# Az Európai Unió L 169/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 169 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. július 6. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 169

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. július 6.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/959 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 14.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a működési kockázatra vonatkozó, intézmények által alkalmazott fejlett mérési módszerek illetékes hatóság általi engedélyezése során használt értékelési módszertan meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/960 rendelete (2018. július 5.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található lambda-cihalotrin megengedett maradékanyag-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/961 határozata (2018. június 26.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (02 03 01 költségvetési tétel: Belső piac és 02 03 04 költségvetési tétel: A belső piac irányítási eszközei) (
  1
  ) | 51 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/962 határozata (2018. július 3.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt négy tagja és három póttagja kinevezéséről | 54 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/959 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 14.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a működési kockázatra vonatkozó, intézmények által alkalmazott fejlett mérési módszerek illetékes hatóság általi engedélyezése során használt értékelési módszertan meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2018/960 rendelete (2018. július 5.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található lambda-cihalotrin megengedett maradékanyag-határértékei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

27

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/961 határozata (2018. június 26.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (02 03 01 költségvetési tétel: Belső piac és 02 03 04 költségvetési tétel: A belső piac irányítási eszközei) (
  1
  )

1

51

*

A Tanács (EU) 2018/962 határozata (2018. július 3.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt négy tagja és három póttagja kinevezéséről

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.7.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/959 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2018. március 14.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a működési kockázatra vonatkozó, intézmények által alkalmazott fejlett mérési módszerek illetékes hatóság általi engedélyezése során használt értékelési módszertan meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 312. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények alkalmazásában az 575/2013/EU rendelet 312. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságok akkor engedélyezik az intézmények számára, hogy fejlett mérési módszereket (a továbbiakban: AMA-módszer) alkalmazzanak a működési kockázat mérésére szolgáló saját rendszereik alapján, amennyiben azok megfelelnek az említet. cikkben meghatározott minőségi és mennyiségi követelményeknek, azaz mindenkor teljesítik azokat. Következésképpen egy ilyen értékelés nemcsak az AMA-módszer használati engedélyének kezdeti kérelmezésére vonatkozik, hanem folyamatosan alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

A működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények alkalmazásában az 575/2013/EU rendelet 312. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságok akkor engedélyezik az intézmények számára, hogy fejlett mérési módszereket (a továbbiakban: AMA-módszer) alkalmazzanak a működési kockázat mérésére szolgáló saját rendszereik alapján, amennyiben azok megfelelnek az említet. cikkben meghatározott minőségi és mennyiségi követelményeknek, azaz mindenkor teljesítik azokat. Következésképpen egy ilyen értékelés nemcsak az AMA-módszer használati engedélyének kezdeti kérelmezésére vonatkozik, hanem folyamatosan alkalmazandó.

| (2) | Az intézmény AMA-keretrendszerét alkotó különböző elemeket nem elszigetelten, hanem egymással összefüggő elemekből álló csomagként kell vizsgálni és értékelni oly módon, hogy az illetékes hatóságok a rendszer minden egyes része tekintetében meggyőződjenek a megfelelési szint helyességéről. |
| --- | --- |

(2)

Az intézmény AMA-keretrendszerét alkotó különböző elemeket nem elszigetelten, hanem egymással összefüggő elemekből álló csomagként kell vizsgálni és értékelni oly módon, hogy az illetékes hatóságok a rendszer minden egyes része tekintetében meggyőződjenek a megfelelési szint helyességéről.

| (3) | Az 575/2013/EU rendelet 312. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett, az AMA-módszer alkalmazására vonatkozó követelményeknek való megfelelés értékelése során az illetékes hatóságok nem járhatnak el minden esetben azonos módon. Az értékelendő elemek jellege az elvégzett értékelés típusától függ, amely viszont a benyújtott kérelem típusától függ. Az illetékes hatóságoknak a megfelelés értékelését el kell végezniük akkor, amikor az intézmény először kérelmezi AMA-módszer alkalmazását, amikor az intézmény az AMA-módszer kiterjesztését kéri a jóváhagyott lépcsőzetes bevezetési terv alapján, amikor az intézmény az általa az AMA-módszer használatára megadott engedély meghosszabbítását vagy módosítását kérelmezi, továbbá amikor az intézmény az 575/2013/EU rendelet 313. cikkével összhangban a kevésbé fejlett módszerek alkalmazásához való visszatérést kérelmezi. Emellett az illetékes hatóságoknak folyamatos felülvizsgálat alatt kell tartaniuk az AMA-módszer intézmények általi használatát. Ennek megfelelően az illetékes hatóságoknak az adott értékelési módszertannak megfelelően értékelendő elemek jellegével összhangban kell megvizsgálniuk, hogy az intézmény megfelel-e az AMA-módszer alkalmazására vonatkozó követelményeknek. |
| --- | --- |

(3)

Az 575/2013/EU rendelet 312. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett, az AMA-módszer alkalmazására vonatkozó követelményeknek való megfelelés értékelése során az illetékes hatóságok nem járhatnak el minden esetben azonos módon. Az értékelendő elemek jellege az elvégzett értékelés típusától függ, amely viszont a benyújtott kérelem típusától függ. Az illetékes hatóságoknak a megfelelés értékelését el kell végezniük akkor, amikor az intézmény először kérelmezi AMA-módszer alkalmazását, amikor az intézmény az AMA-módszer kiterjesztését kéri a jóváhagyott lépcsőzetes bevezetési terv alapján, amikor az intézmény az általa az AMA-módszer használatára megadott engedély meghosszabbítását vagy módosítását kérelmezi, továbbá amikor az intézmény az 575/2013/EU rendelet 313. cikkével összhangban a kevésbé fejlett módszerek alkalmazásához való visszatérést kérelmezi. Emellett az illetékes hatóságoknak folyamatos felülvizsgálat alatt kell tartaniuk az AMA-módszer intézmények általi használatát. Ennek megfelelően az illetékes hatóságoknak az adott értékelési módszertannak megfelelően értékelendő elemek jellegével összhangban kell megvizsgálniuk, hogy az intézmény megfelel-e az AMA-módszer alkalmazására vonatkozó követelményeknek.

| (4) | A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 85. cikkének (1) bekezdése előírja az intézmények számára, hogy határozzák meg, mi minősül működési kockázatnak a működési kockázat értékelésére és kezelésére irányuló szabályzatok és eljárásrendek végrehajtása céljából. Az 575/2013/EU rendelet meghatározza a „működési kockázat” fogalmát, amely magában foglalja mind a jogi kockázatot, mind a modellkockázatot. A 2013/36/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében a modellkockázat a belső modellek kidolgozása, megvalósítása, vagy használata során elkövetett hibákból származó potenciális veszteségre utal, de nem fedi le az 575/2013/EU rendelet prudens értékelésről szóló 105. cikkében vagy az (EU) 2016/101 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) említett modellkockázati értékelési korrekciókból származó potenciális veszteségeket, és nem hivatkozik az 575/2013/EU rendelet 105. cikkének (13) bekezdésében említett, az esetlegesen helytelen értékelési módszer alkalmazásával kapcsolatos modellkockázatra. Hasonlóképpen, az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg, hogy az illetékes hatóságoknak miként kell ellenőrizniük annak a követelménynek a betartását, hogy a jogi kockázattal és a modellkockázattal kapcsolatos valamennyi működési kockázatot meg kell határozni. Az illetékes hatóságok által az AMA-módszer használatának értékelése során alkalmazandó értékelési módszertant meghatározó szabályokban ezért ki kell térni ennek meghatározására. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 85. cikkének (1) bekezdése előírja az intézmények számára, hogy határozzák meg, mi minősül működési kockázatnak a működési kockázat értékelésére és kezelésére irányuló szabályzatok és eljárásrendek végrehajtása céljából. Az 575/2013/EU rendelet meghatározza a „működési kockázat” fogalmát, amely magában foglalja mind a jogi kockázatot, mind a modellkockázatot. A 2013/36/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében a modellkockázat a belső modellek kidolgozása, megvalósítása, vagy használata során elkövetett hibákból származó potenciális veszteségre utal, de nem fedi le az 575/2013/EU rendelet prudens értékelésről szóló 105. cikkében vagy az (EU) 2016/101 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) említett modellkockázati értékelési korrekciókból származó potenciális veszteségeket, és nem hivatkozik az 575/2013/EU rendelet 105. cikkének (13) bekezdésében említett, az esetlegesen helytelen értékelési módszer alkalmazásával kapcsolatos modellkockázatra. Hasonlóképpen, az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg, hogy az illetékes hatóságoknak miként kell ellenőrizniük annak a követelménynek a betartását, hogy a jogi kockázattal és a modellkockázattal kapcsolatos valamennyi működési kockázatot meg kell határozni. Az illetékes hatóságok által az AMA-módszer használatának értékelése során alkalmazandó értékelési módszertant meghatározó szabályokban ezért ki kell térni ennek meghatározására.

| (5) | Harmonizálni kell továbbá a pénzügyi ügyletek működési kockázatainak pontos meghatározására vonatkozó felügyeleti megközelítéseket, ideértve a piaci kockázatra vonatkozó felügyeleti megközelítéseket is, mivel az ilyen ügyletek működési kockázatai bizonyítottan jelentős mértékűek, és e kockázatok okai – amelyek jellemzően sokrétűek – nem azonosíthatók és rögzíthetők következetesen az Unió egész területén. |
| --- | --- |

(5)

Harmonizálni kell továbbá a pénzügyi ügyletek működési kockázatainak pontos meghatározására vonatkozó felügyeleti megközelítéseket, ideértve a piaci kockázatra vonatkozó felügyeleti megközelítéseket is, mivel az ilyen ügyletek működési kockázatai bizonyítottan jelentős mértékűek, és e kockázatok okai – amelyek jellemzően sokrétűek – nem azonosíthatók és rögzíthetők következetesen az Unió egész területén.

| (6) | Az intézmény irányítási és kockázatkezelési rendszere által betartandó standardokat a 2013/36/EU irányelv 74. cikke és az 575/2013/EU rendelet 321. cikke határozza meg. Ezekre tekintettel annak értékelésekor, hogy az intézmény alkalmazhatja-e az AMA-módszert, az illetékes hatóságoknak az AMA-módszer értékelésére szolgáló módszertan alapján – figyelembe véve az intézmény tevékenységeinek jellegét, nagyságrendjét és összetettségét – ellenőrizniük kell, hogy az intézmény pontosan meghatározott, átlátható és következetes felelősségi köröket tartalmazó, világos szervezeti struktúra keretében irányítja-e és kezeli a működési kockázatot. Mindenekelőtt meg kell győződni arról, hogy a működési kockázatot kezelő funkció kulcsfontosságú szerepet játszik az intézmény működési kockázatainak azonosításában, mérésében, értékelésében, nyomon követésében, kontrolljában és mérséklésében, és az intézmény üzletviteli egységeitől való függetlensége biztosítja szakmai ítéleteinek és ajánlásainak függetlenségét és pártatlanságát. Azt is meg kell állapítani, hogy a felső vezetés felelős a vezető testület által jóváhagyott működésikockázat-irányítási és -kezelési keretrendszer kidolgozásáért és végrehajtásáért, és hogy ezt a keretet következetesen alkalmazzák az intézmény szervezetén belül. Az illetékes hatóságoknak arról is meg kell győződniük, hogy minden személyzeti szinten megfelelő eszközök és információk állnak rendelkezésre annak érdekében, hogy a személyzet tagjai tisztában legyenek a működési kockázatok kezelésével kapcsolatos feladataikkal. |
| --- | --- |

(6)

Az intézmény irányítási és kockázatkezelési rendszere által betartandó standardokat a 2013/36/EU irányelv 74. cikke és az 575/2013/EU rendelet 321. cikke határozza meg. Ezekre tekintettel annak értékelésekor, hogy az intézmény alkalmazhatja-e az AMA-módszert, az illetékes hatóságoknak az AMA-módszer értékelésére szolgáló módszertan alapján – figyelembe véve az intézmény tevékenységeinek jellegét, nagyságrendjét és összetettségét – ellenőrizniük kell, hogy az intézmény pontosan meghatározott, átlátható és következetes felelősségi köröket tartalmazó, világos szervezeti struktúra keretében irányítja-e és kezeli a működési kockázatot. Mindenekelőtt meg kell győződni arról, hogy a működési kockázatot kezelő funkció kulcsfontosságú szerepet játszik az intézmény működési kockázatainak azonosításában, mérésében, értékelésében, nyomon követésében, kontrolljában és mérséklésében, és az intézmény üzletviteli egységeitől való függetlensége biztosítja szakmai ítéleteinek és ajánlásainak függetlenségét és pártatlanságát. Azt is meg kell állapítani, hogy a felső vezetés felelős a vezető testület által jóváhagyott működésikockázat-irányítási és -kezelési keretrendszer kidolgozásáért és végrehajtásáért, és hogy ezt a keretet következetesen alkalmazzák az intézmény szervezetén belül. Az illetékes hatóságoknak arról is meg kell győződniük, hogy minden személyzeti szinten megfelelő eszközök és információk állnak rendelkezésre annak érdekében, hogy a személyzet tagjai tisztában legyenek a működési kockázatok kezelésével kapcsolatos feladataikkal.

| (7) | A hatékony belső jelentéstételi rendszerek a hatékony és eredményes belső irányítás előfeltételei. Az illetékes hatóságoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az AMA-engedélyért folyamodó intézmény hatékony kockázati jelentéstételi rendszereket fogadjon el, amelyek nemcsak a vezető testület és a felső vezetés felé továbbítják ezen információkat, hanem a működési kockázatok kezeléséért felelős valamennyi szervezeti egység felé is. A jelentéstételi rendszernek tükröznie kell az intézmény működési kockázattal kapcsolatos aktuális kérdéseinek állását, és ki kell terjednie a működési kockázat kezelésének és mérésének valamennyi lényeges szempontjára. |
| --- | --- |

(7)

A hatékony belső jelentéstételi rendszerek a hatékony és eredményes belső irányítás előfeltételei. Az illetékes hatóságoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy az AMA-engedélyért folyamodó intézmény hatékony kockázati jelentéstételi rendszereket fogadjon el, amelyek nemcsak a vezető testület és a felső vezetés felé továbbítják ezen információkat, hanem a működési kockázatok kezeléséért felelős valamennyi szervezeti egység felé is. A jelentéstételi rendszernek tükröznie kell az intézmény működési kockázattal kapcsolatos aktuális kérdéseinek állását, és ki kell terjednie a működési kockázat kezelésének és mérésének valamennyi lényeges szempontjára.

| (8) | Az 575/2013/EU rendelet 321. cikkének a) pontjával összhangban az intézmény működési kockázat mérésére szolgáló belső rendszerét szorosan integrálni kell a napi kockázatkezelési eljárásokba. Ennek eredményeként az AMA-módszer értékelése során alkalmazott módszertan alapján az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az AMA-engedélyt kérelmező intézmény nem kizárólag a működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények kiszámítása céljából, hanem ténylegesen folyamatosan alkalmazza a napi üzleti folyamataiban és kockázatkezelési céljaira a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert. Az AMA-módszer felügyeleti értékelésére vonatkozó szabályoknak ezért szabályokat kell tartalmazniuk a „használati teszt” tekintetében az AMA-engedélyt kérelmező intézmény által teljesítendő felügyeleti elvárásokról. |
| --- | --- |

