg i efterlevnaden av skuldminskningsriktmärket samtidigt som man skyddar utgifterna inom områden som direkt påverkar tillväxten, som forskning och innovation, utbildning och fortbildning. I detta syfte bör man, så snart en ny regering bildats, lägga fram en uppdaterad version av 2012 års stabilitetsprogram med välgrundade mål och åtgärder för perioden efter 2013. |
| --- | --- |

1.

Garantera en snabb och hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. I detta syfte till fullo genomföra budgetstrategin för 2012 som planerat. Specificera de åtgärder som krävs för genomförandet av 2013 års budget i syfte att garantera de strukturella anpassningsåtgärder som anges i rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet för alltför stora underskott. Därefter garantera en lämplig strukturell anpassning för att göra tillräckliga framsteg i uppnåendet av det medelfristiga budgetmålet, inbegripet uppnåendet av riktmärket för utgifter, och tillräckliga framsteg i efterlevnaden av skuldminskningsriktmärket samtidigt som man skyddar utgifterna inom områden som direkt påverkar tillväxten, som forskning och innovation, utbildning och fortbildning. I detta syfte bör man, så snart en ny regering bildats, lägga fram en uppdaterad version av 2012 års stabilitetsprogram med välgrundade mål och åtgärder för perioden efter 2013.

| 2. | Vidta åtgärder för att höja den lagstadgade pensionsåldern, bland annat koppla den till den förväntade livslängden, och underbygga dessa åtgärder med arbetsmarknadsåtgärder för att understödja höjningen av den faktiska pensionsåldern samtidigt som man förbättrar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Anpassa den andra pensionspelaren för att spegla höjningen av den lagstadgade pensionsåldern, samtidigt som man bibehåller en lämplig kostnads- och riskfördelning inom och mellan generationerna. Genomföra den planerade reformen av långtidsvården och komplettera den med ytterligare åtgärder för att begränsa kostnadsökningen, med tanke på den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

2.

Vidta åtgärder för att höja den lagstadgade pensionsåldern, bland annat koppla den till den förväntade livslängden, och underbygga dessa åtgärder med arbetsmarknadsåtgärder för att understödja höjningen av den faktiska pensionsåldern samtidigt som man förbättrar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Anpassa den andra pensionspelaren för att spegla höjningen av den lagstadgade pensionsåldern, samtidigt som man bibehåller en lämplig kostnads- och riskfördelning inom och mellan generationerna. Genomföra den planerade reformen av långtidsvården och komplettera den med ytterligare åtgärder för att begränsa kostnadsökningen, med tanke på den åldrande befolkningen.

| 3. | Öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt för äldre, kvinnor, funktionshindrade och invandrare, bland annat genom ytterligare minskning av de skattemässiga hindren för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet att arbeta, genom främjande av omställningar på arbetsmarknaden och genom att åtgärda oflexibla förhållanden. |
| --- | --- |

3.

Öka deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt för äldre, kvinnor, funktionshindrade och invandrare, bland annat genom ytterligare minskning av de skattemässiga hindren för den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet att arbeta, genom främjande av omställningar på arbetsmarknaden och genom att åtgärda oflexibla förhållanden.

| 4. | Främja innovation, privata FoU-investeringar och närmare förbindelser mellan forskning och näringsliv, samt industriell förnyelse genom att tillhandahålla lämpliga incitament inom ramen för företagspolitiken, samtidigt som man garanterar tillgänglighet utöver den strikta definitionen av viktigaste sektorer och bevarar grundforskningen. |
| --- | --- |

4.

Främja innovation, privata FoU-investeringar och närmare förbindelser mellan forskning och näringsliv, samt industriell förnyelse genom att tillhandahålla lämpliga incitament inom ramen för företagspolitiken, samtidigt som man garanterar tillgänglighet utöver den strikta definitionen av viktigaste sektorer och bevarar grundforskningen.

| 5. | Gradvis reformera bostadsmarknaden, bland annat genom i) att ändra den förmånliga skattebehandlingen av ägande av egna hem, bl.a. genom att avveckla avdrag för bolåneränta och/eller genom systemet för imputerade hyror, ii) att möjliggöra en mer marknadsorienterad prissättningsmekanism på hyresmarknaden, och iii) att, för sociala bostäder, anpassa hyrorna till hushållets inkomster. |
| --- | --- |

5.

Gradvis reformera bostadsmarknaden, bland annat genom i) att ändra den förmånliga skattebehandlingen av ägande av egna hem, bl.a. genom att avveckla avdrag för bolåneränta och/eller genom systemet för imputerade hyror, ii) att möjliggöra en mer marknadsorienterad prissättningsmekanism på hyresmarknaden, och iii) att, för sociala bostäder, anpassa hyrorna till hushållets inkomster.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

2

(3)  EUT C 212, 19.7.2011, s. 13.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011. s. 25.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/91 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/91

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram för 2012–2017

2012/C 219/27

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin, som bygger på utökad samordning av den ekonomiska politiken, med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Förenade kungarikets nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2011 antog rådet en rekommendation (4) om Förenade kungarikets nationella reformprogram för 2011 och avgav sitt yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014.

| (4) | Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Förenade kungariket som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(4)

Den 23 november 2011 antog kommissionen den andra årliga tillväxtöversikten, vilket inledde den andra europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning, med förankring i Europa 2020-strategin. Den 14 februari 2012 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken den identifierade Förenade kungariket som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (5) | Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2011 antog rådet slutsatser där kommittén för socialt skydd uppmanades att, i samarbete med sysselsättningskommittén och andra kommittéer, framföra sina synpunkter på de åtgärder som rekommenderas inom Europa 2020-strategins politiska arbetscykel. Dessa synpunkter ingår i sysselsättningskommitténs yttrande.

| (6) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

| (7) | Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 mars 2012 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och åtgärder för att främja tillväxt. Europeiska rådet betonade behovet av att eftersträva differentierad och tillväxtvänlig budgetkonsolidering, återställa normala villkor för utlåning till näringslivet, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen.

| (8) | Den 30 april 2012 lämnade Förenade kungariket in sitt konvergensprogram för perioden 2011–2012 till 2016–2017 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. I en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har kommissionen också bedömt om Förenade kungariket påverkas av makroekonomiska obalanser. I sin fördjupade granskning drog kommissionen slutsatsen att Förenade kungariket har inhemska, om än inte alltför stora, obalanser. |
| --- | --- |

(8)

Den 30 april 2012 lämnade Förenade kungariket in sitt konvergensprogram för perioden 2011–2012 till 2016–2017 och sitt nationella reformprogram för 2012. I syfte att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt. I en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har kommissionen också bedömt om Förenade kungariket påverkas av makroekonomiska obalanser. I sin fördjupade granskning drog kommissionen slutsatsen att Förenade kungariket har inhemska, om än inte alltför stora, obalanser.

| (9) | I enlighet med punkt 4 i protokoll (nr 15) om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska inte skyldigheten enligt artikel 126.1 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att undvika alltför stora underskott, tillämpas på Förenade kungariket för såvitt det inte inför euron. I punkt 5 i protokollet fastställs att Förenade kungariket ska bemöda sig om att undvika ett alltför stort underskott. Den 8 juli 2008 beslöt rådet, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med punkt 4 i protokoll (nr 15) om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska inte skyldigheten enligt artikel 126.1 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att undvika alltför stora underskott, tillämpas på Förenade kungariket för såvitt det inte inför euron. I punkt 5 i protokollet fastställs att Förenade kungariket ska bemöda sig om att undvika ett alltför stort underskott. Den 8 juli 2008 beslöt rådet, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket.

| (10) | Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets finanspolitiska beräkningar är realistiskt. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi syftar till att genomföra den nödvändiga budgetkonsolideringen, för att uppnå regeringens finanspolitiska mål för nettoskuld och konjunkturrensad bytesbalans. Konvergensprogrammet saknar det medelfristiga budgetmål som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt programmets beräkningar kommer den tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet som rådet fastställt i sin rekommendation av den 2 december 2009 att överskridas med ett år. Det offentliga underskottet 2014–2015 – den av rådet fastställda tidsfristen – beräknas till 4,4 % av BNP, vilket med (omräknat) strukturellt saldo (5) innebär en genomsnittlig finanspolitisk insats på 1,25 % av BNP mellan 2010–2011 och 2014–2015. Detta ligger under den insats på 13⁄4 % som fastställs i rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Regeringen har visserligen inte avvikit från sin finanspolitiska konsolideringsstrategi som ursprungligen – utifrån tidigare makroekonomiska beräkningar – verkade vara tillräcklig för att uppfylla målen enligt nämnda förfarande, men de finanspolitiska resultaten och utsikterna har påverkats av en försämring av de ekonomiska tillväxtutsikterna. Intäktsåtgärder har väsentligen förlagts till den tidigare delen av den finanspolitiska anpassningsbanan. Nästan 40 % av den totala, årliga budgetkonsolidering som planeras för 2010–2011 till 2014–2015 hade uppnåtts i slutet av 2011–2012, inklusive 30 % av besparingarna och två tredjedelar av nettoskattehöjningarna. Fortfarande relativt outnyttjat är intäkter från en effektivisering av skattesystemet, genom en översyn av mervärdesskattens struktur.
  Enligt konvergensprogrammet skulle underskottet i de offentliga finanserna bli 8,3 % av BNP 2011–2012, 5,9 % av BNP 2012–2013, 6,0 % av BNP 2013–2014, 4,4 % av BNP 2014–2015, 2,9 % av BNP 2015–2016 och 1,2 % av BNP 2016–2017. Dessa beräkningar är något lägre än de som gjorts i kommissionens avdelningars vårprognos 2012, nämligen ett underskott på 6,1 % av BNP 2012–2013 (7,9 % utan en kommande engångsöverföring för en pensionsfond) respektive 6,5 % av BNP 2013–2014. Skillnaderna beror på en lägre tillväxtprognos och ändringar som Eurostat gjort av de brittiska uppgifterna. Vissa korrigeringar gjordes i regeringens finanspolitiska planer i höstdeklarationen 2011 för att prioritera tillväxtfrämjande utgifter, men den offentliga sektorns investeringar väntas fortfarande sjunka kraftigt till 2014–2015. Den offentliga sektorns skuld beräknas till 94,7 % 2013–2014 och väntas kulminera 2014–2015. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets finanspolitiska beräkningar är realistiskt. Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi syftar till att genomföra den nödvändiga budgetkonsolideringen, för att uppnå regeringens finanspolitiska mål för nettoskuld och konjunkturrensad bytesbalans. Konvergensprogrammet saknar det medelfristiga budgetmål som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt programmets beräkningar kommer den tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet som rådet fastställt i sin rekommendation av den 2 december 2009 att överskridas med ett år. Det offentliga underskottet 2014–2015 – den av rådet fastställda tidsfristen – beräknas till 4,4 % av BNP, vilket med (omräknat) strukturellt saldo (5) innebär en genomsnittlig finanspolitisk insats på 1,25 % av BNP mellan 2010–2011 och 2014–2015. Detta ligger under den insats på 13⁄4 % som fastställs i rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Regeringen har visserligen inte avvikit från sin finanspolitiska konsolideringsstrategi som ursprungligen – utifrån tidigare makroekonomiska beräkningar – verkade vara tillräcklig för att uppfylla målen enligt nämnda förfarande, men de finanspolitiska resultaten och utsikterna har påverkats av en försämring av de ekonomiska tillväxtutsikterna. Intäktsåtgärder har väsentligen förlagts till den tidigare delen av den finanspolitiska anpassningsbanan. Nästan 40 % av den totala, årliga budgetkonsolidering som planeras för 2010–2011 till 2014–2015 hade uppnåtts i slutet av 2011–2012, inklusive 30 % av besparingarna och två tredjedelar av nettoskattehöjningarna. Fortfarande relativt outnyttjat är intäkter från en effektivisering av skattesystemet, genom en översyn av mervärdesskattens struktur.

Enligt konvergensprogrammet skulle underskottet i de offentliga finanserna bli 8,3 % av BNP 2011–2012, 5,9 % av BNP 2012–2013, 6,0 % av BNP 2013–2014, 4,4 % av BNP 2014–2015, 2,9 % av BNP 2015–2016 och 1,2 % av BNP 2016–2017. Dessa beräkningar är något lägre än de som gjorts i kommissionens avdelningars vårprognos 2012, nämligen ett underskott på 6,1 % av BNP 2012–2013 (7,9 % utan en kommande engångsöverföring för en pensionsfond) respektive 6,5 % av BNP 2013–2014. Skillnaderna beror på en lägre tillväxtprognos och ändringar som Eurostat gjort av de brittiska uppgifterna. Vissa korrigeringar gjordes i regeringens finanspolitiska planer i höstdeklarationen 2011 för att prioritera tillväxtfrämjande utgifter, men den offentliga sektorns investeringar väntas fortfarande sjunka kraftigt till 2014–2015. Den offentliga sektorns skuld beräknas till 94,7 % 2013–2014 och väntas kulminera 2014–2015.

| (11) | Före krisen var bostadsmarknaden överhettad, med huspriser som relativt inkomster nådde historiska rekord vid ett minskande utbud. Detta ledde till totalt mycket höga bolåneskulder. Enligt kommissionens fördjupade granskning utgör hushållens höga skuldsättning en intern obalans i den brittiska ekonomi. En hög andel bolån med rörlig ränta gör att hushållens ekonomi är sårbar för räntehöjningar, med en via finanssektorn potentiellt destabiliserande dominoeffekt på hela ekonomin. Fortsatta och väsentligt sjunkande hushållsskulder är bara sannolikt om huspriserna skulle sjunka i förhållande till disponibel inkomst; om de nominella huspriserna skulle sjunka snabbt, skulle emellertid många hushåll riskera att drabbas av kapitalförluster. Bostadsbyggandet är fortfarande rekordlågt, på grund av både ett restriktivt planeringssystem och lågkonjunkturen, och allmänt är aktiviteten på bostadsmarknaden fortfarande också dämpad. I november 2011 offentliggjorde regeringen sin bostadsstrategi för England, som syftar till att underlätta ökat bostadsbyggande, men det råder fortfarande betydande osäkerhet om det nya systemets nettoeffekt på bostadsutvecklingen. I bostadsstrategin förbigicks också frågan om fastighetsbeskattning: det brittiska systemet kombinerar en regressiv återkommande skatt (council tax) med en progressiv transaktionsskatt (Stamp Duty Land Tax – SDLT), som vid konjunkturutvecklingen kan påverka budgetinkomster och finansiell stabilitet. Vissa justeringar av SDLT:s skattesatser gjordes i 2012 års budget, men generellt har endast små ändringar gjorts på området. |
| --- | --- |

(11)