(8)

Az 575/2013/EU rendelet 321. cikkének a) pontjával összhangban az intézmény működési kockázat mérésére szolgáló belső rendszerét szorosan integrálni kell a napi kockázatkezelési eljárásokba. Ennek eredményeként az AMA-módszer értékelése során alkalmazott módszertan alapján az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az AMA-engedélyt kérelmező intézmény nem kizárólag a működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények kiszámítása céljából, hanem ténylegesen folyamatosan alkalmazza a napi üzleti folyamataiban és kockázatkezelési céljaira a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert. Az AMA-módszer felügyeleti értékelésére vonatkozó szabályoknak ezért szabályokat kell tartalmazniuk a „használati teszt” tekintetében az AMA-engedélyt kérelmező intézmény által teljesítendő felügyeleti elvárásokról.

| (9) | Annak érdekében, hogy mind az intézmények, mind az illetékes hatóságok bizonyítékkal rendelkezzenek arra vonatkozóan, hogy az intézmény által a működési kockázatainak mérésére alkalmazott rendszer megbízható, stabil, valamint a működési kockázatra vonatkozóan hitelesebb szavatolótőke-követelményeket generál, mint egy egyszerűbb működésikockázat-szabályozási módszer, az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy az intézmény egy meghatározott időszakon keresztül összehasonlította-e a működésikockázat-kezelési rendszerét az 575/2013/EU rendelet 315., 317. és 319. cikkében meghatározott alapmutató módszerével vagy a működési kockázat sztenderd módszerével. Ennek az időtartamnak kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy az illetékes hatóság megállapíthassa, hogy az intézmény megfelel az 575/2013/EU rendeletben az AMA-módszer használata tekintetében megállapított minőségi és mennyiségi előírásoknak. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy mind az intézmények, mind az illetékes hatóságok bizonyítékkal rendelkezzenek arra vonatkozóan, hogy az intézmény által a működési kockázatainak mérésére alkalmazott rendszer megbízható, stabil, valamint a működési kockázatra vonatkozóan hitelesebb szavatolótőke-követelményeket generál, mint egy egyszerűbb működésikockázat-szabályozási módszer, az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy az intézmény egy meghatározott időszakon keresztül összehasonlította-e a működésikockázat-kezelési rendszerét az 575/2013/EU rendelet 315., 317. és 319. cikkében meghatározott alapmutató módszerével vagy a működési kockázat sztenderd módszerével. Ennek az időtartamnak kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy az illetékes hatóság megállapíthassa, hogy az intézmény megfelel az 575/2013/EU rendeletben az AMA-módszer használata tekintetében megállapított minőségi és mennyiségi előírásoknak.

| (10) | Az 575/2013/EU rendelet 321. cikkének g) pontja szerint az intézmény AMA-módszer szerinti mérési rendszeréhez kapcsolódó adatáramlásoknak és folyamatoknak átláthatóknak és hozzáférhetőknek kell lenniük. A működési kockázatra vonatkozó adatok nem állnak azonnal rendelkezésre, mivel azokat először az intézmény könyveiben és archívumaiban azonosítani kell, majd megfelelően gyűjteni és karbantartani szükséges. A mérési rendszer továbbá jellemzően nagyon kifinomult, és több logikai és számítási lépés során vezet el az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény megállapításához. Az AMA-módszer értékelésére szolgáló módszertannak ezért biztosítania kell annak ellenőrzését, hogy az intézmény megfelelően alakította ki és helyesen alkalmazza adatminőségi és informatikai rendszereit, és ezek a szándékolt célok elérését szolgálják. |
| --- | --- |

(10)

Az 575/2013/EU rendelet 321. cikkének g) pontja szerint az intézmény AMA-módszer szerinti mérési rendszeréhez kapcsolódó adatáramlásoknak és folyamatoknak átláthatóknak és hozzáférhetőknek kell lenniük. A működési kockázatra vonatkozó adatok nem állnak azonnal rendelkezésre, mivel azokat először az intézmény könyveiben és archívumaiban azonosítani kell, majd megfelelően gyűjteni és karbantartani szükséges. A mérési rendszer továbbá jellemzően nagyon kifinomult, és több logikai és számítási lépés során vezet el az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény megállapításához. Az AMA-módszer értékelésére szolgáló módszertannak ezért biztosítania kell annak ellenőrzését, hogy az intézmény megfelelően alakította ki és helyesen alkalmazza adatminőségi és informatikai rendszereit, és ezek a szándékolt célok elérését szolgálják.

| (11) | Az intézmény AMA-rendszerét az 575/2013/EU rendelet 321. cikke e) és f) pontjának megfelelően belső validálásnak és felülvizsgálatnak kell alávetni. Bár a belső validálási és felülvizsgálati funkciók felépítése az intézmény jellegétől, összetettségétől és üzleti tevékenységétől függően változhat, biztosítani kell, hogy az e funkciók által végzett felülvizsgálatok értékelése során a felülvizsgálatok tartalmára és körére vonatkozóan közös kritériumok kerüljenek betartásra. |
| --- | --- |

(11)

Az intézmény AMA-rendszerét az 575/2013/EU rendelet 321. cikke e) és f) pontjának megfelelően belső validálásnak és felülvizsgálatnak kell alávetni. Bár a belső validálási és felülvizsgálati funkciók felépítése az intézmény jellegétől, összetettségétől és üzleti tevékenységétől függően változhat, biztosítani kell, hogy az e funkciók által végzett felülvizsgálatok értékelése során a felülvizsgálatok tartalmára és körére vonatkozóan közös kritériumok kerüljenek betartásra.

| (12) | A működési kockázat modellezése viszonylag új és folyamatosan fejlődő terület. Ennek megfelelően az 575/2013/EU rendelet 322. cikke jelentős rugalmasságot biztosít az intézmények számára az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények kiszámításához használt működésikockázat-mérési rendszer kiépítése tekintetében. Az ilyen rugalmasság azonban nem eredményezhet jelentős különbségeket az intézmények között az értékelési rendszer kulcsfontosságú elemeit illetően, ideértve a belső adatok, a külső adatok, a forgatókönyv-elemzés és az üzleti környezeti és belsőkontroll-tényezők (az úgynevezett „négy elem”) használatát, az extrém kockázati események és a kapcsolódó kockázati tényezők (a számítási adatkészlet kialakítása, a részletezettség, a veszteségeloszlások azonosítása, az aggregált veszteségeloszlások és a kockázati mérőszámok meghatározása) megragadását vagy a várható veszteség meghatározását lehetővé tevő alapvető modellezési feltevéseket, a korrelációt, valamint az értékelési rendszer belső konzisztenciáját biztosítani hivatott tőkeallokációs kritériumokat. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatkezelési rendszer módszertani szempontból kellően megalapozott és az intézmények között összehasonlítható legyen, továbbá hogy hatékonyan mérje az intézmények tényleges és potenciális működési kockázatait, valamint megbízható és szilárd alapokon nyugvó AMA-módszer szerinti szabályozási tőkekövetelményeket generáljon, az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok Unió-szerte ugyanazokat a kritériumokat és követelményeket alkalmazzák. Az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak figyelembe kell vennie a működési kockázatnak az intézmények eltérő méretéhez, jellegéhez és összetettségéhez kapcsolódó sajátos elemeit is. |
| --- | --- |

(12)

A működési kockázat modellezése viszonylag új és folyamatosan fejlődő terület. Ennek megfelelően az 575/2013/EU rendelet 322. cikke jelentős rugalmasságot biztosít az intézmények számára az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények kiszámításához használt működésikockázat-mérési rendszer kiépítése tekintetében. Az ilyen rugalmasság azonban nem eredményezhet jelentős különbségeket az intézmények között az értékelési rendszer kulcsfontosságú elemeit illetően, ideértve a belső adatok, a külső adatok, a forgatókönyv-elemzés és az üzleti környezeti és belsőkontroll-tényezők (az úgynevezett „négy elem”) használatát, az extrém kockázati események és a kapcsolódó kockázati tényezők (a számítási adatkészlet kialakítása, a részletezettség, a veszteségeloszlások azonosítása, az aggregált veszteségeloszlások és a kockázati mérőszámok meghatározása) megragadását vagy a várható veszteség meghatározását lehetővé tevő alapvető modellezési feltevéseket, a korrelációt, valamint az értékelési rendszer belső konzisztenciáját biztosítani hivatott tőkeallokációs kritériumokat. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatkezelési rendszer módszertani szempontból kellően megalapozott és az intézmények között összehasonlítható legyen, továbbá hogy hatékonyan mérje az intézmények tényleges és potenciális működési kockázatait, valamint megbízható és szilárd alapokon nyugvó AMA-módszer szerinti szabályozási tőkekövetelményeket generáljon, az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak biztosítania kell, hogy az illetékes hatóságok Unió-szerte ugyanazokat a kritériumokat és követelményeket alkalmazzák. Az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak figyelembe kell vennie a működési kockázatnak az intézmények eltérő méretéhez, jellegéhez és összetettségéhez kapcsolódó sajátos elemeit is.

| (13) | Különös tekintettel a belső adatokra, figyelembe kell venni azt a tényt, hogy noha a működési kockázati veszteség csak működési kockázati eseményből eredhet, annak előfordulását különböző tételek jelezhetik, ideértve a közvetlen költségeket, a kiadásokat, a céltartalékokat és a be nem szedett bevételeket. Míg néhány működési kockázati esemény számszerűsíthető hatást fejt ki, és az intézmény pénzügyi kimutatásaiban is megjelenik, más események nem számszerűsíthetők, nem érintik az intézmény pénzügyi kimutatásait, és ezért csak más forrásokból, például vezetői archívumokból vagy a váratlan események adatbázisából mutathatók ki. Ezért az illetékes hatóságok számára az AMA-módszer intézmények által használatának engedélyezéséhez előírt értékelési módszertannak meg kell határoznia, hogy mi minősül működési kockázati veszteségnek, és az AMA-nyilvántartás céljaira mekkora összeget kell figyelembe venni, illetve – általánosabban – meg kell határozni minden olyan lehetséges tételt, amely jelezheti a működési kockázati események előfordulását. |
| --- | --- |

(13)

Különös tekintettel a belső adatokra, figyelembe kell venni azt a tényt, hogy noha a működési kockázati veszteség csak működési kockázati eseményből eredhet, annak előfordulását különböző tételek jelezhetik, ideértve a közvetlen költségeket, a kiadásokat, a céltartalékokat és a be nem szedett bevételeket. Míg néhány működési kockázati esemény számszerűsíthető hatást fejt ki, és az intézmény pénzügyi kimutatásaiban is megjelenik, más események nem számszerűsíthetők, nem érintik az intézmény pénzügyi kimutatásait, és ezért csak más forrásokból, például vezetői archívumokból vagy a váratlan események adatbázisából mutathatók ki. Ezért az illetékes hatóságok számára az AMA-módszer intézmények által használatának engedélyezéséhez előírt értékelési módszertannak meg kell határoznia, hogy mi minősül működési kockázati veszteségnek, és az AMA-nyilvántartás céljaira mekkora összeget kell figyelembe venni, illetve – általánosabban – meg kell határozni minden olyan lehetséges tételt, amely jelezheti a működési kockázati események előfordulását.

| (14) | Az intézmények néha gyorsan képesek visszanyerni a felmerülő működési kockázati veszteségeket. Az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámításakor nem vehetők figyelembe a gyorsan megtérült veszteségek, jóllehet azok követése irányítási szempontból hasznos lehet. Mivel számos olyan kritérium létezik, amelyek alapján az intézmények a veszteségeket gyorsan megtérült veszteségnek minősítik, az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak meg kell határoznia, mely kritériumok alapján minősíthetők veszteségek gyorsan megtérült veszteségnek. |
| --- | --- |

(14)

Az intézmények néha gyorsan képesek visszanyerni a felmerülő működési kockázati veszteségeket. Az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámításakor nem vehetők figyelembe a gyorsan megtérült veszteségek, jóllehet azok követése irányítási szempontból hasznos lehet. Mivel számos olyan kritérium létezik, amelyek alapján az intézmények a veszteségeket gyorsan megtérült veszteségnek minősítik, az AMA-módszer értékelésére vonatkozó módszertannak meg kell határoznia, mely kritériumok alapján minősíthetők veszteségek gyorsan megtérült veszteségnek.

| (15) | Az 575/2013/EU rendelet 323. cikkében említett bizonyos feltételek teljesülése esetén az AMA-módszer keretében az illetékes hatóságok figyelembe vehetik a kockázatcsökkentési technikákat. Az e technikákra vonatkozó szabályok hatékony alkalmazása érdekében az illetékes hatóságoknak konkrét standardokat kell követniük e szabályoknak egy intézmény általi alkalmazásának értékelésekor. Különösen abban az esetben, ha ezek e kockázatcsökkentési technikák biztosítás formáját öltik, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen biztosítást olyan biztosítók nyújtsák, amelyeket az Unióban (vagy a biztosítókra vonatkozó uniós szabályokkal egyenértékű szabályozási standardokkal rendelkező joghatóságokban) engedélyeztek. |
| --- | --- |

(15)

Az 575/2013/EU rendelet 323. cikkében említett bizonyos feltételek teljesülése esetén az AMA-módszer keretében az illetékes hatóságok figyelembe vehetik a kockázatcsökkentési technikákat. Az e technikákra vonatkozó szabályok hatékony alkalmazása érdekében az illetékes hatóságoknak konkrét standardokat kell követniük e szabályoknak egy intézmény általi alkalmazásának értékelésekor. Különösen abban az esetben, ha ezek e kockázatcsökkentési technikák biztosítás formáját öltik, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen biztosítást olyan biztosítók nyújtsák, amelyeket az Unióban (vagy a biztosítókra vonatkozó uniós szabályokkal egyenértékű szabályozási standardokkal rendelkező joghatóságokban) engedélyeztek.

| (16) | Amennyiben a kockázatcsökkentési technikák a biztosítástól eltérő kockázatátruházási mechanizmusok formáját öltik, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen mechanizmusok ténylegesen átruházzák a kockázatot, és nem az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény megkerülésére használják őket. Ez a feltétel alapvető fontosságú a működési kockázat sajátosságainak fényében, ahol nincsenek egyértelmű mögöttes referenciaeszközök, és ahol a váratlan veszteségek nagyobb szerepet játszanak, mint más típusú kockázatokban. Ezt tovább súlyosbítja a működési kockázati „termékek” hatékony, likvid és strukturált piacának hiánya, amely termékekkel így mindeddig a bankszektoron kívül kereskednek, például katasztrófakötvények és időjárási származékos termékek formájában. Végezetül, gyakran nagy nehézségeket okoz az ilyen mechanizmusok jogi kockázatának értékelése, még akkor is, ha e szerződések feltételeit világosan és körültekintően meghatározzák. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben a kockázatcsökkentési technikák a biztosítástól eltérő kockázatátruházási mechanizmusok formáját öltik, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen mechanizmusok ténylegesen átruházzák a kockázatot, és nem az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény megkerülésére használják őket. Ez a feltétel alapvető fontosságú a működési kockázat sajátosságainak fényében, ahol nincsenek egyértelmű mögöttes referenciaeszközök, és ahol a váratlan veszteségek nagyobb szerepet játszanak, mint más típusú kockázatokban. Ezt tovább súlyosbítja a működési kockázati „termékek” hatékony, likvid és strukturált piacának hiánya, amely termékekkel így mindeddig a bankszektoron kívül kereskednek, például katasztrófakötvények és időjárási származékos termékek formájában. Végezetül, gyakran nagy nehézségeket okoz az ilyen mechanizmusok jogi kockázatának értékelése, még akkor is, ha e szerződések feltételeit világosan és körültekintően meghatározzák.