Före krisen var bostadsmarknaden överhettad, med huspriser som relativt inkomster nådde historiska rekord vid ett minskande utbud. Detta ledde till totalt mycket höga bolåneskulder. Enligt kommissionens fördjupade granskning utgör hushållens höga skuldsättning en intern obalans i den brittiska ekonomi. En hög andel bolån med rörlig ränta gör att hushållens ekonomi är sårbar för räntehöjningar, med en via finanssektorn potentiellt destabiliserande dominoeffekt på hela ekonomin. Fortsatta och väsentligt sjunkande hushållsskulder är bara sannolikt om huspriserna skulle sjunka i förhållande till disponibel inkomst; om de nominella huspriserna skulle sjunka snabbt, skulle emellertid många hushåll riskera att drabbas av kapitalförluster. Bostadsbyggandet är fortfarande rekordlågt, på grund av både ett restriktivt planeringssystem och lågkonjunkturen, och allmänt är aktiviteten på bostadsmarknaden fortfarande också dämpad. I november 2011 offentliggjorde regeringen sin bostadsstrategi för England, som syftar till att underlätta ökat bostadsbyggande, men det råder fortfarande betydande osäkerhet om det nya systemets nettoeffekt på bostadsutvecklingen. I bostadsstrategin förbigicks också frågan om fastighetsbeskattning: det brittiska systemet kombinerar en regressiv återkommande skatt (council tax) med en progressiv transaktionsskatt (Stamp Duty Land Tax – SDLT), som vid konjunkturutvecklingen kan påverka budgetinkomster och finansiell stabilitet. Vissa justeringar av SDLT:s skattesatser gjordes i 2012 års budget, men generellt har endast små ändringar gjorts på området.

| (12) | Förenade kungariket har växande problem med arbetslöshet och deltagandet på arbetsmarknaden. Den brittiska arbetslösheten ligger för närvarande på 8,4 %. Ungdomsarbetslösheten ligger mycket högre (22,2 %), och mer än 38 % av de arbetslösa i landet är under 25 år. Av ungdomar (16–24 år) är 17,7 % utan arbete eller deltar inte i utbildning eller undervisning. Sysselsättningen inom privat sektor har ökat något, men det är inte tillräckligt för att kompensera för nedskärningarna inom offentlig sektor och arbetskraftens ökning. Förenade kungariket har ett överutbud av lågutbildade arbetstagare, för vilka efterfrågan minskar, och brist på arbetstagare med yrkesutbildning av hög kvalitet och tekniska färdigheter som särskilt behövs inom den varuproducerande sektorn och exportsektorn där landet presterar relativt dåligt. Tonvikten i yrkesutbildningspolitiken är på grundläggande färdigheter och nivå 2-kvalifikationer, samtidigt som ekonomin allt mer kräver mer avancerade kvalifikationer. Förenade kungariket har fortfarande också ett relativt sett stort antal vuxna med mycket dåliga grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning, som inte är särskilt lämpade att dra nytta av yrkesutbildning. Avhopp från skolan har ökat med 3,3 procentenheter sedan 2005 och ligger över EU-genomsnittet på 14,9 %. För att förhindra att unga människor hoppar av skolan är det viktigt med stöd till familjer med låg inkomst. |
| --- | --- |

(12)

Förenade kungariket har växande problem med arbetslöshet och deltagandet på arbetsmarknaden. Den brittiska arbetslösheten ligger för närvarande på 8,4 %. Ungdomsarbetslösheten ligger mycket högre (22,2 %), och mer än 38 % av de arbetslösa i landet är under 25 år. Av ungdomar (16–24 år) är 17,7 % utan arbete eller deltar inte i utbildning eller undervisning. Sysselsättningen inom privat sektor har ökat något, men det är inte tillräckligt för att kompensera för nedskärningarna inom offentlig sektor och arbetskraftens ökning. Förenade kungariket har ett överutbud av lågutbildade arbetstagare, för vilka efterfrågan minskar, och brist på arbetstagare med yrkesutbildning av hög kvalitet och tekniska färdigheter som särskilt behövs inom den varuproducerande sektorn och exportsektorn där landet presterar relativt dåligt. Tonvikten i yrkesutbildningspolitiken är på grundläggande färdigheter och nivå 2-kvalifikationer, samtidigt som ekonomin allt mer kräver mer avancerade kvalifikationer. Förenade kungariket har fortfarande också ett relativt sett stort antal vuxna med mycket dåliga grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning, som inte är särskilt lämpade att dra nytta av yrkesutbildning. Avhopp från skolan har ökat med 3,3 procentenheter sedan 2005 och ligger över EU-genomsnittet på 14,9 %. För att förhindra att unga människor hoppar av skolan är det viktigt med stöd till familjer med låg inkomst.

| (13) | Regeringen har ett socialt reformprogram för att få fler människor i arbete, samtidigt med stöd till de mest utsatta. Enhetsbidraget (Universal Credit) syftar till att förenkla trygghetssystemet, men har ännu inte genomförts. Regeringen måste vidta åtgärder för att se till att den nya politikens positiva effekter på sysselsättning och inkomster inte kommer att mer än neutraliseras av sjunkande anslagsmedel, vilket skulle innebära en risk för att fattigdomen ökar, särskilt för barnfamiljer. Enligt en oberoende bedömning kommer absolut fattigdom bland barn 2020–2021 att nå sin högsta nivå sedan 2001–2002, och regeringen kommer inte att uppnå målet i barnfattigdomsakten att minska barns fattigdom. Regeringen måste vidta åtgärder för att se till att det finns tillräcklig tillgång till barnomsorg, särskilt för låginkomsttagare. Alla sänkningar av stöd till barnomsorg skulle riskera att förvärra problemet. |
| --- | --- |

(13)

Regeringen har ett socialt reformprogram för att få fler människor i arbete, samtidigt med stöd till de mest utsatta. Enhetsbidraget (Universal Credit) syftar till att förenkla trygghetssystemet, men har ännu inte genomförts. Regeringen måste vidta åtgärder för att se till att den nya politikens positiva effekter på sysselsättning och inkomster inte kommer att mer än neutraliseras av sjunkande anslagsmedel, vilket skulle innebära en risk för att fattigdomen ökar, särskilt för barnfamiljer. Enligt en oberoende bedömning kommer absolut fattigdom bland barn 2020–2021 att nå sin högsta nivå sedan 2001–2002, och regeringen kommer inte att uppnå målet i barnfattigdomsakten att minska barns fattigdom. Regeringen måste vidta åtgärder för att se till att det finns tillräcklig tillgång till barnomsorg, särskilt för låginkomsttagare. Alla sänkningar av stöd till barnomsorg skulle riskera att förvärra problemet.

| (14) | Det är fortfarande svårt att få lån, särskilt för små och medelstora företag och nettoutlåningen till företagssektorn var negativ 2011. Undersökningar visar att många små och medelstora företag har kreditproblem samtidigt som det också kan finnas utmaningar på efterfrågesidan. Dessutom är det fortfarande främst större företag som har tillgång till utlåning utanför banksektorn och bankkonkurrensen är begränsad. Trots myndigheternas åtgärder för att förbättra situationen, bedömde Breedons arbetsgrupp om alternativa lånemarknader att det under de kommande fem åren kommer att finnas ett betydande finansieringsbehov, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(14)

Det är fortfarande svårt att få lån, särskilt för små och medelstora företag och nettoutlåningen till företagssektorn var negativ 2011. Undersökningar visar att många små och medelstora företag har kreditproblem samtidigt som det också kan finnas utmaningar på efterfrågesidan. Dessutom är det fortfarande främst större företag som har tillgång till utlåning utanför banksektorn och bankkonkurrensen är begränsad. Trots myndigheternas åtgärder för att förbättra situationen, bedömde Breedons arbetsgrupp om alternativa lånemarknader att det under de kommande fem åren kommer att finnas ett betydande finansieringsbehov, särskilt för små och medelstora företag.