| (17) | Annak érdekében, hogy zökkenőmentes átmenetet biztosítsanak azon intézmények számára, amelyek már engedélyt kaptak az AMA-módszer használatára, valamint azon intézmények számára, amelyek az AMA-módszer használatára e rendelet hatálybalépését megelőzően kértek engedélyt, rendelkezni kell arról, hogy az illetékes hatóságok csak bizonyos átmeneti időszakot követően alkalmazzák e rendeletet ezen intézmények AMA-értékelésével kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy a 2013/36/EU irányelv 101. cikkének (1) bekezdésében említett rendszeres AMA-felülvizsgálatra általában évente kerül sor, az átmeneti időszaknak e rendelet hatálybalépésének napjától számított egy évnek kell lennie. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy zökkenőmentes átmenetet biztosítsanak azon intézmények számára, amelyek már engedélyt kaptak az AMA-módszer használatára, valamint azon intézmények számára, amelyek az AMA-módszer használatára e rendelet hatálybalépését megelőzően kértek engedélyt, rendelkezni kell arról, hogy az illetékes hatóságok csak bizonyos átmeneti időszakot követően alkalmazzák e rendeletet ezen intézmények AMA-értékelésével kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy a 2013/36/EU irányelv 101. cikkének (1) bekezdésében említett rendszeres AMA-felülvizsgálatra általában évente kerül sor, az átmeneti időszaknak e rendelet hatálybalépésének napjától számított egy évnek kell lennie.

| (18) | Meg kell szüntetni azt a lehetőséget, hogy az intézmények a továbbiakban az AMA-módszer egésze vagy egy része tekintetében a korreláció felismerésére normális vagy normálishoz hasonló eloszlást alkalmazzanak az AMA-módszer keretében, mivel e módszerek a működési kockázati kategóriák szélső eloszlási értékeinek függetlenségét feltételezik, kizárva ezzel a különböző típusú jelentős veszteségek egyidejű előfordulásának lehetőségét, amely nem tekinthető sem prudens, sem reális feltételezésnek. Következésképpen elegendő időt kell biztosítani az ilyen módszereket használó intézményeknek annak érdekében, hogy zökkenőmentesen áttérhessenek a működési kockázat mérésére szolgáló rendszeren belül konzervatívabb feltételezésekkel élő, azaz az eloszlások szélső értékei között pozitív korrelációt feltételező új rendszerre. Tekintettel arra, hogy e feltételezések alkalmazásához szükség lehet az AMA-keretrendszer néhány kulcsfontosságú elemének és a kapcsolódó eljárásoknak a módosítására, kétéves átmeneti időszakot kell biztosítani az átállásra. |
| --- | --- |

(18)

Meg kell szüntetni azt a lehetőséget, hogy az intézmények a továbbiakban az AMA-módszer egésze vagy egy része tekintetében a korreláció felismerésére normális vagy normálishoz hasonló eloszlást alkalmazzanak az AMA-módszer keretében, mivel e módszerek a működési kockázati kategóriák szélső eloszlási értékeinek függetlenségét feltételezik, kizárva ezzel a különböző típusú jelentős veszteségek egyidejű előfordulásának lehetőségét, amely nem tekinthető sem prudens, sem reális feltételezésnek. Következésképpen elegendő időt kell biztosítani az ilyen módszereket használó intézményeknek annak érdekében, hogy zökkenőmentesen áttérhessenek a működési kockázat mérésére szolgáló rendszeren belül konzervatívabb feltételezésekkel élő, azaz az eloszlások szélső értékei között pozitív korrelációt feltételező új rendszerre. Tekintettel arra, hogy e feltételezések alkalmazásához szükség lehet az AMA-keretrendszer néhány kulcsfontosságú elemének és a kapcsolódó eljárásoknak a módosítására, kétéves átmeneti időszakot kell biztosítani az átállásra.

| (19) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(19)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (20) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A fejlett mérési módszerek értékelése

(1)   Az értékelésnek, amelynek alapján az illetékes hatóságok engedélyezik az intézmény számára a fejlett mérési módszerek (a továbbiakban: AMA-módszer) alkalmazását, meg kell erősítenie a következőket:

| a) | a 3–6. cikkben foglalt elemek teljesülése; |
| --- | --- |

a)

a 3–6. cikkben foglalt elemek teljesülése;

| b) | a 2. és a 3. fejezet rendelkezéseinek teljesülése; |
| --- | --- |

b)

a 2. és a 3. fejezet rendelkezéseinek teljesülése;

| c) | a 4 fejezet akkor teljesül, ha az intézmény elfogadta az abban említett biztosítási és más kockázatátruházási mechanizmusokat. |
| --- | --- |

c)

a 4 fejezet akkor teljesül, ha az intézmény elfogadta az abban említett biztosítási és más kockázatátruházási mechanizmusokat.

(2)   Az 1–4. fejezetet figyelembe kell venni, ha az illetékes hatóságok a következőket végzik:

| a) | az intézmény által alkalmazott AMA-módszer kiterjesztése és módosítása lényegességének értékelése; |
| --- | --- |

a)

az intézmény által alkalmazott AMA-módszer kiterjesztése és módosítása lényegességének értékelése;

| b) | az intézmény által alkalmazott AMA-módszer lépcsőzetes bevezetési tervének értékelése; |
| --- | --- |

b)

az intézmény által alkalmazott AMA-módszer lépcsőzetes bevezetési tervének értékelése;

| c) | az intézmény kevésbé fejlett módszerek alkalmazásához való visszatérésének értékelése az 575/2013/EU rendelet 313. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

az intézmény kevésbé fejlett módszerek alkalmazásához való visszatérésének értékelése az 575/2013/EU rendelet 313. cikkével összhangban;

| d) | a valamely intézmény által használt AMA-módszer folyamatos felülvizsgálatai. |
| --- | --- |

d)

a valamely intézmény által használt AMA-módszer folyamatos felülvizsgálatai.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazásában:

1.   „body–tail modellezési szakaszhatár”: az a veszteségérték, amely a veszteségeloszlások középső értékeit (body) elválasztja a veszteségeloszlások szélső értékeitől (tail);

„body–tail modellezési szakaszhatár”

2.   „számítási adatkészlet”: az összegyűjtött – akár tényleges, akár generált – adatok azon halmaza, amely teljesíti az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer inputjaként szolgálhasson;

„számítási adatkészlet”

3.   „adatgyűjtési küszöbérték”: az a veszteségérték, amely fölött az intézmény irányítási és mérési célokból működési kockázati veszteségeket azonosít és gyűjt;

„adatgyűjtési küszöbérték”

4.   „elszámolás időpontja”: az az időpont, amikor egy működési kockázati eseménnyel szemben először jelenítenek meg veszteséget vagy céltartalékot az eredménykimutatásban;

„elszámolás időpontja”

5.   „minimális modellezési küszöbérték”: az a veszteségérték, amely fölött a gyakorisági és súlyossági eloszlásokat – akár empirikusak, akár parametrikusak – a működési kockázati veszteségekhez illesztik;

„minimális modellezési küszöbérték”

6.   „bruttó veszteség” vagy „veszteség”: működési kockázati eseményből eredő, bármilyen típusú megtérülés előtti veszteség;

„bruttó veszteség” vagy „veszteség”

7.   „kötelezettségszegésből eredő esemény”: szándékosan vagy gondatlanságból elkövetett kötelezettségszegésből eredő működési kockázati esemény, ideértve a pénzügyi szolgáltatások nem megfelelő nyújtását is;

„kötelezettségszegésből eredő esemény”

8.   „működési kockázati kategória”: az a szint, például az eseménytípus vagy az üzletág, amelyen az intézmény működési kockázat mérésére szolgáló rendszere külön gyakorisági és súlyossági eloszlásokat generál;

„működési kockázati kategória”

9.   „működési kockázati profil”: az intézmény tényleges és jövőbeli működési kockázatainak egy adott időpontban abszolút számokban való megjelenítése;

„működési kockázati profil”

10.   „működési kockázati toleranciaszint”: az intézmény abszolút számokban megjelenített előretekintő véleménye az intézmény stratégiai célkitűzéseit és üzleti tervét még nem veszélyeztető működési kockázat aggregált szintjéről és típusairól;

„működési kockázati toleranciaszint”

11.   „megtérülés”: az eredeti veszteséghez kapcsolódó, de attól független és időben elkülönülő esemény, amelynek során az intézményhez az első féltől vagy harmadik felektől pénzeszközök vagy a gazdasági hasznok áramlanak be;

„megtérülés”

12.   „kockázati mérőszám”: az aggregált veszteségeloszlásból a kívánt konfidenciaszinten kinyert, működési kockázatra vonatkozó statisztikai mérőszám, pl. a kockáztatott érték (VaR) vagy a veszteségre vonatkozó mérőszám (pl. várható veszteség, medián veszteség);

„kockázati mérőszám”

13.   „rendszerfejlesztési életciklus” vagy „SDLC”: az informatikai infrastruktúra tervezésének, létrehozásának, tesztelésének és bevezetésének folyamata;

„rendszerfejlesztési életciklus” vagy „SDLC”

14.   „áthozott veszteség”: a pénzügyi elszámolási időszakban az előző pénzügyi elszámolási időszakok pénzáramlásait vagy pénzügyi kimutatásait befolyásoló működési kockázattal kapcsolatos esemény miatt elkönyvelt negatív gazdasági hatás.

„áthozott veszteség”

3. cikk

A jogi kockázathoz kapcsolódó működési kockázati események

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény azonosítja, gyűjti és kezeli-e a jogi kockázathoz kapcsolódó működési kockázati eseményekre és veszteségekre vonatkozó adatokat a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következők mindegyikéről:

| a) | az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza a jogi eljárásokat eredményező eseményekből, ideértve legalább a következőkből eredő veszteségeket és egyéb költségeket:






  i. | cselekvés elmulasztása abban az esetben, ha a jogi előírásnak való megfelelés érdekében szükség van ilyen fellépésre; |
| --- | --- | --- |

a)

az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza a jogi eljárásokat eredményező eseményekből, ideértve legalább a következőkből eredő veszteségeket és egyéb költségeket:

i.

cselekvés elmulasztása abban az esetben, ha a jogi előírásnak való megfelelés érdekében szükség van ilyen fellépésre;

| ii. | a jogi előírásnak való megfelelés elkerülése érdekében tett intézkedés; |
| --- | --- |

ii.

a jogi előírásnak való megfelelés elkerülése érdekében tett intézkedés;

| iii. | kötelezettségszegésből eredő esemény; |
| --- | --- |

iii.

kötelezettségszegésből eredő esemény;

| b) | az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza azokat a veszteségeket és egyéb költségeket, amelyek olyan önkéntes intézkedésekből erednek, amelyek célja a működési kockázati eseményekből eredő jogi kockázatok elkerülése vagy enyhítése, beleértve a fogyasztók számára önként kínált, jövőbeni szolgáltatásokra vonatkozó visszatérítéseket vagy kedvezményeket, amennyiben ezeket nem fogyasztói panaszok eredményeként nyújtják; |
| --- | --- |

b)

az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza azokat a veszteségeket és egyéb költségeket, amelyek olyan önkéntes intézkedésekből erednek, amelyek célja a működési kockázati eseményekből eredő jogi kockázatok elkerülése vagy enyhítése, beleértve a fogyasztók számára önként kínált, jövőbeni szolgáltatásokra vonatkozó visszatérítéseket vagy kedvezményeket, amennyiben ezeket nem fogyasztói panaszok eredményeként nyújtják;

| c) | az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza azokat a veszteségeket, amelyek szerződések és dokumentumok hibáiból és hiányosságaiból erednek; |
| --- | --- |

c)

az intézmény egyértelműen működési kockázatként azonosítja és osztályozza azokat a veszteségeket, amelyek szerződések és dokumentumok hibáiból és hiányosságaiból erednek;

| d) | az intézmény nem minősíti működési kockázatnak a következőket:






  i. | harmadik feleknek vagy alkalmazottaknak nyújtott visszatérítések, valamint üzleti lehetőségek miatti goodwillkifizetések, amennyiben nem sértettek meg előírást vagy etikus magatartásra vonatkozó normát, és amennyiben az intézmény kellő időben teljesítette kötelezettségeit; |
| --- | --- | --- |

d)

az intézmény nem minősíti működési kockázatnak a következőket:

i.

harmadik feleknek vagy alkalmazottaknak nyújtott visszatérítések, valamint üzleti lehetőségek miatti goodwillkifizetések, amennyiben nem sértettek meg előírást vagy etikus magatartásra vonatkozó normát, és amennyiben az intézmény kellő időben teljesítette kötelezettségeit;

| ii. | külső jogi költségek, amennyiben az alapul szolgáló esemény nem működési kockázati esemény. |
| --- | --- |

ii.

külső jogi költségek, amennyiben az alapul szolgáló esemény nem működési kockázati esemény.

Az a) pont alkalmazásában jogi eljárásnak minősül minden jogegyezség, ideértve a bíróság előtti kötelező egyezségeket és a peren kívüli egyezségeket.

(2)   E cikk alkalmazásában a jogi előírásnak minősülnek legalább a következők:

| a) | nemzeti vagy nemzetközi jogszabályi rendelkezésekből eredő követelmények; |
| --- | --- |

a)

nemzeti vagy nemzetközi jogszabályi rendelkezésekből eredő követelmények;

| b) | nemzeti vagy nemzetközi normáknak és gyakorlatoknak megfelelően létrehozott szerződéses megállapodásokból, belső szabályokból és magatartási kódexekből eredő követelmények; |
| --- | --- |

b)

nemzeti vagy nemzetközi normáknak és gyakorlatoknak megfelelően létrehozott szerződéses megállapodásokból, belső szabályokból és magatartási kódexekből eredő követelmények;

| c) | etikai szabályok. |
| --- | --- |

c)

etikai szabályok.

4. cikk

A modellkockázathoz kapcsolódó működési kockázati események

Annak értékelése körében, hogy az intézmény a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából azonosítja, gyűjti és kezeli-e a 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott modellkockázattal összefüggő működési kockázati eseményekre és veszteségekre vonatkozó adatokat, az illetékes hatóság meggyőződik a következőkről:

| a) | hogy legalább a döntéshozatalhoz használt modellekből származó következő események és a kapcsolódó veszteségek működési kockázatnak minősülnek:






  i. | a kiválasztott modell és jellemzői nem megfelelő meghatározása; |
| --- | --- | --- |

a)

hogy legalább a döntéshozatalhoz használt modellekből származó következő események és a kapcsolódó veszteségek működési kockázatnak minősülnek:

i.

a kiválasztott modell és jellemzői nem megfelelő meghatározása;

| ii. | a kiválasztott modell nem megfelelő ellenőrzése az értékelendő pénzügyi eszköz vagy az árazandó termék, illetve az alkalmazandó piaci feltételek esetében való alkalmasság tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

a kiválasztott modell nem megfelelő ellenőrzése az értékelendő pénzügyi eszköz vagy az árazandó termék, illetve az alkalmazandó piaci feltételek esetében való alkalmasság tekintetében;

| iii. | a kiválasztott modell hibás alkalmazása; |
| --- | --- |

iii.

a kiválasztott modell hibás alkalmazása;

| iv. | téves piaci áron történő értékelés vagy kockázatmérés az ügyletnek a kereskedési rendszerbe való hibás bevitele eredményeként; |
| --- | --- |

iv.

téves piaci áron történő értékelés vagy kockázatmérés az ügyletnek a kereskedési rendszerbe való hibás bevitele eredményeként;

| v. | a kiválasztott modellnek vagy a modell outputjainak olyan célra való felhasználása, amelyre azokat nem szánták vagy tervezték, ideértve a modellezési paraméterek manipulálását; |
| --- | --- |

v.

a kiválasztott modellnek vagy a modell outputjainak olyan célra való felhasználása, amelyre azokat nem szánták vagy tervezték, ideértve a modellezési paraméterek manipulálását;

| vi. | a modell megfelelőségének ellenőrzése céljából történő nyomon követés rossz időben és módon történő végrehajtása; |
| --- | --- |

vi.

a modell megfelelőségének ellenőrzése céljából történő nyomon követés rossz időben és módon történő végrehajtása;

| b) | hogy a szavatolótőke-követelményeknek az illetékes hatóságok által engedélyezett belső modellek szerinti alulbecsléséhez kapcsolódó eseményeket nem veszik figyelembe a modellkockázattal összefüggő működési kockázati eseményekre és veszteségekre vonatkozó adatok azonosításában, gyűjtésében és kezelésében. |
| --- | --- |

b)

hogy a szavatolótőke-követelményeknek az illetékes hatóságok által engedélyezett belső modellek szerinti alulbecsléséhez kapcsolódó eseményeket nem veszik figyelembe a modellkockázattal összefüggő működési kockázati eseményekre és veszteségekre vonatkozó adatok azonosításában, gyűjtésében és kezelésében.

5. cikk

A pénzügyi tranzakciókhoz kapcsolódó működési kockázati események, beleértve a piaci kockázathoz kapcsolódó eseményeket is

Annak értékelése körében, hogy az intézmény a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából azonosítja, gyűjti és kezeli-e a pénzügyi ügyletekkel és piaci kockázattal kapcsolatos működési kockázati eseményekre és veszteségekre vonatkozó adatokat, az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény legalább a következő eseményeket és a kapcsolódó veszteségeket működési kockázatként osztályozza:

| a) | operatív és adatbeviteli hibák miatti események, ideértve a következőket:






  i. | a megbízások bevitele vagy végrehajtása során elkövetett mulasztások és hibák; |
| --- | --- | --- |

a)

operatív és adatbeviteli hibák miatti események, ideértve a következőket:

i.

a megbízások bevitele vagy végrehajtása során elkövetett mulasztások és hibák;

| ii. | az adatok elvesztése vagy az adatáramlás téves értelmezése az intézmény front-, middle- és back-office funkciói közötti kommunikáció során; |
| --- | --- |

ii.

az adatok elvesztése vagy az adatáramlás téves értelmezése az intézmény front-, middle- és back-office funkciói közötti kommunikáció során;

| iii. | osztályozási hibák; |
| --- | --- |

iii.

osztályozási hibák;

| iv. | az ügyleti adatlap hibás kitöltése, ideértve a tranzakció összegével, a lejárattal és a pénzügyi jellemzőkkel kapcsolatos hibákat; |
| --- | --- |

iv.

az ügyleti adatlap hibás kitöltése, ideértve a tranzakció összegével, a lejárattal és a pénzügyi jellemzőkkel kapcsolatos hibákat;

| b) | a belső kontrollok hiányosságai miatti események, ideértve a következőket:






  i. | a piaci pozíció megszüntetésére vonatkozó megbízás megfelelő végrehajtásának elmulasztása kedvezőtlen irányú árváltozás esetén; |
| --- | --- | --- |

b)

a belső kontrollok hiányosságai miatti események, ideértve a következőket:

i.

a piaci pozíció megszüntetésére vonatkozó megbízás megfelelő végrehajtásának elmulasztása kedvezőtlen irányú árváltozás esetén;

| ii. | a meghatározott határértékeket meghaladó pozíciók jogosulatlan megnyitása, a vonatkozó kockázat típusától függetlenül; |
| --- | --- |

ii.

a meghatározott határértékeket meghaladó pozíciók jogosulatlan megnyitása, a vonatkozó kockázat típusától függetlenül;

| c) | a nem megfelelő adatminőség és az informatikai környezet működésképtelensége miatt bekövetkező események, ideértve a szerződések lezárásának elmaradását a piachoz való hozzáférés technikai okból történő szünetelése miatt. |
| --- | --- |

c)

a nem megfelelő adatminőség és az informatikai környezet működésképtelensége miatt bekövetkező események, ideértve a szerződések lezárásának elmaradását a piachoz való hozzáférés technikai okból történő szünetelése miatt.

6. cikk

A dokumentáció minősége és ellenőrizhetősége

(1)   Az illetékes hatóság az intézmény által használt AMA-módszerre vonatkozó dokumentáció minőségének ellenőrzése körében meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy a dokumentációt az intézmény megfelelő irányítási szintjén hagyták jóvá; |
| --- | --- |

a)

hogy a dokumentációt az intézmény megfelelő irányítási szintjén hagyták jóvá;

| b) | hogy az intézmény rendelkezik a belső dokumentáció magas színvonalát biztosító rendelkezéseket előíró szabályzatokkal, ideértve a dokumentáció teljessége, következetessége, pontossága, naprakész volta, jóváhagyása és biztonsága tekintetében való elszámoltathatóság meghatározásával; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény rendelkezik a belső dokumentáció magas színvonalát biztosító rendelkezéseket előíró szabályzatokkal, ideértve a dokumentáció teljessége, következetessége, pontossága, naprakész volta, jóváhagyása és biztonsága tekintetében való elszámoltathatóság meghatározásával;

| c) | hogy a b) pontban említett szabályzatokban előírt dokumentáció legalább a következő elemeket azonosítja:






  i. | a dokumentum típusa; |
| --- | --- | --- |

c)

hogy a b) pontban említett szabályzatokban előírt dokumentáció legalább a következő elemeket azonosítja:

i.

a dokumentum típusa;

| ii. | szerző; |
| --- | --- |

ii.

szerző;

| iii. | ellenőrző; |
| --- | --- |

iii.

ellenőrző;

| iv. | engedélyező és tulajdonos; |
| --- | --- |

iv.

engedélyező és tulajdonos;

| v. | a készítés és a jóváhagyás dátuma; |
| --- | --- |

v.

a készítés és a jóváhagyás dátuma;

| vi. | verziószám; |
| --- | --- |

vi.

verziószám;

| vii. | a dokumentumon végzett módosítások jegyzéke; |
| --- | --- |

vii.

a dokumentumon végzett módosítások jegyzéke;

| d) | hogy az intézmény alaposan dokumentálja politikáit, eljárásait és módszertanait. |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény alaposan dokumentálja politikáit, eljárásait és módszertanait.

(2)   Az illetékes hatóság az intézmény által használt AMA-módszerre vonatkozó dokumentáció ellenőrizhetőségének ellenőrzése körében meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | a dokumentáció kellően részletes és pontos ahhoz, hogy lehetővé tegye az AMA-módszer harmadik felek általi vizsgálatát, ideértve a következőket:






  i. | a módszer felépítésének alapjául szolgáló logika és eljárások megértése; |
| --- | --- | --- |

a)

a dokumentáció kellően részletes és pontos ahhoz, hogy lehetővé tegye az AMA-módszer harmadik felek általi vizsgálatát, ideértve a következőket:

i.

a módszer felépítésének alapjául szolgáló logika és eljárások megértése;

| ii. | a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer megértése az AMA-módszer szerinti szavatolótőkekövetelmény-számítás működésének, a módszer korlátainak, főbb feltételezéseinek és a modell replikálhatóságának meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

ii.

a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer megértése az AMA-módszer szerinti szavatolótőkekövetelmény-számítás működésének, a módszer korlátainak, főbb feltételezéseinek és a modell replikálhatóságának meghatározása érdekében.

2. FEJEZET

MINŐSÉGI KÖVETELMÉNYEK

1. SZAKASZ

Irányítás

7. cikk

A működési kockázat kezelését célzó eljárás

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény AMA-keretrendszere hatékonyan járul-e hozzá a működési kockázat irányításához és kezeléséhez, és hogy e keretrendszer egyértelmű, átlátható és következetes felelősségi körökkel rendelkező, áttekinthető szervezeti felépítésre támaszkodik, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény vezető testülete megvitatja és jóváhagyja a működési kockázat irányítását, a működési kockázat kezelését célzó eljárást és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény vezető testülete megvitatja és jóváhagyja a működési kockázat irányítását, a működési kockázat kezelését célzó eljárást és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert;

| b) | hogy az intézmény vezető testülete legalább évente meghatározza a következőket:






  i. | az intézmény működési kockázati toleranciaszintjét; |
| --- | --- | --- |

b)

hogy az intézmény vezető testülete legalább évente meghatározza a következőket:

i.

az intézmény működési kockázati toleranciaszintjét;

| ii. | az intézmény működési kockázati toleranciaszintre vonatkozó írásbeli nyilatkozatát, amely kitér a működési kockázati veszteség aggregált szintjére és a működési kockázati események típusaira, továbbá minőségi és mennyiségi rendelkezéseket is tartalmaz, beleértve a működési kockázati veszteségmutatókon alapuló azon küszöbértékeket és korlátokat, amelyek az intézmény stratégiai céljainak és üzleti tervének elérése érdekében hajlandó vagy kész betartani, továbbá azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy e nyilatkozat az intézmény egészében rendelkezésre álljon, és az intézmény alkalmazottai azt megértsék; |
| --- | --- |

ii.

az intézmény működési kockázati toleranciaszintre vonatkozó írásbeli nyilatkozatát, amely kitér a működési kockázati veszteség aggregált szintjére és a működési kockázati események típusaira, továbbá minőségi és mennyiségi rendelkezéseket is tartalmaz, beleértve a működési kockázati veszteségmutatókon alapuló azon küszöbértékeket és korlátokat, amelyek az intézmény stratégiai céljainak és üzleti tervének elérése érdekében hajlandó vagy kész betartani, továbbá azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy e nyilatkozat az intézmény egészében rendelkezésre álljon, és az intézmény alkalmazottai azt megértsék;

| c) | hogy az intézmény vezető testülete folyamatosan figyelemmel kíséri a b) pont ii. alpontjában említett, a működési kockázati toleranciaszintre vonatkozó nyilatkozatnak való megfelelést; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény vezető testülete folyamatosan figyelemmel kíséri a b) pont ii. alpontjában említett, a működési kockázati toleranciaszintre vonatkozó nyilatkozatnak való megfelelést;

| d) | hogy az intézmény a működési kockázat – és benne a kötelezettségszegésből eredő események – azonosítását, értékelését, mérését, nyomon követését és jelentését célzó, folyamatos működésikockázat-kezelési eljárást alkalmaz, valamint képes azonosítani a működésikockázat-kezelési eljárás irányításáért felelős alkalmazottakat; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény a működési kockázat – és benne a kötelezettségszegésből eredő események – azonosítását, értékelését, mérését, nyomon követését és jelentését célzó, folyamatos működésikockázat-kezelési eljárást alkalmaz, valamint képes azonosítani a működésikockázat-kezelési eljárás irányításáért felelős alkalmazottakat;

| e) | hogy a d) pontban említett eljárásból származó információkat továbbítják az intézmény illetékes bizottságainak és végrehajtó szerveinek, valamint hogy az e bizottságok által hozott határozatokról tájékoztatják az intézményen belül a működési kockázat méréséért, kontrolljáért, nyomon követéséért és kezeléséért felelős személyeket, valamint a működési kockázatot eredményező tevékenységek irányításáért felelős személyeket; |
| --- | --- |

e)

hogy a d) pontban említett eljárásból származó információkat továbbítják az intézmény illetékes bizottságainak és végrehajtó szerveinek, valamint hogy az e bizottságok által hozott határozatokról tájékoztatják az intézményen belül a működési kockázat méréséért, kontrolljáért, nyomon követéséért és kezeléséért felelős személyeket, valamint a működési kockázatot eredményező tevékenységek irányításáért felelős személyeket;

| f) | hogy az intézmény legalább évente értékeli a működési kockázati rendszer irányításának, a működési kockázat kezelését célzó eljárásnak és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszernek a hatékonyságát; |
| --- | --- |

f)

hogy az intézmény legalább évente értékeli a működési kockázati rendszer irányításának, a működési kockázat kezelését célzó eljárásnak és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszernek a hatékonyságát;

| g) | hogy az intézmény legalább évente értesíti az illetékes hatóságot a f) pontban említett értékelés megállapításairól. |
| --- | --- |

g)

hogy az intézmény legalább évente értesíti az illetékes hatóságot a f) pontban említett értékelés megállapításairól.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelés céljából az illetékes hatóság figyelembe veszi, hogy az intézmény működési kockázati irányítási rendszere milyen mértékben és módon járul hozzá ahhoz, hogy az intézmény alkalmazottai részt vegyenek a működési kockázat kezelésében, beleértve legalább a következőket:

| a) | a működési kockázatra vonatkozó politikákkal és eljárásokkal kapcsolatos ismeretek szintje az intézmény alkalmazottai körében; |
| --- | --- |

a)

a működési kockázatra vonatkozó politikákkal és eljárásokkal kapcsolatos ismeretek szintje az intézmény alkalmazottai körében;

| b) | az AMA-keretrendszer felépítésével és hatékonyságával kapcsolatos kifogások kezelését célzó belső eljárás. |
| --- | --- |

b)

az AMA-keretrendszer felépítésével és hatékonyságával kapcsolatos kifogások kezelését célzó belső eljárás.