| (15) | En utmaning för Förenade kungariket är att förbättra sin energi- och transportinfrastruktur, för att lägga grunden för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft, samt ta itu med orsakerna till landets bristande externa konkurrenskraft inom tillverkningssektorerna. Förenade kungariket behöver göra betydande investeringar för att uppgradera sin elproduktionskapacitet, eftersom stora delar av befintlig kapacitet kommer att avvecklas under de närmaste tio åren; landet måste också leva upp till kravet på förnybar energi och hårdare normer för kolväteutsläpp. Den brittiska transportsektorn har kapacitetsbrister och dess nätverk bristande kvalitet, vilket kan motverka regeringens mål om att styra den brittiska ekonomin mot investeringar och export. Som del av regeringens finanspolitiska konsolideringsstrategi kommer den offentliga sektorns nettoinvesteringar att minska kraftigt till 2014–2015, vilket riskerar att utsätta transportinfrastrukturen för ännu större påfrestningar om inte alternativa medel kan uppbringas. |
| --- | --- |

(15)

En utmaning för Förenade kungariket är att förbättra sin energi- och transportinfrastruktur, för att lägga grunden för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft, samt ta itu med orsakerna till landets bristande externa konkurrenskraft inom tillverkningssektorerna. Förenade kungariket behöver göra betydande investeringar för att uppgradera sin elproduktionskapacitet, eftersom stora delar av befintlig kapacitet kommer att avvecklas under de närmaste tio åren; landet måste också leva upp till kravet på förnybar energi och hårdare normer för kolväteutsläpp. Den brittiska transportsektorn har kapacitetsbrister och dess nätverk bristande kvalitet, vilket kan motverka regeringens mål om att styra den brittiska ekonomin mot investeringar och export. Som del av regeringens finanspolitiska konsolideringsstrategi kommer den offentliga sektorns nettoinvesteringar att minska kraftigt till 2014–2015, vilket riskerar att utsätta transportinfrastrukturen för ännu större påfrestningar om inte alternativa medel kan uppbringas.

| (16) | Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Förenade kungariket utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att se till att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik. Den har bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt lagt fram en fördjupad granskning. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Förenade kungariket utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att se till att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan.

| (17) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt konvergensprogrammet, och dess yttrande (6) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (18) | Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har rådet bedömt det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendation enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendationerna 2, 3 och 6 nedan. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av resultaten av kommissionens fördjupade granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 har rådet bedömt det nationella reformprogrammet och konvergensprogrammet. Dess rekommendation enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas särskilt i rekommendationerna 2, 3 och 6 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att vidta följande åtgärder under perioden 2012–2013:

| 1. | Helt genomföra den finanspolitiska strategin för budgetåret 2012–2013 och längre, underbyggd med tillräckligt specificerade åtgärder, för att snabbt kunna korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och uppnå den strukturella korrigeringsansträngningen som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott, samt få den höga offentliga skuldkvoten att hållbart minska. Med förbehåll för förstärkningen av budgetstrategin för budgetåret 2013–2014, prioritera tillväxtfrämjande utgifter för att undvika risken att en ytterligare försvagning av tillväxtutsikterna på medellång sikt inverkar negativt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

1.

Helt genomföra den finanspolitiska strategin för budgetåret 2012–2013 och längre, underbyggd med tillräckligt specificerade åtgärder, för att snabbt kunna korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och uppnå den strukturella korrigeringsansträngningen som anges i rådets rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott, samt få den höga offentliga skuldkvoten att hållbart minska. Med förbehåll för förstärkningen av budgetstrategin för budgetåret 2013–2014, prioritera tillväxtfrämjande utgifter för att undvika risken att en ytterligare försvagning av tillväxtutsikterna på medellång sikt inverkar negativt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

| 2. | Åtgärda den destabiliserande effekten av höga och fluktuerande huspriser samt höga hushållsskulder, genom att genomföra ett omfattande bostadsreformprogram för ökat bostadsutbud till rimliga priser samt minskat behov av statligt bostadsbidrag. Ytterligare reformera bostadsmarknaden, inbegripet hypoteks- och hyresmarknaderna, finanslagstiftning och fastighetsbeskattning för att förhindra alltför stor volatilitet och snedvridningar på bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Åtgärda den destabiliserande effekten av höga och fluktuerande huspriser samt höga hushållsskulder, genom att genomföra ett omfattande bostadsreformprogram för ökat bostadsutbud till rimliga priser samt minskat behov av statligt bostadsbidrag. Ytterligare reformera bostadsmarknaden, inbegripet hypoteks- och hyresmarknaderna, finanslagstiftning och fastighetsbeskattning för att förhindra alltför stor volatilitet och snedvridningar på bostadsmarknaden.

| 3. | Fortsätta förbättra ungdomarnas anställningsmöjligheter, särskilt för dem utan arbete eller som inte deltar i utbildning eller undervisning, inklusive användning av ungdomskontraktet. Se till att lärlingssystem utnyttjas av fler ungdomar, är tillräckligt inriktade på avancerade och kvalificerade färdigheter samt omfattar fler små och medelstora företag. Vidta åtgärder för att minska den mycket höga andelen ungdomar mellan 18 och 24 som lämnar skolan med mycket dåliga grundläggande färdigheter. |
| --- | --- |

3.

Fortsätta förbättra ungdomarnas anställningsmöjligheter, särskilt för dem utan arbete eller som inte deltar i utbildning eller undervisning, inklusive användning av ungdomskontraktet. Se till att lärlingssystem utnyttjas av fler ungdomar, är tillräckligt inriktade på avancerade och kvalificerade färdigheter samt omfattar fler små och medelstora företag. Vidta åtgärder för att minska den mycket höga andelen ungdomar mellan 18 och 24 som lämnar skolan med mycket dåliga grundläggande färdigheter.

| 4. | Intensifiera åtgärder för att underlätta att personer från arbetslösa hushåll kan integreras på arbetsmarknaden. Se till att planerade trygghetsreformer inte leder till ökad fattigdom bland barn. Fullt ut genomföra åtgärder för att underlätta tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

4.

Intensifiera åtgärder för att underlätta att personer från arbetslösa hushåll kan integreras på arbetsmarknaden. Se till att planerade trygghetsreformer inte leder till ökad fattigdom bland barn. Fullt ut genomföra åtgärder för att underlätta tillgången till barnomsorg.

| 5. | Ytterligare öka den privata sektorns tillgång till bankfinansiering och finansiering utanför banksektorn, särskilt för små och medelstora företag. Främja konkurrensen inom banksektorn, särskilt via åtgärder för att minska hindren för marknadstillträde, öka öppenheten och underlätta byten mellan banker som rekommenderats av den oberoende bankkommissionen samt undersöka olika sätt att förbättra tillgången till riskkapital och annan finansiering än bankfinansiering. |
| --- | --- |

5.

Ytterligare öka den privata sektorns tillgång till bankfinansiering och finansiering utanför banksektorn, särskilt för små och medelstora företag. Främja konkurrensen inom banksektorn, särskilt via åtgärder för att minska hindren för marknadstillträde, öka öppenheten och underlätta byten mellan banker som rekommenderats av den oberoende bankkommissionen samt undersöka olika sätt att förbättra tillgången till riskkapital och annan finansiering än bankfinansiering.

| 6. | Föra en långsiktig strategi för att förbättra den brittiska nätinfrastrukturens kapacitet och kvalitet, inklusive åtgärda påfrestningarna på transport- och energinäten genom att främja effektivare och robustare planerings- och beslutsprocesser, samt utnyttja lämpliga offentliga och privata finansieringslösningar. |
| --- | --- |

6.

Föra en långsiktig strategi för att förbättra den brittiska nätinfrastrukturens kapacitet och kvalitet, inklusive åtgärda påfrestningarna på transport- och energinäten genom att främja effektivare och robustare planerings- och beslutsprocesser, samt utnyttja lämpliga offentliga och privata finansieringslösningar.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Upprätthålls för 2012 genom rådets beslut 2012/238/EU av den 26 april 2012 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 119, 4.5.2012, s. 47).

3

(4)  EUT C 217, 23.7.2011, s. 12.

4

(5)  Det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, omräknat av kommissionens avdelningar enligt den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet.

5

(6)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

6

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/95

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 10 juli 2012

om genomförande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för de medlemsstater som har euron som valuta

2012/C 219/28

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 136 jämförd med artikel 121.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Alltsedan sin tillblivelse har Eurogruppen haft en nyckelroll och ett särskilt ansvar vid den ekonomiska styrningen av euroområdet. Den ekonomiska krisen har tydligt visat hur nära sammanflätat euroområdet är, vilket understryker behovet av en samstämmig kollektiv politisk inställning som motsvarar de starka spridningseffekterna inom euroområdet, så att en effektiv politisk samordning kan uppnås för snabba insatser vid förändringar i det ekonomiska klimatet. |
| --- | --- |

(1)

Alltsedan sin tillblivelse har Eurogruppen haft en nyckelroll och ett särskilt ansvar vid den ekonomiska styrningen av euroområdet. Den ekonomiska krisen har tydligt visat hur nära sammanflätat euroområdet är, vilket understryker behovet av en samstämmig kollektiv politisk inställning som motsvarar de starka spridningseffekterna inom euroområdet, så att en effektiv politisk samordning kan uppnås för snabba insatser vid förändringar i det ekonomiska klimatet.

| (2) | Rådet har utfärdat landsspecifika rekommendationer till var och en av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstaterna i euroområdet). Dessa rekommendationer gäller ekonomiska utmaningar på nationell nivå och är samtidigt av central betydelse för att säkra stabiliteten och tillväxten i hela euroområdet. Medlemsstaterna i euroområdet har också förbundit sig att genomföra en rad långtgående ytterligare politiska reformer inom ramen för europluspakten med sikte på att öka konkurrenskraften, främja sysselsättningen och bidra till de offentliga finansernas hållbarhet samt stärka den finansiella stabiliteten. Den 2 mars 2012 undertecknade medlemsstaterna i euroområdet och åtta andra medlemsstater (nedan kallade medlemsstater som inte tillhör euroområdet) ett fördrag om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, i vilket de enades om att alla deras planerade större ekonomiska politiska reformer på förhand ska diskuteras och, när så är lämpligt, samordnas sinsemellan. En förhandssamordning inom euroområdet, både genom överlämnande av utkast till budgetplaner och genom diskussioner om viktiga ekonomiska politiska reformplaner, kommer att bidra till att hänsyn tas till de nationella insatsernas spridningseffekter på hela euroområdet. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har utfärdat landsspecifika rekommendationer till var och en av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstaterna i euroområdet). Dessa rekommendationer gäller ekonomiska utmaningar på nationell nivå och är samtidigt av central betydelse för att säkra stabiliteten och tillväxten i hela euroområdet. Medlemsstaterna i euroområdet har också förbundit sig att genomföra en rad långtgående ytterligare politiska reformer inom ramen för europluspakten med sikte på att öka konkurrenskraften, främja sysselsättningen och bidra till de offentliga finansernas hållbarhet samt stärka den finansiella stabiliteten. Den 2 mars 2012 undertecknade medlemsstaterna i euroområdet och åtta andra medlemsstater (nedan kallade medlemsstater som inte tillhör euroområdet) ett fördrag om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, i vilket de enades om att alla deras planerade större ekonomiska politiska reformer på förhand ska diskuteras och, när så är lämpligt, samordnas sinsemellan. En förhandssamordning inom euroområdet, både genom överlämnande av utkast till budgetplaner och genom diskussioner om viktiga ekonomiska politiska reformplaner, kommer att bidra till att hänsyn tas till de nationella insatsernas spridningseffekter på hela euroområdet.

| (3) | Väl genomtänkta budgetramverk som stärker den inhemska finanspolitiska styrningen är ett centralt inslag i en sund förvaltning av de offentliga finanserna, och bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet i hela euroområdet. Euroområdets stats- eller regeringschefer förband sig i juli och oktober 2011 att införa nationella finanspolitiska ramar i enlighet med rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (1) och detta redan i slutet av 2012, dvs. före direktivets tidsplan, och att även gå längre än de krav som ingår där. Genom att den 2 mars 2012 underteckna fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen förband sig dessutom medlemsstaterna i euroområdet, tillsammans med åtta medlemsstater som inte tillhör euroområdet, att ytterligare stärka sin nationella finanspolitiska styrning, främst genom att införa bindande regler för de offentliga finanserna så att det medelfristiga budgetmålet kan uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Väl genomtänkta budgetramverk som stärker den inhemska finanspolitiska styrningen är ett centralt inslag i en sund förvaltning av de offentliga finanserna, och bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet i hela euroområdet. Euroområdets stats- eller regeringschefer förband sig i juli och oktober 2011 att införa nationella finanspolitiska ramar i enlighet med rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (1) och detta redan i slutet av 2012, dvs. före direktivets tidsplan, och att även gå längre än de krav som ingår där. Genom att den 2 mars 2012 underteckna fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen förband sig dessutom medlemsstaterna i euroområdet, tillsammans med åtta medlemsstater som inte tillhör euroområdet, att ytterligare stärka sin nationella finanspolitiska styrning, främst genom att införa bindande regler för de offentliga finanserna så att det medelfristiga budgetmålet kan uppnås.

| (4) | Strävan efter budgetkonsolidering är ett centralt inslag i strategin för att övervinna krisen i euroområdet. EU:s finanspolitiska ramverk möjliggör en differentiering av medlemsstaternas konsolideringstakt, allt efter deras respektive finanspolitiska manöverutrymme och makroekonomiska förhållanden. I stabilitets- och tillväxtpakten och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen är fokus riktat på det strukturella saldot, vilket gör det möjligt att beakta konjunktureffekterna och engångsåtgärder för det nominella saldot i de offentliga finanserna. Bedömningen av åtgärder som faktiskt vidtagits efter rådets rekommendationer om en korrigering av alltför stora underskott sker i strukturella termer. En lämpligt sammansatt konsolidering är avgörande för att stärka förtroendet för att konsolideringen inom euroområdet är av bestående natur samt för att begränsa den negativa kortsiktiga inverkan på tillväxten. Tillväxtfrämjande utgifter, i synnerhet investeringsutgifter, behöver prioriteras; i flera medlemsstater i euroområdet skulle produktiva investeringsprojekt kunna tas fram, där både den privata och den sociala avkastningen skulle bli högre än de nuvarande låga räntorna. Reformer av långvariga rättigheter, främst hälso- och sjukvårdsrelaterade rättigheter samt pensioner, behövs snarast, för att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Lämpliga skattepolitiska åtgärder, t.ex. att flytta skattebördan från arbete, bredda skatteunderlaget och effektivare bekämpa skatteundandragande, skulle kunna bidra till konsolideringen och samtidigt öka konkurrenskraften och skapa bättre tillväxtvillkor. |
| --- | --- |

(4)