8. cikk

A működési kockázatot kezelő független funkció

(1)   Az illetékes hatóság az intézmény működési kockázatot kezelő funkciójának az intézmény üzletviteli egységeitől való függetlenségének értékelése körében meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy a működési kockázatot kezelő funkció az intézmény üzletágaitól függetlenül látja el a következő feladatokat:






  i. | a működési kockázat kezelését célzó eljárás és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer megtervezése, kialakítása, bevezetése, karbantartása és felügyelete; |
| --- | --- | --- |

a)

hogy a működési kockázatot kezelő funkció az intézmény üzletágaitól függetlenül látja el a következő feladatokat:

i.

a működési kockázat kezelését célzó eljárás és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer megtervezése, kialakítása, bevezetése, karbantartása és felügyelete;

| ii. | az új termékek, piacok, üzletágak, folyamatok és rendszerek bevezetésével és fejlesztésével, valamint a meglévő termékek jelentős módosításával kapcsolatos működési kockázatok elemzése; |
| --- | --- |

ii.

az új termékek, piacok, üzletágak, folyamatok és rendszerek bevezetésével és fejlesztésével, valamint a meglévő termékek jelentős módosításával kapcsolatos működési kockázatok elemzése;

| iii. | azon üzleti tevékenységek felügyelete, amelyek olyan működési kockázatnak való kitettséget eredményezhetnek, amely megsértheti az intézmény kockázati toleranciáját; |
| --- | --- |

iii.

azon üzleti tevékenységek felügyelete, amelyek olyan működési kockázatnak való kitettséget eredményezhetnek, amely megsértheti az intézmény kockázati toleranciáját;

| b) | hogy a működési kockázatot kezelő funkció megfelelő mértékű támogatást kap az intézmény vezető testületétől és felső vezetésétől, és feladatainak ellátását lehetővé tevő, megfelelő státusszal rendelkezik az intézmény szervezeti rendszerében; |
| --- | --- |

b)

hogy a működési kockázatot kezelő funkció megfelelő mértékű támogatást kap az intézmény vezető testületétől és felső vezetésétől, és feladatainak ellátását lehetővé tevő, megfelelő státusszal rendelkezik az intézmény szervezeti rendszerében;

| c) | hogy a működési kockázatot kezelő funkció nem azonos a belső ellenőrzési funkcióval; |
| --- | --- |

c)

hogy a működési kockázatot kezelő funkció nem azonos a belső ellenőrzési funkcióval;

| d) | hogy a működési kockázatot kezelő funkció irányítója legalább a következő követelményeknek megfelel:






  i. | a működési kockázati profil által jelzett tényleges és várható működési kockázat kezeléséhez szükséges megfelelő szintű tapasztalattal rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

d)

hogy a működési kockázatot kezelő funkció irányítója legalább a következő követelményeknek megfelel:

i.

a működési kockázati profil által jelzett tényleges és várható működési kockázat kezeléséhez szükséges megfelelő szintű tapasztalattal rendelkezik;

| ii. | rendszeresen egyeztet a vezető testülettel és annak bizottságaival, az intézmény kockázatkezelési struktúrájának megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

rendszeresen egyeztet a vezető testülettel és annak bizottságaival, az intézmény kockázatkezelési struktúrájának megfelelően;

| iii. | aktívan részt vesz az intézmény működési kockázatai toleranciaszintjének a meghatározásában, valamint a működési kockázat kezelésére és csökkentésére vonatkozó stratégiájának a kidolgozásában; |
| --- | --- |

iii.

aktívan részt vesz az intézmény működési kockázatai toleranciaszintjének a meghatározásában, valamint a működési kockázat kezelésére és csökkentésére vonatkozó stratégiájának a kidolgozásában;

| iv. | független a működési kockázatot kezelő funkció által ellenőrzött szervezeti egységektől és funkcióktól; |
| --- | --- |

iv.

független a működési kockázatot kezelő funkció által ellenőrzött szervezeti egységektől és funkcióktól;

| v. | a működési kockázatot kezelő funkció költségvetését a kockázatkezelési funkciót betöltő egységnek a 2013/36/EU irányelv 76. cikke (5) bekezdésének negyedik albekezdésében említett vezetője vagy a vezető testület felügyeleti hatáskört gyakorló tagja határozza meg, nem pedig valamely üzleti egység vagy végrehajtó funkció. |
| --- | --- |

v.

a működési kockázatot kezelő funkció költségvetését a kockázatkezelési funkciót betöltő egységnek a 2013/36/EU irányelv 76. cikke (5) bekezdésének negyedik albekezdésében említett vezetője vagy a vezető testület felügyeleti hatáskört gyakorló tagja határozza meg, nem pedig valamely üzleti egység vagy végrehajtó funkció.

9. cikk

A felső vezetés közreműködése

Annak értékelése körében, hogy az intézmény felső vezetése milyen mértékben vesz részt a működési kockázat kezelésében, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy a felső vezetés felelős a vezető testület által jóváhagyott működésikockázat-irányítási és -kezelési keretrendszer végrehajtásáért; |
| --- | --- |

a)

hogy a felső vezetés felelős a vezető testület által jóváhagyott működésikockázat-irányítási és -kezelési keretrendszer végrehajtásáért;

| b) | hogy a vezető testület felhatalmazta a felső vezetést arra, hogy a működési kockázat kezelésére vonatkozó politikákat, folyamatokat és eljárásokat dolgozzon ki; |
| --- | --- |

b)

hogy a vezető testület felhatalmazta a felső vezetést arra, hogy a működési kockázat kezelésére vonatkozó politikákat, folyamatokat és eljárásokat dolgozzon ki;

| c) | hogy a felső vezetés végrehajtja a b) pontban említett politikákat, folyamatokat és eljárásokat. |
| --- | --- |

c)

hogy a felső vezetés végrehajtja a b) pontban említett politikákat, folyamatokat és eljárásokat.

10. cikk

Jelentéstétel

Annak értékelése körében, hogy az intézmény működési kockázati profiljára és a működési kockázat kezelésére vonatkozó jelentéstétel kellően rendszeresen, kellő időben és megbízható módon történik-e, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény jelentéstételi rendszerével és belső kontrollrendszerével kapcsolatos problémákat gyorsan és pontosan azonosítják; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény jelentéstételi rendszerével és belső kontrollrendszerével kapcsolatos problémákat gyorsan és pontosan azonosítják;

| b) | hogy az intézmény működési kockázatról szóló jelentései eljutnak a megfelelő irányítási szintekre és az intézmény azon területeire, amelyeket e jelentések aggodalomra okot adó területként azonosítanak; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény működési kockázatról szóló jelentései eljutnak a megfelelő irányítási szintekre és az intézmény azon területeire, amelyeket e jelentések aggodalomra okot adó területként azonosítanak;

| c) | hogy az intézmény felső vezetése legalább negyedévente jelentést kap az intézmény működési kockázati profiljának aktuális állásáról, és e jelentéseket felhasználja a döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény felső vezetése legalább negyedévente jelentést kap az intézmény működési kockázati profiljának aktuális állásáról, és e jelentéseket felhasználja a döntéshozatali folyamatban;

| d) | hogy az intézmény működési kockázatról szóló jelentései releváns vezetői információkat tartalmaznak, és tartalmazzák legalább az intézmény, a releváns leányvállalatok és az üzleti egységek legfontosabb működési kockázatairól szóló vezetői összefoglalót; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény működési kockázatról szóló jelentései releváns vezetői információkat tartalmaznak, és tartalmazzák legalább az intézmény, a releváns leányvállalatok és az üzleti egységek legfontosabb működési kockázatairól szóló vezetői összefoglalót;

| e) | hogy az intézmény eseti jelentéseket készít a működési kockázat kezelésére vonatkozó politikák, folyamatok és eljárások bizonyos hiányosságai esetén annak érdekében, hogy e hiányosságokat késedelem nélkül feltárják és kezeljék, és ezáltal jelentősen csökkentsék az esetleges veszteségesemények gyakoriságát és súlyosságát. |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény eseti jelentéseket készít a működési kockázat kezelésére vonatkozó politikák, folyamatok és eljárások bizonyos hiányosságai esetén annak érdekében, hogy e hiányosságokat késedelem nélkül feltárják és kezeljék, és ezáltal jelentősen csökkentsék az esetleges veszteségesemények gyakoriságát és súlyosságát.

2. SZAKASZ

Használati teszt

11. cikk

Az AMA-módszer használata

Annak értékelése körében, hogy az intézmény használja-e az AMA-módszert belső célokra, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert használja a szervezeti struktúra részét képező különböző üzletágak, egységek vagy jogi személyek működési kockázatainak kezelésére; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert használja a szervezeti struktúra részét képező különböző üzletágak, egységek vagy jogi személyek működési kockázatainak kezelésére;

| b) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert bevezették a csoport különböző szervezeteinél, és amennyiben azt konszolidált szinten alkalmazzák, az anyavállalat AMA-keretrendszere a leányvállalatokra is kiterjed, valamint hogy a leányvállalatok működési kockázatai és az 575/2013/EU rendelet 322. cikkének (1) bekezdésében és 322. cikkének (6) bekezdésében említett üzleti környezeti és belsőkontroll-tényezői (a továbbiakban: BEICF) beépülnek a csoport egészére vonatkozó AMA-számításokba; |
| --- | --- |

b)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert bevezették a csoport különböző szervezeteinél, és amennyiben azt konszolidált szinten alkalmazzák, az anyavállalat AMA-keretrendszere a leányvállalatokra is kiterjed, valamint hogy a leányvállalatok működési kockázatai és az 575/2013/EU rendelet 322. cikkének (1) bekezdésében és 322. cikkének (6) bekezdésében említett üzleti környezeti és belsőkontroll-tényezői (a továbbiakban: BEICF) beépülnek a csoport egészére vonatkozó AMA-számításokba;

| c) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert a tőkemegfelelésnek a 2013/36/EU irányelv 73. cikkében említett belső értékelési eljárásához is használja az intézmény. |
| --- | --- |

c)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert a tőkemegfelelésnek a 2013/36/EU irányelv 73. cikkében említett belső értékelési eljárásához is használja az intézmény.

12. cikk

Az AMA-módszer folyamatos integrációja

Annak értékelése körében, hogy az intézmény biztosítja-e a működési kockázatot kezelő rendszernek a napi kockázatkezelési folyamataiba való folyamatos integrációját, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert rendszeresen frissítik, és a működési kockázat kezelésében és számszerűsítésében szerzett tapasztalatok és felkészültség gazdagodásával továbbfejlesztik; |
| --- | --- |

a)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert rendszeresen frissítik, és a működési kockázat kezelésében és számszerűsítésében szerzett tapasztalatok és felkészültség gazdagodásával továbbfejlesztik;

| b) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerbe bevitt inputok jellege és egyensúlya releváns, és az intézmény üzleti tevékenységének, stratégiájának, szervezeti rendszerének és működési kockázatnak való kitettségének mindenkori jellegét tükrözi. |
| --- | --- |

b)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerbe bevitt inputok jellege és egyensúlya releváns, és az intézmény üzleti tevékenységének, stratégiájának, szervezeti rendszerének és működési kockázatnak való kitettségének mindenkori jellegét tükrözi.

13. cikk

Az AMA-módszer használata az intézmény működésikockázat-kezelésének támogatására

Annak értékelése körében, hogy az intézmény használja-e az AMA-módszert a működési kockázat kezelésének támogatására, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert hatékonyan használják az intézmény tevékenységének jellegét és működési kockázati profilját pontosan tükröző, következetes információk rendszeres és gyors jelentésére; |
| --- | --- |

a)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszert hatékonyan használják az intézmény tevékenységének jellegét és működési kockázati profilját pontosan tükröző, következetes információk rendszeres és gyors jelentésére;

| b) | hogy az intézmény korrekciós intézkedéseket hoz a belső folyamatok javítása érdekében a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerből származó eredményekre vonatkozó információk kézhezvételét követően. |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény korrekciós intézkedéseket hoz a belső folyamatok javítása érdekében a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerből származó eredményekre vonatkozó információk kézhezvételét követően.

14. cikk

Az AMA-módszer használata az intézmény működési kockázati rendszerének és kontrolljainak megerősítésére

Annak értékelése körében, hogy az intézmény használja-e az AMA-módszert a működési kockázati rendszer és kontrollok megerősítésére, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézményen belül világosan kommunikálják az intézmény működési kockázati toleranciaszintjét és a kapcsolódó működésikockázat-kezelési célokat és tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézményen belül világosan kommunikálják az intézmény működési kockázati toleranciaszintjét és a kapcsolódó működésikockázat-kezelési célokat és tevékenységeket;

| b) | hogy az intézményen belül világosan kommunikálják az intézmény üzleti stratégiája és működésikockázat-kezelése közötti kapcsolatot, ideértve az új termékek, rendszerek és eljárások jóváhagyását is; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézményen belül világosan kommunikálják az intézmény üzleti stratégiája és működésikockázat-kezelése közötti kapcsolatot, ideértve az új termékek, rendszerek és eljárások jóváhagyását is;

| c) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer fokozza az átláthatóságot, a kockázati tudatosságot és a működési kockázat kezelésével kapcsolatos szakértelmet, valamint ösztönzőket teremt a működési kockázat kezelésének javítására az egész intézményben; |
| --- | --- |

c)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer fokozza az átláthatóságot, a kockázati tudatosságot és a működési kockázat kezelésével kapcsolatos szakértelmet, valamint ösztönzőket teremt a működési kockázat kezelésének javítására az egész intézményben;

| d) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer inputjait és outputjait felhasználják a vonatkozó határozatokban és tervekben, többek között az intézmény cselekvési terveiben, az üzletmenet-folytonossági tervekben, a belső ellenőrzési munkatervekben, a tőkeallokációs határozatokban, a biztosítási tervekben és a költségvetési határozatokban. |
| --- | --- |

d)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer inputjait és outputjait felhasználják a vonatkozó határozatokban és tervekben, többek között az intézmény cselekvési terveiben, az üzletmenet-folytonossági tervekben, a belső ellenőrzési munkatervekben, a tőkeallokációs határozatokban, a biztosítási tervekben és a költségvetési határozatokban.

15. cikk

Az AMA-módszer összehasonlítása a kevésbé fejlett megközelítésekkel

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény bizonyítja-e az AMA-módszer outputjainak stabilitását és megbízhatóságát, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az AMA-módszer szabályozási célú használatára vonatkozó engedély megadása előtt az intézmény mind az AMA-módszer, mind a korábban alkalmazandó, kevésbé fejlett megközelítés alapján kiszámította a működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt, és e számítás:






  i. | észszerű rendszerességgel, de legalább negyedévente megtörtént; |
| --- | --- | --- |

a)

hogy az AMA-módszer szabályozási célú használatára vonatkozó engedély megadása előtt az intézmény mind az AMA-módszer, mind a korábban alkalmazandó, kevésbé fejlett megközelítés alapján kiszámította a működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt, és e számítás:

i.

észszerű rendszerességgel, de legalább negyedévente megtörtént;

| ii. | magában foglalt minden olyan releváns jogi személyt, amely az AMA-módszer bevezetésének időpontjától használná az AMA-módszert; |
| --- | --- |

ii.

magában foglalt minden olyan releváns jogi személyt, amely az AMA-módszer bevezetésének időpontjától használná az AMA-módszert;

| iii. | magában foglalta mindazokat a működési kockázatokat, amelyekre az AMA-módszer a módszer bevezetésének időpontjától kiterjedne; |
| --- | --- |

iii.

magában foglalta mindazokat a működési kockázatokat, amelyekre az AMA-módszer a módszer bevezetésének időpontjától kiterjedne;

| b) | hogy az intézmény megfelel legalább a következőknek:






  i. | a működési kockázat kezelését célzó eljárás és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer kifejlesztése és tesztelése megtörtént; |
| --- | --- | --- |

b)

hogy az intézmény megfelel legalább a következőknek:

i.

a működési kockázat kezelését célzó eljárás és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer kifejlesztése és tesztelése megtörtént;

| ii. | az esetleges problémákat megoldották, a rendszert és a kapcsolódó eljárást finomhangolták; |
| --- | --- |

ii.

az esetleges problémákat megoldották, a rendszert és a kapcsolódó eljárást finomhangolták;

| iii. | biztosította, hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer az intézmény elvárásainak megfelelő eredményeket hoz, ideértve az intézmény meglévő és korábbi rendszereiből származó információk figyelembevételét is; |
| --- | --- |

iii.

biztosította, hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer az intézmény elvárásainak megfelelő eredményeket hoz, ideértve az intézmény meglévő és korábbi rendszereiből származó információk figyelembevételét is;

| iv. | bizonyította, hogy a megváltozott feltevések hatásának tükrözése érdekében minimális rendszerkiigazításokkal vagy manuális beavatkozással, gyorsan képes módosítani a modell paramétereit; |
| --- | --- |

iv.

bizonyította, hogy a megváltozott feltevések hatásának tükrözése érdekében minimális rendszerkiigazításokkal vagy manuális beavatkozással, gyorsan képes módosítani a modell paramétereit;

| v. | az AMA-módszer első „éles” használata előtt megfelelően képes kiigazítani a szavatolótőke-követelményeket; |
| --- | --- |

v.

az AMA-módszer első „éles” használata előtt megfelelően képes kiigazítani a szavatolótőke-követelményeket;

| vi. | egy észszerű időszakon keresztül bizonyította, hogy az új rendszerek és jelentéstételi eljárások megbízhatóak, és olyan vezetői információkat generálnak, amelyeket az intézmény képes a működési kockázat azonosítására és kezelésére használni. |
| --- | --- |

vi.

egy észszerű időszakon keresztül bizonyította, hogy az új rendszerek és jelentéstételi eljárások megbízhatóak, és olyan vezetői információkat generálnak, amelyeket az intézmény képes a működési kockázat azonosítására és kezelésére használni.