Strävan efter budgetkonsolidering är ett centralt inslag i strategin för att övervinna krisen i euroområdet. EU:s finanspolitiska ramverk möjliggör en differentiering av medlemsstaternas konsolideringstakt, allt efter deras respektive finanspolitiska manöverutrymme och makroekonomiska förhållanden. I stabilitets- och tillväxtpakten och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen är fokus riktat på det strukturella saldot, vilket gör det möjligt att beakta konjunktureffekterna och engångsåtgärder för det nominella saldot i de offentliga finanserna. Bedömningen av åtgärder som faktiskt vidtagits efter rådets rekommendationer om en korrigering av alltför stora underskott sker i strukturella termer. En lämpligt sammansatt konsolidering är avgörande för att stärka förtroendet för att konsolideringen inom euroområdet är av bestående natur samt för att begränsa den negativa kortsiktiga inverkan på tillväxten. Tillväxtfrämjande utgifter, i synnerhet investeringsutgifter, behöver prioriteras; i flera medlemsstater i euroområdet skulle produktiva investeringsprojekt kunna tas fram, där både den privata och den sociala avkastningen skulle bli högre än de nuvarande låga räntorna. Reformer av långvariga rättigheter, främst hälso- och sjukvårdsrelaterade rättigheter samt pensioner, behövs snarast, för att stärka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Lämpliga skattepolitiska åtgärder, t.ex. att flytta skattebördan från arbete, bredda skatteunderlaget och effektivare bekämpa skatteundandragande, skulle kunna bidra till konsolideringen och samtidigt öka konkurrenskraften och skapa bättre tillväxtvillkor.

| (5) | Stabilitet och ett väl fungerande finanssystem är förutsättningar för att undvika ett ”förlorat decennium” med långsam tillväxt i euroområdet och för att stärka investerarnas förtroende. Eftersom ytterligare skuldsanering av bankerna är nödvändig, är det viktigt att så sker under ordnade former och är förenligt med att man bevarar ett tillräckligt kreditflöde till realekonomin. För att motverka den framväxande finansiella fragmenteringen krävs ökad integrering av tillsynsmyndigheternas strukturer och praxis liksom när det gäller gränsöverskridande krishantering. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitet och ett väl fungerande finanssystem är förutsättningar för att undvika ett ”förlorat decennium” med långsam tillväxt i euroområdet och för att stärka investerarnas förtroende. Eftersom ytterligare skuldsanering av bankerna är nödvändig, är det viktigt att så sker under ordnade former och är förenligt med att man bevarar ett tillräckligt kreditflöde till realekonomin. För att motverka den framväxande finansiella fragmenteringen krävs ökad integrering av tillsynsmyndigheternas strukturer och praxis liksom när det gäller gränsöverskridande krishantering.

| (6) | En ordnad avveckling av de makroekonomiska obalanserna inom euroområdet är avgörande för hållbar tillväxt och stabilitet i euroområdet. En process med minskningar av obalanserna har påbörjats, men måste fortsättas på ett konsekvent sätt. Brådskan att korrigera obalanser är större i länder med underskott, där reformer behövs för att förbättra konkurrenskraften och underlätta en omfördelning av resurser till sektorer som är exponerade mot internationell handel. Samtidigt kan länder med överskott bidra till en ombalansering genom att avskaffa onödiga lagrelaterade och andra restriktioner som omgärdar den inhemska efterfrågan, verksamhet som inte är exponerad för internationell handel samt investeringsmöjligheterna. |
| --- | --- |

(6)

En ordnad avveckling av de makroekonomiska obalanserna inom euroområdet är avgörande för hållbar tillväxt och stabilitet i euroområdet. En process med minskningar av obalanserna har påbörjats, men måste fortsättas på ett konsekvent sätt. Brådskan att korrigera obalanser är större i länder med underskott, där reformer behövs för att förbättra konkurrenskraften och underlätta en omfördelning av resurser till sektorer som är exponerade mot internationell handel. Samtidigt kan länder med överskott bidra till en ombalansering genom att avskaffa onödiga lagrelaterade och andra restriktioner som omgärdar den inhemska efterfrågan, verksamhet som inte är exponerad för internationell handel samt investeringsmöjligheterna.

| (7) | En förutsättning för fortsatt utveckling av den ekonomiska unionen är att inse sambandet mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och de fördelar som stabilitet i denna monetära union kan ge dess medlemmar och unionen i stort. Framöver kommer medlemsstaterna i euroområdet att behöva fördjupa sin integration för att uppnå en fullständig ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

(7)

En förutsättning för fortsatt utveckling av den ekonomiska unionen är att inse sambandet mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och de fördelar som stabilitet i denna monetära union kan ge dess medlemmar och unionen i stort. Framöver kommer medlemsstaterna i euroområdet att behöva fördjupa sin integration för att uppnå en fullständig ekonomisk och monetär union.

| (8) | Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97 (2), och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentet har vederbörligen involverats i den europeiska planeringsterminen, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97 (2), och antog den 15 februari 2012 en resolution om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2012 och en resolution om bidraget till den årliga tillväxtöversikten 2012.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att medlemsstaterna i euroområdet vidtar enskilda och kollektiva åtgärder, utan påverkan på rådets befogenheter vid samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik, men särskilt vid samordningen av den ekonomiska politiken inom ramen för Eurogruppen under perioden 2012–2013 i syfte att uppnå följande:

| 1. | Stärka Eurogruppens arbetsmetoder så att den kan ansvara för den samlade politiska inställningen i euroområdet, effektivt kunna reagera på förändringar i det ekonomiska klimatet samt leda samordningen av den ekonomiska politiken inom den förstärkta övervakningsramen som omfattar medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

1.

Stärka Eurogruppens arbetsmetoder så att den kan ansvara för den samlade politiska inställningen i euroområdet, effektivt kunna reagera på förändringar i det ekonomiska klimatet samt leda samordningen av den ekonomiska politiken inom den förstärkta övervakningsramen som omfattar medlemsstaterna i euroområdet.

| 2. | Intensifiera det politiska samarbetet i Eurogruppen genom att utbyta information och diskutera budgetplaner och planer på större reformer med potentiella spridningseffekter inom euroområdet. Att säkerställa att den typ av reformer blir genomförda som behövs för ett stabilt och starkt euroområde, exempelvis genomförande av rådets rekommendationer till enskilda medlemsstater i euroområdet som, förutom att åtgärda problem på nationell nivå, har effekter på hela euroområdet. |
| --- | --- |

2.

Intensifiera det politiska samarbetet i Eurogruppen genom att utbyta information och diskutera budgetplaner och planer på större reformer med potentiella spridningseffekter inom euroområdet. Att säkerställa att den typ av reformer blir genomförda som behövs för ett stabilt och starkt euroområde, exempelvis genomförande av rådets rekommendationer till enskilda medlemsstater i euroområdet som, förutom att åtgärda problem på nationell nivå, har effekter på hela euroområdet.

| 3. | Stärka budgetdisciplinen och de finanspolitiska institutionerna på både nationell och regional/lokal nivå, för att kunna öka marknadens förtroende för de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt i euroområdet. Att i och med överenskommelsen mellan euroområdet stats- eller regeringschefer i juli och oktober 2011 respektive den 2 mars 2012, tidigarelägga införlivandet av direktiv 2011/85/EU till slutet av 2012 och ytterligare stärka den finanspolitiska styrningen, främst genom att i den nationella lagstiftningen i alla medlemsstater i euroområdet införa reglerna om strukturell balans i de offentliga finanserna samt om de automatiska korrigeringsmekanismerna. |
| --- | --- |

3.

Stärka budgetdisciplinen och de finanspolitiska institutionerna på både nationell och regional/lokal nivå, för att kunna öka marknadens förtroende för de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt i euroområdet. Att i och med överenskommelsen mellan euroområdet stats- eller regeringschefer i juli och oktober 2011 respektive den 2 mars 2012, tidigarelägga införlivandet av direktiv 2011/85/EU till slutet av 2012 och ytterligare stärka den finanspolitiska styrningen, främst genom att i den nationella lagstiftningen i alla medlemsstater i euroområdet införa reglerna om strukturell balans i de offentliga finanserna samt om de automatiska korrigeringsmekanismerna.

| 4. | Utifrån Europeiska rådets slutsatser av den 1–2 mars 2012, säkerställa en samstämmig kollektiv finanspolitisk inställning i euroområdet genom att fortsätta den finanspolitiska konsolideringen enligt rådets rekommendationer och beslut, i linje med reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten, som tar hänsyn till varje lands specifika makroekonomiska situation. Medlemsstater som drabbats av betydande och potentiellt stigande riskpremier bör begränsa avvikelserna från de nominella saldomålen också vid sämre makroekonomiska förhållanden än väntat. Andra medlemsstater bör låta de automatiska stabilisatorerna spela sin roll enligt den strukturellt grundade anpassningsbanan och vara beredda att se över konsolideringstakten, om de makroekonomiska förhållandena skulle försämras ytterligare. De offentliga utgifternas och inkomsternas sammansättning bör återspegla utgiftsposternas och inkomstskällornas tillväxteffekter. I synnerhet bör hela det tillgängliga finanspolitiska utrymmet användas för att främja offentliga investeringar inom euroområdet, även genom att ta hänsyn till gränsöverskridande skillnader i finansieringskostnaderna. |
| --- | --- |

4.

Utifrån Europeiska rådets slutsatser av den 1–2 mars 2012, säkerställa en samstämmig kollektiv finanspolitisk inställning i euroområdet genom att fortsätta den finanspolitiska konsolideringen enligt rådets rekommendationer och beslut, i linje med reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten, som tar hänsyn till varje lands specifika makroekonomiska situation. Medlemsstater som drabbats av betydande och potentiellt stigande riskpremier bör begränsa avvikelserna från de nominella saldomålen också vid sämre makroekonomiska förhållanden än väntat. Andra medlemsstater bör låta de automatiska stabilisatorerna spela sin roll enligt den strukturellt grundade anpassningsbanan och vara beredda att se över konsolideringstakten, om de makroekonomiska förhållandena skulle försämras ytterligare. De offentliga utgifternas och inkomsternas sammansättning bör återspegla utgiftsposternas och inkomstskällornas tillväxteffekter. I synnerhet bör hela det tillgängliga finanspolitiska utrymmet användas för att främja offentliga investeringar inom euroområdet, även genom att ta hänsyn till gränsöverskridande skillnader i finansieringskostnaderna.

| 5. | Vidta åtgärder så att det finansiella systemets funktion och stabilitet förbättras inom euroområdet. Påskynda utvecklingen mot en mer integrerad finansiell struktur, bestående av banktillsyn och gränsöverskridande krislösning. |
| --- | --- |

5.

Vidta åtgärder så att det finansiella systemets funktion och stabilitet förbättras inom euroområdet. Påskynda utvecklingen mot en mer integrerad finansiell struktur, bestående av banktillsyn och gränsöverskridande krislösning.

| 6. | Genomföra strukturreformer, som också främjar flexibla lönejusteringar, och som – tillsammans med en differentierad finanspolitisk inställning – skulle främja en ordnad avveckling av makroekonomiska obalanser inom euroområdet, och därmed tillväxt och sysselsättning. Detta skulle inbegripa åtgärder på nationell nivå som motsvarar den landspecifika situationen och tar hänsyn till rådets rekommendationer till enskilda medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

6.

Genomföra strukturreformer, som också främjar flexibla lönejusteringar, och som – tillsammans med en differentierad finanspolitisk inställning – skulle främja en ordnad avveckling av makroekonomiska obalanser inom euroområdet, och därmed tillväxt och sysselsättning. Detta skulle inbegripa åtgärder på nationell nivå som motsvarar den landspecifika situationen och tar hänsyn till rådets rekommendationer till enskilda medlemsstater i euroområdet.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

1

(2)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

2

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 219/98 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 219/98

---

Förklarande not

Följedokument till rådets rekommendationer till medlemsstaterna under den europeiska planeringsterminen 2012

2012/C 219/29

I artikel 2-ab.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 (1) om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken, som utgör en del av avsnittet ”Ekonomisk dialog”, föreskrivs följande: ”Rådet förväntas i regel följa kommissionens rekommendationer och förslag eller förklara sin ståndpunkt offentligt”.

I enlighet med denna regel som bygger på principen ”följ eller förklara” lägger rådet härmed fram följande förklaringar till de ändringar som man har enats om, men som kommissionen inte stöder, i kommissionens landspecifika rekommendationer om medlemsstaterna inom ramen för den europeiska planeringsterminen 2012.

Rådet har också godkänt ett antal tillägg liksom faktamässiga eller tekniska ändringar i rekommendationerna med fullt stöd från kommissionen (2)
   (3).

BELGIEN

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 5

Överenskommen text:

Betydande skatteväxlingar från arbete till mindre tillväxthämmande skatter, till exempel miljöskatter. Fortsätta den inledda reformen av arbetslöshetsförsäkringssystemet för att minska de negativa incitamenten till att söka arbete och skärpa inriktningen av sysselsättningsstödet och aktiveringspolitiken på äldre arbetstagare och utsatta samhällsgrupper, särskilt människor med invandrarbakgrund. Dra nytta av den planerade vidareregionaliseringen av olika arbetsmarknadskompetenser för att öka den interregionala arbetskraftsrörligheten och stärka sambanden mellan politikområdena utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning och sysselsättning. Utvidga de nuvarande aktiveringsansträngningarna till alla åldersgrupper.

Förklaring:

Rådet enades om att de största utmaningarna när det gäller deltagandet på arbetsmarknaden i Belgien ligger i den låga sysselsättningsgraden bland migrerande arbetstagare, liksom bland äldre arbetstagare. Man behöver ta itu med båda dessa frågor. I de båda multilaterala övervakningsrapporterna från sysselsättningskommittén och dess verktyg för bedömning av sysselsättningssituationen bekräftas att inriktningen på äldre arbetstagare utgör en stor utmaning när det gäller att säkerställa en ändamålsenlig aktiv arbetsmarknadspolitik.

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 6

Överenskommen text:

Fortsätta att stärka konkurrensen inom detaljhandelssektorn genom att sänka hindren och minska de operativa begränsningarna. Införa åtgärder för att stärka konkurrensen inom nätverksindustrin genom att se över rättsliga hinder och stärka de institutionella bestämmelserna för en effektiv tillsyn av reglerna för statligt stöd.

Förklaring:

Rådet ansåg att man inte vinner något på att räkna upp alla nätverksindustrier i rekommendationen.

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 7

Överenskommen text:

Vidta ytterligare åtgärder för att stärka utvecklingen mot att uppnå målen om minskade utsläpp av växthusgaser från verksamhet som inte ingår i systemet för handel med utsläppsrätter, särskilt genom att se till att transportsektorn bidrar väsentligt till uppnåendet av målet.

Förklaring:

Rådet ansåg det lämpligt att erkänna att åtgärder redan har vidtagits för att minska växthusgaserna. Med tanke på att det är svårt att mäta effekterna på kort sikt och att utvecklingen tycks gå långsamt enades rådet om att betona behovet av ytterligare åtgärder som ska vidtas för att påskynda utvecklingen.

BULGARIEN

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 2

Överenskommen text:

Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra pensionssystemets hållbarhet och ändamålsenlighet genom att införa samma lagstadgade pensionsålder för män och kvinnor som betalat sina avgifter ett helt förvärvsliv. Införa striktare kriterier och kontroller för tilldelning av invaliditetspension.

Förklaring:

Rådet ansåg det lämpligt att erkänna att avsevärda framsteg redan har uppnåtts när det gäller att begränsa möjligheterna till förtida pensionering.

SPANIEN

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 7

Överenskommen text:

Förbättra anställbarheten för utsatta grupper, i kombination med effektivare stöd till barn och andra familjemedlemmar för att förbättra situationen för personer som riskerar att drabbas av fattigdom och/eller social utestängning, och därigenom uppnå välbefinnande för barn.