Az a) pont alkalmazásában az elvégzett számítás értékelésének legalább két egymást követő negyedévre ki kell terjednie.

(2)   Az illetékes hatóság akkor adhat engedélyt az AMA-módszer használatára, ha az intézmény az engedély megadását követő egy éven keresztül bizonyítja, hogy a működési kockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményeinek AMA-módszer keretében végzett számítását folyamatosan összehasonlítja a korábban alkalmazandó, kevésbé fejlett megközelítéssel.

3. SZAKASZ

Felülvizsgálat és belső validálás

16. cikk

Felülvizsgálat és belső validálás

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény felülvizsgálati és belső validálási funkciói milyen mértékben erősítik meg, hogy az AMA-módszer alkalmazása érdekében bevezetett működésikockázat-kezelési és -mérési eljárások megbízhatóan és hatékonyan szolgálják a működési kockázat kezelését és mérését, az intézmények ellenőrzik legalább a következőket:

| a) | hogy a belső validálási funkció legalább évente indoklással ellátott és megalapozott véleményt ad arról, hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer az előrejelzések szerint működik, és hogy a modell által biztosított eredmény különböző belső és felügyeleti célokra alkalmas; |
| --- | --- |

a)

hogy a belső validálási funkció legalább évente indoklással ellátott és megalapozott véleményt ad arról, hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer az előrejelzések szerint működik, és hogy a modell által biztosított eredmény különböző belső és felügyeleti célokra alkalmas;

| b) | hogy a felülvizsgálati funkció ellenőrzi a működési kockázatokra vonatkozó politikák, folyamatok és eljárások integritását, legalább évente értékelve, hogy azok megfelelnek-e a szabályozási követelményeknek és a szokásos kontrolloknak és különösen, hogy a felülvizsgálati funkció értékeli a működési kockázatok kezelésére és mérésére használt források és adatok minőségét; |
| --- | --- |

b)

hogy a felülvizsgálati funkció ellenőrzi a működési kockázatokra vonatkozó politikák, folyamatok és eljárások integritását, legalább évente értékelve, hogy azok megfelelnek-e a szabályozási követelményeknek és a szokásos kontrolloknak és különösen, hogy a felülvizsgálati funkció értékeli a működési kockázatok kezelésére és mérésére használt források és adatok minőségét;

| c) | hogy a felülvizsgálati és belső validálási funkció rendelkezik olyan felülvizsgálati programmal, amely kiterjed az AMA-módszer e rendeletben foglalt vetületeire, és amelyet rendszeresen frissítenek a következők tekintetében:






  i. | a működési kockázat azonosítására, mérésére, értékelésére, nyomon követésére, kontrolljára és mérséklésére szolgáló belső folyamatok kialakítása; |
| --- | --- | --- |

c)

hogy a felülvizsgálati és belső validálási funkció rendelkezik olyan felülvizsgálati programmal, amely kiterjed az AMA-módszer e rendeletben foglalt vetületeire, és amelyet rendszeresen frissítenek a következők tekintetében:

i.

a működési kockázat azonosítására, mérésére, értékelésére, nyomon követésére, kontrolljára és mérséklésére szolgáló belső folyamatok kialakítása;

| ii. | olyan új termékek, eljárások és rendszerek bevezetése, amelyek lényeges működési kockázatnak teszik ki az intézményt; |
| --- | --- |

ii.

olyan új termékek, eljárások és rendszerek bevezetése, amelyek lényeges működési kockázatnak teszik ki az intézményt;

| d) | hogy a belső validálást képzett szakemberek végzik, akik függetlenek a validált egységektől; |
| --- | --- |

d)

hogy a belső validálást képzett szakemberek végzik, akik függetlenek a validált egységektől;

| e) | hogy amennyiben a felülvizsgálati tevékenységeket belső vagy külső felülvizsgálati funkciók vagy megfelelő szakértelemmel rendelkező külső felek végzik, ezek függetlenek a felülvizsgálat tárgyát képező folyamattól vagy rendszertől, és amennyiben e tevékenységek kiszervezésére kerül sor, az intézmény vezető testülete és felső vezetése továbbra is felelős annak biztosításáért, hogy a kiszervezett funkciókat az intézmény jóváhagyott ellenőrzési tervével összhangban látják el; |
| --- | --- |

e)

hogy amennyiben a felülvizsgálati tevékenységeket belső vagy külső felülvizsgálati funkciók vagy megfelelő szakértelemmel rendelkező külső felek végzik, ezek függetlenek a felülvizsgálat tárgyát képező folyamattól vagy rendszertől, és amennyiben e tevékenységek kiszervezésére kerül sor, az intézmény vezető testülete és felső vezetése továbbra is felelős annak biztosításáért, hogy a kiszervezett funkciókat az intézmény jóváhagyott ellenőrzési tervével összhangban látják el;

| f) | hogy az AMA-keretrendszer felülvizsgálatát és belső validálását megfelelően dokumentálják, és az eredményeket eljuttatják az intézményeken belül a megfelelő címzetteknek, ideértve adott esetben a kockázati bizottságokat, a működési kockázatot kezelő funkciót, az üzletág vezetését és a többi érintett alkalmazottat is; |
| --- | --- |

f)

hogy az AMA-keretrendszer felülvizsgálatát és belső validálását megfelelően dokumentálják, és az eredményeket eljuttatják az intézményeken belül a megfelelő címzetteknek, ideértve adott esetben a kockázati bizottságokat, a működési kockázatot kezelő funkciót, az üzletág vezetését és a többi érintett alkalmazottat is;

| g) | hogy a felülvizsgálatok és belső validálások eredményeit összesítik és legalább évente jelentik az intézmény vezető testületének vagy az általa jóváhagyásra kijelölt bizottságnak; |
| --- | --- |

g)

hogy a felülvizsgálatok és belső validálások eredményeit összesítik és legalább évente jelentik az intézmény vezető testületének vagy az általa jóváhagyásra kijelölt bizottságnak;

| h) | hogy az intézményi AMA-keretrendszer hatékonyságának felülvizsgálatára és jóváhagyására legalább évente sor kerül. |
| --- | --- |

h)

hogy az intézményi AMA-keretrendszer hatékonyságának felülvizsgálatára és jóváhagyására legalább évente sor kerül.

17. cikk

A felülvizsgálat és a belső validálás irányítása

Annak értékelése körében, hogy az intézmény felülvizsgálati és belső validálási tevékenységeinek irányítása magas színvonalú-e, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az AMA-keretrendszer felülvizsgálatára irányuló programok minden olyan jelentős tevékenységre kiterjednek, beleértve a kiszervezett tevékenységeket is, amely lényeges működési kockázatnak teheti ki az intézményt; |
| --- | --- |

a)

hogy az AMA-keretrendszer felülvizsgálatára irányuló programok minden olyan jelentős tevékenységre kiterjednek, beleértve a kiszervezett tevékenységeket is, amely lényeges működési kockázatnak teheti ki az intézményt;

| b) | hogy a belső validálási módszerek a változó piaci és működési feltételekkel arányosak, és eredményeiket felülvizsgálják. |
| --- | --- |

b)

hogy a belső validálási módszerek a változó piaci és működési feltételekkel arányosak, és eredményeiket felülvizsgálják.

4. SZAKASZ

Adatminőség és informatikai infrastruktúra

18. cikk

Adatminőség

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény milyen mértékben biztosítja az AMA-módszer keretében felhasznált adatok minőségét, valamint hogy az intézmény rendszeresen elemzi az adatbázisok építésére és karbantartására vonatkozó eljárásokat, az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy az intézmény rendelkezik legalább a következő adatokkal:

| a) | belső és külső adatokat, forgatókönyv-elemzéseket és BEICF-tényezőket tartalmazó, a működési kockázati profil kialakítására és nyomon követésére szolgáló adatok; |
| --- | --- |

a)

belső és külső adatokat, forgatókönyv-elemzéseket és BEICF-tényezőket tartalmazó, a működési kockázati profil kialakítására és nyomon követésére szolgáló adatok;

| b) | modellparamétereket, modelloutputokat és jelentéseket tartalmazó kiegészítő adatok. |
| --- | --- |

b)

modellparamétereket, modelloutputokat és jelentéseket tartalmazó kiegészítő adatok.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény megfelelő adatminőségi dimenziókat határozott meg annak érdekében, hogy hatékony támogatást nyújtson a működési kockázat kezelését célzó eljárás és a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer számára, valamint hogy rendszeresen megfelel a meghatározott dimenzióknak.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény adatminőségi dimenziói legalább a következő feltételeknek megfelelnek:

| a) | az adott feladatnak megfelelő szélességűek, mélységűek és körűek; |
| --- | --- |

a)

az adott feladatnak megfelelő szélességűek, mélységűek és körűek;

| b) | megfelelnek az aktuális és lehetséges felhasználói igényeknek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az aktuális és lehetséges felhasználói igényeknek;

| c) | késedelem nélkül frissítik őket; |
| --- | --- |

c)

késedelem nélkül frissítik őket;

| d) | megfelelnek alkalmazásuk körének, és azzal összhangban vannak; |
| --- | --- |

d)

megfelelnek alkalmazásuk körének, és azzal összhangban vannak;

| e) | pontosan tükrözik az általuk megjeleníteni kívánt valós körülményeket; |
| --- | --- |

e)

pontosan tükrözik az általuk megjeleníteni kívánt valós körülményeket;

| f) | nem sértik az üzleti szabályokat egy olyan adatbázisban, amelyet statikusan és dinamikusan karban kell tartani. |
| --- | --- |

f)

nem sértik az üzleti szabályokat egy olyan adatbázisban, amelyet statikusan és dinamikusan karban kell tartani.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény megfelelően dokumentálja az AMA-keretrendszerben használt adatbázisok kialakítását és karbantartását, és hogy a dokumentáció tartalmazza legalább a következőket:

| a) | a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerhez tartozó adatbázisok leírással ellátott, átfogó térképe; |
| --- | --- |

a)

a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerhez tartozó adatbázisok leírással ellátott, átfogó térképe;

| b) | adatvédelmi politika és felelősségi nyilatkozat; |
| --- | --- |

b)

adatvédelmi politika és felelősségi nyilatkozat;

| c) | az adatgyűjtéssel és adattárolással kapcsolatos munkafolyamatok és eljárások leírása; |
| --- | --- |

c)

az adatgyűjtéssel és adattárolással kapcsolatos munkafolyamatok és eljárások leírása;

| d) | a validálási és felülvizsgálati eljárások adatbázisaiban azonosított összes hiányosságra vonatkozó kimutatás, valamint nyilatkozat arról, hogy az intézmény miként tervezi a feltárt hiányosságok kijavítását vagy csökkentését. |
| --- | --- |

d)

a validálási és felülvizsgálati eljárások adatbázisaiban azonosított összes hiányosságra vonatkozó kimutatás, valamint nyilatkozat arról, hogy az intézmény miként tervezi a feltárt hiányosságok kijavítását vagy csökkentését.

(5)   Az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az AMA-módszerre vonatkozó SDLC-politikát az intézmény vezető testülete és felső vezetése hagyja jóvá.

(6)   Amennyiben az intézmény külső adatforrásokat használ, az intézmény biztosítja az e cikkben foglalt rendelkezések teljesülését.

19. cikk

Az informatikai infrastruktúra felügyeleti értékelése

(1)   Annak értékelése körében, hogy egy intézmény milyen mértékben biztosítja az AMA-módszer céljaira használt informatikai infrastruktúra megbízhatóságát, szilárdságát és teljesítményét, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az AMA-módszer céljaira használt intézményi informatikai rendszerek és infrastruktúra megbízható és ellenállóképes, és hogy e tulajdonságok folyamatosan biztosítottak; |
| --- | --- |

a)

hogy az AMA-módszer céljaira használt intézményi informatikai rendszerek és infrastruktúra megbízható és ellenállóképes, és hogy e tulajdonságok folyamatosan biztosítottak;

| b) | hogy az AMA-módszer céljaira használt SDLC a következők vonatkozásában megbízható és megfelelő:






  i. | projektmenedzsment, kockázatkezelés és irányítás; |
| --- | --- | --- |

b)

hogy az AMA-módszer céljaira használt SDLC a következők vonatkozásában megbízható és megfelelő:

i.

projektmenedzsment, kockázatkezelés és irányítás;

| ii. | fejlesztés, minőségbiztosítás és tesztelési tervezés; |
| --- | --- |

ii.

fejlesztés, minőségbiztosítás és tesztelési tervezés;

| iii. | a rendszerek modellezése és fejlesztése; |
| --- | --- |

iii.

a rendszerek modellezése és fejlesztése;

| iv. | minőségbiztosítás valamennyi tevékenységben, beleértve a kód-felülvizsgálatokat és adott esetben a kód verifikálását; |
| --- | --- |

iv.

minőségbiztosítás valamennyi tevékenységben, beleértve a kód-felülvizsgálatokat és adott esetben a kód verifikálását;

| v. | tesztelés, beleértve a felhasználói elfogadottságot. |
| --- | --- |

v.

tesztelés, beleértve a felhasználói elfogadottságot.

| c) | hogy az AMA-módszer céljaira használt intézményi informatikai infrastruktúra konfigurálása, módosítása és a verziók kibocsátása irányítási folyamatok hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

c)

hogy az AMA-módszer céljaira használt intézményi informatikai infrastruktúra konfigurálása, módosítása és a verziók kibocsátása irányítási folyamatok hatálya alá tartozik;

| d) | hogy az AMA-módszer céljaira használt SDLC-t és készenléti terveket az intézmény vezető testülete vagy felső vezetése hagyja jóvá, és hogy a vezető testületet és a felső vezetést rendszeres időközönként tájékoztatják az AMA-módszer céljaira használt informatikai infrastruktúra teljesítményéről. |
| --- | --- |

d)

hogy az AMA-módszer céljaira használt SDLC-t és készenléti terveket az intézmény vezető testülete vagy felső vezetése hagyja jóvá, és hogy a vezető testületet és a felső vezetést rendszeres időközönként tájékoztatják az AMA-módszer céljaira használt informatikai infrastruktúra teljesítményéről.