Förklaring:

Rådet enades om att ändra denna rekommendation så att den får starkare fokus på åtgärder som vidtas för att främja anställbarheten för arbetstagare som det mest lämpliga sättet att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap och att det mest konkreta sättet att förbättra barns situation är att främja tillgång till utbildning och anställning av vuxna.

ITALIEN

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 4

Överenskommen text:

Anta arbetsmarknadsreformen som en prioritet för att åtgärda segmenteringen på arbetsmarknaden och inrätta ett integrerat system för arbetslöshetsersättning. Vidta ytterligare åtgärder för att skapa incitament för kvinnor att delta på arbetsmarknaden, särskilt genom att tillhandahålla barnomsorg och äldrevård. Övervaka och vid behov förstärka genomförandet av det nya lönesättningssystemet i syfte att bidra till en anpassning av löneutvecklingen till produktiviteten på sektors- och företagsnivå.

Förklaring:

Rådet enades om att fokus i det nuvarande läget bör ligga på genomförandet och övervakningen av den nyligen införda ordningen. Om resultaten inte är tillräckliga kommer det dock att behövas ytterligare ändringar i lönesättningssystemet. Detta budskap förstärktes genom multilateral övervakning som genomfördes av sysselsättningskommittén och kommittén för ekonomisk politik i fråga om lönerna där det noterades att Italiens fokus bör ligga på att genomföra och övervaka denna reform.

LETTLAND

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 5

Överenskommen text:

Ytterligare främja energieffektivitet genom att genomföra åtgärder för och stimulera minskade energikostnader och styra konsumtionen mot energieffektiva produkter, inklusive fordon, byggnader och värmesystem. Främja konkurrensen inom de viktigaste energinäten och samtidigt förbättra konnektiviteten gentemot EU:s energinät.

Förklaring:

Rådet enades om att stryka uppräkningen av specifika energinät för vilka konkurrensen bör förbättras eftersom situationen i de tre sektorerna är tämligen olika och inte kan behandlas på samma sätt.

Det finns fortfarande hinder för liberaliseringen av den lettiska gasmarknaden och därför föreskrivs undantag från det tredje energimarknadspaketet. Konkurrensen kan därför inte diskuteras på ett seriöst sätt innan en korrekt analys av marknaden har genomförts. Elektricitetsmarknaden är jämförelsevis välutvecklad och fungerar i enlighet med kraven i det tredje energimarknadspaketet. När det gäller leverans av värme i Lettland finns ett behov av betydande investeringar på grund av de speciella omständigheterna (distriktsuppvärmning) och därför avser man att införa konkurrens inom uppvärmningssektorn endast där det är ekonomiskt förnuftigt och möjligt.

POLEN

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 4

Överenskommen text:

Stärka insatserna för att höja kvinnors sysselsättningsgrad och inskrivningsnivån för barn i både tidig barnomsorg och förskoleutbildning, genom att säkra stabil finansiering och investeringar i offentlig infrastruktur, tillhandahålla kvalificerad personal och se till att tillträdet är ekonomiskt överkomligt. Ta itu med djupt rotade system med förtida pensionering, för att höja pensionsåldern. Gradvis avveckla det särskilda pensionssystemet för gruvarbetare, så att de integreras i det allmänna systemet. Vidta mer ambitiösa och permanenta åtgärder för att reformera Krus, så att förmånerna bättre avspeglar enskilda inkomster.

Förklaring:

Rådet enades om att ta bort hänvisningen till integrering ”till fullo” av alla anställda i gruvföretag i det allmänna systemet eftersom det skulle kunna tolkas på fel sätt och inte skulle beakta den specifika situationen för ett antal gruvarbetare vars arbete har en specifik karaktär eller tillhandahålls under särskilda omständigheter, såsom de som ständigt arbetar under jord och som direkt deltar i utvinning.

Regeringen har för avsikt att integrera gruvarbetare i det allmänna pensionssystemet, dvs. ett kapitalbaserat system. Ett mycket begränsat antal gruvarbetare är dock föremål för särskilda rättigheter när det gäller pensionsprivilegier innan de når den lagstadgade pensionsåldern (definierad i lag), såsom de vars arbete har en specifik karaktär eller tillhandahålls under särskilda omständigheter. De gruvarbetare som ständigt arbetar under jord och som direkt deltar i utvinning tillhör i detta fall den grupp av yrken som har definierats som farliga eller svåra och har rätt till någon form av övergångspension innan de når den lagstadgade pensionsåldern. Centralinstitutet för arbetarskydd arbetar intensivt tillsammans med socialförsäkringsinstitutionen (ZUS) för att exakt definiera vilken verksamhet under jord som skulle ge rätt till övergångspension. När dessa gruvarbetare uppnår den lagstadgade pensionsåldern kommer de att behandlas på samma sätt som de övriga.

FINLAND

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 3

Överenskommen text:

Genomföra pågående åtgärder för att förbättra ungas och långtidsarbetslösas ställning på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på kompetensutveckling. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, bland annat genom att begränsa möjligheterna till tidigt utträde från arbetsmarknaden. Vidta åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern med hänsyn till den ökade förväntade livslängden.

Förklaring:

Rådet noterade att det finns alternativa sätt att se till att den faktiska pensionsåldern utvecklas i enlighet med den förväntade livslängden, antingen genom att höja den lagstadgade pensionsåldern eller genom att anpassa nivån på pensionsförmånerna. Rådet enades därför om att anpassa rekommendationen så att den på ett lämpligt sätt avspeglar Finlands val av den andra vägen.

SVERIGE

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 3

Överenskommen text:

Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden för ungdomar och andra utsatta grupper, till exempel genom att förbättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Se över effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen.

Förklaring:

Rådet enades om att anpassa texten för att den bättre skulle avspegla de faktiska utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden, dvs. en effektivisering av den aktiva arbetsmarknadspolitiken, övergången från skola till arbete samt den statliga politiken för att öka efterfrågan på utsatta grupper på arbetsmarknaden.

Rådet insåg dessutom att Sverige har ett decentraliserat löneförhandlingssystem och enades om att arbetsmarknadens parter är ansvariga för löneförhandlingen och att statlig inblandning i processen inte skulle stämma överens med det nationella systemet för lönebildning. Hänvisningen till att ”uppmuntra större löneflexibilitet” ansågs därför olämplig.

FÖRENADE KUNGARIKET

LANDSPECIFIK REKOMMENDATION 3

Överenskommen text:

Fortsätta förbättra ungdomarnas anställningsmöjligheter, särskilt för dem utan arbete eller som inte deltar i utbildning eller undervisning, inklusive användning av ungdomskontraktet. Se till att lärlingssystem utnyttjas av fler ungdomar, är tillräckligt inriktade på avancerade och kvalificerade färdigheter samt omfattar fler små och medelstora företag. Vidta åtgärder för att minska den mycket höga andelen ungdomar mellan 18 och 24 som lämnar skolan med mycket dåliga grundläggande färdigheter.

Förklaring:

Det arbete avseende avbruten skolgång som bedrivs inom verktyget för bedömning av sysselsättningspolitiken täcker kategorin 18–24-åringar. Detta skiljer sig från innehållet i den landspecifika rekommendation som föreslagits av kommissionen, som använder riktmärket ”unga människor som lämnar skolan”. Sysselsättningskommitténs multilaterala översyn av 2011 års landspecifika rekommendationer gjordes dessutom på grundval av ungdomsarbetslösheten. Även detta är något helt annat än ”unga människor som lämnar skolan”.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Följande medlemsstater yrkar inte på några ändringar eller har kommit överens om ändringar med kommissionen: CZ, DK, DE, EE, IE, EL, FR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, AT, PT, RO, SI, SK och euroområdet.

(3)  Text som har ändrats har markerats med kursiv stil.

---