(2)   Amennyiben az intézmény az informatikai infrastruktúra AMA-módszer céljaival kapcsolatos karbantartásának egyes részeit kiszervezi, az intézmény biztosítja, hogy az e cikkben foglalt rendelkezések teljesülnek.

3. FEJEZET

MENNYISÉGI KÖVETELMÉNYEK

1. SZAKASZ

Belső adatok, külső adatok, forgatókönyv-elemzés és BEICF használata („a négy elem”)

20. cikk

Általános elvek

Annak értékelése körében, hogy az intézmény megfelel-e az 575/2013/EU rendelet 322. cikkében említett, a belső adatok felhasználására, a külső adatok felhasználására, a forgatókönyv-elemzésre és az BEICF-re vonatkozó előírásoknak (a továbbiakban: a négy elem), az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény rendelkezik olyan belső dokumentációval, amely részletesen meghatározza a négy elem gyűjtésének, kombinálásának és/vagy súlyozásának módját, ideértve azon modellezési folyamat leírását is, amely bemutatja a négy elem használatát és kombinációját, valamint a modellezési döntések indokait; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény rendelkezik olyan belső dokumentációval, amely részletesen meghatározza a négy elem gyűjtésének, kombinálásának és/vagy súlyozásának módját, ideértve azon modellezési folyamat leírását is, amely bemutatja a négy elem használatát és kombinációját, valamint a modellezési döntések indokait;

| b) | hogy az intézmény tisztában van azzal, hogy a négy elem mindegyike hogyan hat az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményre; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény tisztában van azzal, hogy a négy elem mindegyike hogyan hat az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményre;

| c) | hogy az intézmény által használt négy elem kombinációja megbízható statisztikai módszertanon alapul, amely megfelelő a magas percentilisek becsléséhez; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény által használt négy elem kombinációja megbízható statisztikai módszertanon alapul, amely megfelelő a magas percentilisek becsléséhez;

| d) | hogy az intézmény legalább a következőket alkalmazza a négy elem gyűjtése, generálása és kezelése során:






  i. | a belső adatokra vonatkozóan a 21–24. cikkben meghatározott kritériumok; |
| --- | --- | --- |

d)

hogy az intézmény legalább a következőket alkalmazza a négy elem gyűjtése, generálása és kezelése során:

i.

a belső adatokra vonatkozóan a 21–24. cikkben meghatározott kritériumok;

| ii. | a külső adatokra vonatkozóan a 25. cikkben meghatározott kritériumok; |
| --- | --- |

ii.

a külső adatokra vonatkozóan a 25. cikkben meghatározott kritériumok;

| iii. | a forgatókönyv-elemzésre vonatkozóan a 26. cikkben meghatározott kritériumok; |
| --- | --- |

iii.

a forgatókönyv-elemzésre vonatkozóan a 26. cikkben meghatározott kritériumok;

| iv. | a BEICF-tényezőkre vonatkozóan a 27. cikkben meghatározott kritériumok. |
| --- | --- |

iv.

a BEICF-tényezőkre vonatkozóan a 27. cikkben meghatározott kritériumok.

1. ALSZAKASZ

Belső adatok

21. cikk

A belső adatok jellemzői

Az illetékes hatóság a 20. cikk d) pontjának i. alpontjában említett belső adatelemekre vonatkozó követelményeknek való megfelelés értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy az intézmény világos és következetes módon gyűjti a csoporton belül az alábbi elemek mindegyikét:






  i. | működési kockázati események bekövetkezése által okozott bruttó veszteség; |
| --- | --- | --- |

a)

hogy az intézmény világos és következetes módon gyűjti a csoporton belül az alábbi elemek mindegyikét:

i.

működési kockázati események bekövetkezése által okozott bruttó veszteség;

| ii. | megtérülés; |
| --- | --- |

ii.

megtérülés;

| b) | hogy az intézmény a működési kockázati eseményeket követen képes külön-külön azonosítani a bruttó veszteségértéket, a biztosításból és más kockázatátruházási mechanizmusokból (ORTM) származó megtérüléseket, valamint a biztosításon és más kockázatátruházási mechanizmusokon kívülről származó megtérüléseket, az olyan veszteségek kivételével, amelyek öt munkanapon belül részben vagy teljes mértékben megtérültek; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény a működési kockázati eseményeket követen képes külön-külön azonosítani a bruttó veszteségértéket, a biztosításból és más kockázatátruházási mechanizmusokból (ORTM) származó megtérüléseket, valamint a biztosításon és más kockázatátruházási mechanizmusokon kívülről származó megtérüléseket, az olyan veszteségek kivételével, amelyek öt munkanapon belül részben vagy teljes mértékben megtérültek;

| c) | hogy az intézmény a bruttó veszteségértéken alapuló megfelelő adatgyűjtési küszöbértékek meghatározására és indokolására szolgáló rendszert működtet; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény a bruttó veszteségértéken alapuló megfelelő adatgyűjtési küszöbértékek meghatározására és indokolására szolgáló rendszert működtet;

| d) | hogy a működési kockázati kategória észszerű, és nem hagy figyelmen kívül olyan veszteségadatokat, amelyek lényegesek a működési kockázat hatékony méréséhez és kezeléséhez; |
| --- | --- |

d)

hogy a működési kockázati kategória észszerű, és nem hagy figyelmen kívül olyan veszteségadatokat, amelyek lényegesek a működési kockázat hatékony méréséhez és kezeléséhez;

| e) | hogy az intézmény minden egyes veszteség esetében képes azonosítani és rögzíteni legalább a következő elemeket a belső adatbázisban:






  i. | a működési kockázati esemény bekövetkezésének vagy kezdetének időpontja, amennyiben alkalmazható; |
| --- | --- | --- |

e)

hogy az intézmény minden egyes veszteség esetében képes azonosítani és rögzíteni legalább a következő elemeket a belső adatbázisban:

i.

a működési kockázati esemény bekövetkezésének vagy kezdetének időpontja, amennyiben alkalmazható;

| ii. | a működési kockázati esemény felfedezésének időpontja; |
| --- | --- |

ii.

a működési kockázati esemény felfedezésének időpontja;

| iii. | az elszámolás időpontja. |
| --- | --- |

iii.

az elszámolás időpontja.

22. cikk

A működési kockázati veszteség köre

(1)   Annak ellenőrzése körében, hogy az intézmény a 20. cikk d) pontja i. alpontjának megfelelően azonosítja, gyűjti és kezeli-e a működési kockázati esemény által termelt veszteségtételeket, az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményének számítása céljából az intézmény legalább a következőket figyelembe veszi a működési kockázati veszteség körében:

| a) | az eredménykimutatásban a működési kockázati esemény miatt elszámolt közvetlen ráfordítások, beleértve az értékvesztést és az elszámolás költségeit, valamint a működési kockázati esemény miatti leírások; |
| --- | --- |

a)

az eredménykimutatásban a működési kockázati esemény miatt elszámolt közvetlen ráfordítások, beleértve az értékvesztést és az elszámolás költségeit, valamint a működési kockázati esemény miatti leírások;

| b) | a működési kockázati esemény miatt felmerült költségek, beleértve a következőket:






  i. | a működési kockázati eseménnyel közvetlenül összefüggő külső kiadások, ideértve a jogi költségeket és a tanácsadók, ügyvédek vagy a szállítók számára fizetett díjakat; |
| --- | --- | --- |

b)

a működési kockázati esemény miatt felmerült költségek, beleértve a következőket:

i.

a működési kockázati eseménnyel közvetlenül összefüggő külső kiadások, ideértve a jogi költségeket és a tanácsadók, ügyvédek vagy a szállítók számára fizetett díjakat;

| ii. | a működési kockázati esemény előtti pozíció helyreállításával kapcsolatos javítási vagy pótlási költségek pontos adatok formájában, vagy ha ezek nem állnak rendelkezésre, becslések formájában; |
| --- | --- |

ii.

a működési kockázati esemény előtti pozíció helyreállításával kapcsolatos javítási vagy pótlási költségek pontos adatok formájában, vagy ha ezek nem állnak rendelkezésre, becslések formájában;

| c) | az eredménykimutatásban a valószínű működési kockázati veszteségekkel – köztük a kötelezettségszegésből eredő események miatti veszteségekkel – szemben elszámolt céltartalékok vagy tartalékok; |
| --- | --- |

c)

az eredménykimutatásban a valószínű működési kockázati veszteségekkel – köztük a kötelezettségszegésből eredő események miatti veszteségekkel – szemben elszámolt céltartalékok vagy tartalékok;

| d) | átmeneti vagy függő számlákon ideiglenesen könyvelt, a függő tétel méretének és korának megfelelő időszakon belül beszámítandó, az eredménykimutatásban még nem szereplő, a működési kockázati eseményből eredő függő veszteségek; |
| --- | --- |

d)

átmeneti vagy függő számlákon ideiglenesen könyvelt, a függő tétel méretének és korának megfelelő időszakon belül beszámítandó, az eredménykimutatásban még nem szereplő, a működési kockázati eseményből eredő függő veszteségek;

| e) | lényeges be nem szedett bevételek a harmadik felekkel fennálló szerződéses kötelezettségekhez kapcsolódóan, ideértve azt a döntést is, hogy az ügyfél kompenzálását a működési kockázati esemény bekövetkezése után ne visszatérítés vagy közvetlen kifizetés útján, hanem egy adott jövőbeni időszakra vonatkozó szerződéses díjak elengedése vagy csökkentése révén hajtsák végre; |
| --- | --- |

e)

lényeges be nem szedett bevételek a harmadik felekkel fennálló szerződéses kötelezettségekhez kapcsolódóan, ideértve azt a döntést is, hogy az ügyfél kompenzálását a működési kockázati esemény bekövetkezése után ne visszatérítés vagy közvetlen kifizetés útján, hanem egy adott jövőbeni időszakra vonatkozó szerződéses díjak elengedése vagy csökkentése révén hajtsák végre;

| f) | áthozott veszteségek, amennyiben azok egynél több pénzügyi számviteli évre vonatkoznak, és jogi kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

f)

áthozott veszteségek, amennyiben azok egynél több pénzügyi számviteli évre vonatkoznak, és jogi kockázatot jelentenek.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság – a megfelelő mértékben – meggyőződhet arról, hogy az intézmény a működési kockázat kezelése céljából azonosít, gyűjt és kezel minden olyan kiegészítő tételt, amely lényeges működési kockázati eseményből származik, beleértve a következőket:

| a) | működési kockázati esemény által okozott nulla veszteséggel járó határesemény (near-miss), ideértve a kereskedési teremben az informatikai rendszer zavarát közvetlenül a kereskedési idő kezdete előtt vagy vége után; |
| --- | --- |

a)

működési kockázati esemény által okozott nulla veszteséggel járó határesemény (near-miss), ideértve a kereskedési teremben az informatikai rendszer zavarát közvetlenül a kereskedési idő kezdete előtt vagy vége után;

| b) | működési kockázati esemény által okozott nyereség; |
| --- | --- |

b)

működési kockázati esemény által okozott nyereség;

| c) | a működési kockázatot jelentő események következtében felmerülő költségnövekedés vagy bevételkiesés formájában jelentkező, meghatározatlan jövőbeli üzleti tevékenység végzését megakadályozó alternatív költségek, ideértve a költségvetésbe nem betervezett személyi jellegű ráfordításokat, az elmaradt bevételeket, valamint a folyamatok fejlesztésével kapcsolatos projektköltségeket; |
| --- | --- |

c)

a működési kockázatot jelentő események következtében felmerülő költségnövekedés vagy bevételkiesés formájában jelentkező, meghatározatlan jövőbeli üzleti tevékenység végzését megakadályozó alternatív költségek, ideértve a költségvetésbe nem betervezett személyi jellegű ráfordításokat, az elmaradt bevételeket, valamint a folyamatok fejlesztésével kapcsolatos projektköltségeket;

| d) | belső költségek, ideértve a túlórát vagy a jutalmakat. |
| --- | --- |

d)

belső költségek, ideértve a túlórát vagy a jutalmakat.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság arról is meggyőződik, hogy az intézmény kizárja a következő tételeket a működési kockázati veszteség köréből:

| a) | az ingatlanokra, gépekre vagy berendezésekre vonatkozó általános karbantartási szerződések költségei; |
| --- | --- |

a)

az ingatlanokra, gépekre vagy berendezésekre vonatkozó általános karbantartási szerződések költségei;

| b) | a működési kockázati esemény bekövetkezését követően az üzleti tevékenység megerősítésére irányuló belső vagy külső kiadások, beleértve a fejlesztéseket, a javításokat és a kockázatértékelési kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

b)

a működési kockázati esemény bekövetkezését követően az üzleti tevékenység megerősítésére irányuló belső vagy külső kiadások, beleértve a fejlesztéseket, a javításokat és a kockázatértékelési kezdeményezéseket;

| c) | biztosítási díjak. |
| --- | --- |

c)

biztosítási díjak.

23. cikk

A működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértéke

(1)   Az illetékes hatóság legalább a következők ellenőrzésével meggyőződik arról, hogy az intézmény a 20. cikk d) pontja i. alpontjának megfelelően nyilvántartást vezet a működési kockázati esemény által okozott veszteségértékről:

| a) | hogy eltérő rendelkezés hiányában a felmerült veszteség vagy kiadások teljes összegét – beleértve a céltartalékokat, az elszámolás költségeit, a károk megtérítésére kifizetett összegeket, a büntetéseket, a késedelmi kamatokat és a jogi díjakat – figyelembe kell venni a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából; |
| --- | --- |

a)

hogy eltérő rendelkezés hiányában a felmerült veszteség vagy kiadások teljes összegét – beleértve a céltartalékokat, az elszámolás költségeit, a károk megtérítésére kifizetett összegeket, a büntetéseket, a késedelmi kamatokat és a jogi díjakat – figyelembe kell venni a működési kockázat kezelése és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény kiszámítása céljából;

| b) | hogy amennyiben a működési kockázati esemény piaci kockázattal van összefüggésben, az intézmény a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe beszámítja a piaci pozíciók leépítésének költségeit; hogy amennyiben a pozíciót a működési kockázati esemény felismerését követően szándékosan nyitva tartja az intézmény, a kedvezőtlen irányú piaci mozgások miatt a pozíció nyitva tartására vonatkozó döntést követően keletkező veszteségeket az intézmény nem számítja be a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe; |
| --- | --- |

b)

hogy amennyiben a működési kockázati esemény piaci kockázattal van összefüggésben, az intézmény a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe beszámítja a piaci pozíciók leépítésének költségeit; hogy amennyiben a pozíciót a működési kockázati esemény felismerését követően szándékosan nyitva tartja az intézmény, a kedvezőtlen irányú piaci mozgások miatt a pozíció nyitva tartására vonatkozó döntést követően keletkező veszteségeket az intézmény nem számítja be a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe;

| c) | hogy amennyiben az intézmény mulasztásaihoz vagy nem megfelelő eljárásaihoz adófizetés kapcsolódik, az intézmény beszámítja a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe a működési kockázati esemény következményeként felmerült költségeket, ideértve a büntetéseket, a kamatokat, a késedelmi díjakat és a jogi díjakat, az eredetileg esedékes adóösszeg kizárásával; |
| --- | --- |

c)

hogy amennyiben az intézmény mulasztásaihoz vagy nem megfelelő eljárásaihoz adófizetés kapcsolódik, az intézmény beszámítja a működési kockázati tételek nyilvántartott veszteségértékébe a működési kockázati esemény következményeként felmerült költségeket, ideértve a büntetéseket, a kamatokat, a késedelmi díjakat és a jogi díjakat, az eredetileg esedékes adóösszeg kizárásával;

| d) | hogy amennyiben áthozott veszteségről van szó, és a működési kockázati esemény közvetlenül érint harmadik feleket, ideértve az intézmény ügyfeleit, szolgáltatóit és alkalmazottait, az intézmény a működési kockázati tétel nyilvántartott veszteségértékébe a pénzügyi kimutatás korrekcióját is beszámítja. |
| --- | --- |

d)

hogy amennyiben áthozott veszteségről van szó, és a működési kockázati esemény közvetlenül érint harmadik feleket, ideértve az intézmény ügyfeleit, szolgáltatóit és alkalmazottait, az intézmény a működési kockázati tétel nyilvántartott veszteségértékébe a pénzügyi kimutatás korrekcióját is beszámítja.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, amennyiben a működési kockázati esemény részben gyorsan megtérülő veszteséget okoz, az illetékes hatóság megfelelőnek tekinti, hogy az intézmény a működési kockázati tétel nyilvántartott veszteségértékébe csak a veszteségnek a 21. cikk b) pontja szerinti nem gyorsan megtérülő részét számítja be.

24. cikk

Hitelkockázattal kapcsolatos működési kockázati veszteségek

(1)   Annak értékelése körében, hogy az intézmény a 20. cikk d) pontja i. alpontjának megfelelően azonosítja, gyűjti és kezeli-e a hitelkockázathoz kapcsolódó működési kockázati veszteséget, az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a működési kockázat kezelése céljából az intézmény legalább a következőket figyelembe veszi a működési kockázati veszteség körében:

| a) | az intézmény ügyfele által saját számlájára elkövetett olyan csalások, amelyek a hitelviszony életciklusának kezdeti szakaszában valamely hiteltermék vagy hiteleljárás tekintetében fordulnak elő, ideértve a hamis dokumentumokon alapuló, illetve a megtévesztő adatokat tartalmazó pénzügyi kimutatások alapján történő hitelnyújtásra való ösztönzést, például a biztosítékok létének hiányát vagy a biztosítékok felülértékelését és a hamis jövedelemigazolást; |
| --- | --- |

a)

az intézmény ügyfele által saját számlájára elkövetett olyan csalások, amelyek a hitelviszony életciklusának kezdeti szakaszában valamely hiteltermék vagy hiteleljárás tekintetében fordulnak elő, ideértve a hamis dokumentumokon alapuló, illetve a megtévesztő adatokat tartalmazó pénzügyi kimutatások alapján történő hitelnyújtásra való ösztönzést, például a biztosítékok létének hiányát vagy a biztosítékok felülértékelését és a hamis jövedelemigazolást;

| b) | más személy személyazonosságának felhasználásával, annak tudtán kívül elkövetett csalások, ideértve az ügyfelek adatainak vagy fiktív adatoknak a felhasználásával elektronikus úton elkövetett, személyazonossággal való visszaélést vagy az ügyfelek hitelkártyáinak csalárd felhasználását. |
| --- | --- |

b)

más személy személyazonosságának felhasználásával, annak tudtán kívül elkövetett csalások, ideértve az ügyfelek adatainak vagy fiktív adatoknak a felhasználásával elektronikus úton elkövetett, személyazonossággal való visszaélést vagy az ügyfelek hitelkártyáinak csalárd felhasználását.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény elvégzi legalább a következőket:

| a) | az (1) bekezdésben leírt veszteségeseményekhez kapcsolódó adatgyűjtési küszöbértéket szükség esetén az AMA-keretrendszer egyéb működési kockázati kategóriáinak hasonló szintjeihez igazítja; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben leírt veszteségeseményekhez kapcsolódó adatgyűjtési küszöbértéket szükség esetén az AMA-keretrendszer egyéb működési kockázati kategóriáinak hasonló szintjeihez igazítja;

| b) | az (1) bekezdésben leírt események bruttó veszteségébe beszámítja a csalás felfedezésének időpontjában vagy után fennálló teljes kinnlevő összeget, valamint a kapcsolódó költségeket, beleértve a késedelmi kamatokat és a jogi díjakat is. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben leírt események bruttó veszteségébe beszámítja a csalás felfedezésének időpontjában vagy után fennálló teljes kinnlevő összeget, valamint a kapcsolódó költségeket, beleértve a késedelmi kamatokat és a jogi díjakat is.

25. cikk

Külső adatok

Az illetékes hatóság a 20. cikk d) pontjának ii. alpontjában említett külső adatelemekre vonatkozó követelményeknek való megfelelés értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy amennyiben az intézmény részese olyan konzorciális kezdeményezéseknek, amelyek célja a működési kockázati események és veszteségek gyűjtése, az intézmény képes a hatókör, az integritás és az átfogó jelleg tekintetében a 21., 22., 23. és 24. cikkben említett előírásoknak megfelelő belső adatokkal azonos minőségű adatokat szolgáltatni, és ezt a konzorcium adatszolgáltatási előírásai által kért adattípusok tekintetében következetesen végrehajtja; |
| --- | --- |

a)

hogy amennyiben az intézmény részese olyan konzorciális kezdeményezéseknek, amelyek célja a működési kockázati események és veszteségek gyűjtése, az intézmény képes a hatókör, az integritás és az átfogó jelleg tekintetében a 21., 22., 23. és 24. cikkben említett előírásoknak megfelelő belső adatokkal azonos minőségű adatokat szolgáltatni, és ezt a konzorcium adatszolgáltatási előírásai által kért adattípusok tekintetében következetesen végrehajtja;

| b) | hogy az intézmény olyan adatszűrési folyamattal rendelkezik, amely lehetővé teszi a releváns külső adatoknak a meghatározott kritériumok alapján történő kiválasztását, és hogy a felhasznált külső adatok relevánsak és összhangban állnak az intézmény kockázati profiljával; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény olyan adatszűrési folyamattal rendelkezik, amely lehetővé teszi a releváns külső adatoknak a meghatározott kritériumok alapján történő kiválasztását, és hogy a felhasznált külső adatok relevánsak és összhangban állnak az intézmény kockázati profiljával;

| c) | hogy a paraméterbecslések torzulásának elkerülése érdekében a szűrési folyamat a veszteség összegétől független konzisztens kiválasztást eredményez, és hogy amennyiben az intézmény engedélyezi az e kiválasztási eljárás alóli kivételeket, úgy a kivételekre vonatkozó kritériumokat tartalmazó szabályokat határoz meg, és a kivételek létjogosultságát igazoló dokumentációval rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

hogy a paraméterbecslések torzulásának elkerülése érdekében a szűrési folyamat a veszteség összegétől független konzisztens kiválasztást eredményez, és hogy amennyiben az intézmény engedélyezi az e kiválasztási eljárás alóli kivételeket, úgy a kivételekre vonatkozó kritériumokat tartalmazó szabályokat határoz meg, és a kivételek létjogosultságát igazoló dokumentációval rendelkezik;

| d) | hogy amennyiben az intézmény olyan adatskálázási eljárást fogad el, amelynek keretében a külső adatokban jelentett veszteségértékeket vagy a kapcsolódó eloszlásokat az intézmény üzleti tevékenységéhez, jellegéhez és kockázati profiljához igazítja, akkor ez az eljárás következetés és statisztikailag alátámasztott, és az intézmény kockázati profiljával összhangban lévő eredményeket nyújt; |
| --- | --- |

d)

hogy amennyiben az intézmény olyan adatskálázási eljárást fogad el, amelynek keretében a külső adatokban jelentett veszteségértékeket vagy a kapcsolódó eloszlásokat az intézmény üzleti tevékenységéhez, jellegéhez és kockázati profiljához igazítja, akkor ez az eljárás következetés és statisztikailag alátámasztott, és az intézmény kockázati profiljával összhangban lévő eredményeket nyújt;

| e) | hogy az intézmény adatméretezési eljárása mindenkor következetes marad, és annak érvényességét és eredményességét rendszeresen felülvizsgálják. |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény adatméretezési eljárása mindenkor következetes marad, és annak érvényességét és eredményességét rendszeresen felülvizsgálják.

26. cikk

Forgatókönyv-elemzés

(1)   Az illetékes hatóság a 20. cikk d) pontjának iii. alpontjában említett forgatókönyv-elemzésre vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy az intézmény a forgatókönyv-elemzési folyamatra vonatkozó stabil irányítási kerettel rendelkezik, amely folyamat hiteles és megbízható becsléseket generál, függetlenül attól, hogy a forgatókönyvet a kiemelten súlyos események vagy az általános működési kockázati kitettség értékelésére alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény a forgatókönyv-elemzési folyamatra vonatkozó stabil irányítási kerettel rendelkezik, amely folyamat hiteles és megbízható becsléseket generál, függetlenül attól, hogy a forgatókönyvet a kiemelten súlyos események vagy az általános működési kockázati kitettség értékelésére alkalmazzák;

| b) | hogy a forgatókönyv-elemzési eljárás egyértelműen meghatározott, jól dokumentált, megismételhető, és a lehető legnagyobb mértékben alkalmas a szubjektív elemek és a torzítások csökkentésére, ideértve a következőket:






  i. | a kockázat alulbecslése a megfigyelt események csekély száma miatt; |
| --- | --- | --- |

b)

hogy a forgatókönyv-elemzési eljárás egyértelműen meghatározott, jól dokumentált, megismételhető, és a lehető legnagyobb mértékben alkalmas a szubjektív elemek és a torzítások csökkentésére, ideértve a következőket:

i.

a kockázat alulbecslése a megfigyelt események csekély száma miatt;

| ii. | az információk valótlan reprezentálása a forgatókönyv-elemzést végzők érdekeinek az értékelés céljaival és következményeivel való konfliktusa miatt; |
| --- | --- |

ii.

az információk valótlan reprezentálása a forgatókönyv-elemzést végzők érdekeinek az értékelés céljaival és következményeivel való konfliktusa miatt;

| iii. | a forgatókönyv-elemzéshez időben közelebbi események túlbecslése; |
| --- | --- |

iii.

a forgatókönyv-elemzéshez időben közelebbi események túlbecslése;

| iv. | az értékelés torzulása a válaszok reprezentálására használt kategóriák miatt; |
| --- | --- |

iv.

az értékelés torzulása a válaszok reprezentálására használt kategóriák miatt;

| v. | a felmérés háttéranyagaiban vagy magukban a kérdésekben megadott, elfogultságot tükröző információk. |
| --- | --- |

v.

a felmérés háttéranyagaiban vagy magukban a kérdésekben megadott, elfogultságot tükröző információk.

| c) | hogy megfelelő képesítéssel rendelkező és tapasztalt szakértők biztosítják a folyamat következetességét; |
| --- | --- |

c)

hogy megfelelő képesítéssel rendelkező és tapasztalt szakértők biztosítják a folyamat következetességét;

| d) | hogy a forgatókönyv-elemzési eljárás során alkalmazott feltevések a lehető legnagyobb mértékben a releváns belső adatokon, továbbá objektív és elfogulatlan módon kiválasztott külső adatokon alapulnak; |
| --- | --- |

d)

hogy a forgatókönyv-elemzési eljárás során alkalmazott feltevések a lehető legnagyobb mértékben a releváns belső adatokon, továbbá objektív és elfogulatlan módon kiválasztott külső adatokon alapulnak;

| e) | hogy a forgatókönyvek kiválasztott száma, a forgatókönyvek tanulmányozásának szintje vagy egységei realisztikusak és megfelelően indokoltak, valamint hogy a forgatókönyv becslései figyelembe veszik az intézmény működési kockázati kitettségét befolyásolni képes belső és külső környezetben bekövetkezett változásokat; |
| --- | --- |

e)

hogy a forgatókönyvek kiválasztott száma, a forgatókönyvek tanulmányozásának szintje vagy egységei realisztikusak és megfelelően indokoltak, valamint hogy a forgatókönyv becslései figyelembe veszik az intézmény működési kockázati kitettségét befolyásolni képes belső és külső környezetben bekövetkezett változásokat;

| f) | hogy a forgatókönyvbecsléseket olyan lehetséges vagy valószínű működési kockázati események figyelembevételével állítják elő, amelyek részben vagy egészben még nem okoztak tényleges működési kockázati veszteséget; |
| --- | --- |

f)

hogy a forgatókönyvbecsléseket olyan lehetséges vagy valószínű működési kockázati események figyelembevételével állítják elő, amelyek részben vagy egészben még nem okoztak tényleges működési kockázati veszteséget;

| g) | hogy a forgatókönyv-elemzési folyamat és a forgatókönyvbecslések megbízható és független kifogásolási eljárás és felügyelet hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

g)

hogy a forgatókönyv-elemzési folyamat és a forgatókönyvbecslések megbízható és független kifogásolási eljárás és felügyelet hatálya alá tartoznak.

27. cikk

Üzleti környezeti és belsőkontroll-tényezők

Az illetékes hatóság a 20. cikk d) pontjának iv. alpontjában említett BEICF-tényezőkre vonatkozó előírásoknak való megfelelés értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy az intézmény BEICF-tényezői előretekintőek, és tükrözik a működési kockázat lehetséges forrásait, beleértve a gyors növekedést, az új termékek bevezetését, a munkavállalók cserélődését és a rendszerleállásokat; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény BEICF-tényezői előretekintőek, és tükrözik a működési kockázat lehetséges forrásait, beleértve a gyors növekedést, az új termékek bevezetését, a munkavállalók cserélődését és a rendszerleállásokat;

| b) | hogy az intézmény egyértelmű elvi iránymutatásokkal rendelkezik, amelyek korlátozzák az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelménynek a BEICF-tényezők kiigazításából eredő csökkentésének lehetséges mértékét; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény egyértelmű elvi iránymutatásokkal rendelkezik, amelyek korlátozzák az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelménynek a BEICF-tényezők kiigazításából eredő csökkentésének lehetséges mértékét;

| c) | hogy a BEICF-tényezők b) pontban említett kiigazításai indokoltak, és hogy szintjük megfelelőségét alátámasztja a tényleges belső veszteségadatok irányával és nagyságával, az üzleti környezeti feltételekkel és a belső kontrollok validált hatékonyságának változásaival történő időbeli összehasonlítás. |
| --- | --- |

c)

hogy a BEICF-tényezők b) pontban említett kiigazításai indokoltak, és hogy szintjük megfelelőségét alátámasztja a tényleges belső veszteségadatok irányával és nagyságával, az üzleti környezeti feltételekkel és a belső kontrollok validált hatékonyságának változásaival történő időbeli összehasonlítás.

2. SZAKASZ

A működési kockázat mérésére szolgáló rendszer modellezési alapfeltevései

28. cikk

Általános értékelés

Az illetékes hatóság az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett, a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer modellezési alapfeltevéseivel kapcsolatos intézményi standardok értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy az intézmény a működési kockázat mérésére olyan rendszert fejleszt, vezet be és működtet, amely módszertani szempontból jól megalapozott, hatékonyan méri az intézmény tényleges és potenciális működési kockázatait, valamint megbízhatóan és megalapozottan generálja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény a működési kockázat mérésére olyan rendszert fejleszt, vezet be és működtet, amely módszertani szempontból jól megalapozott, hatékonyan méri az intézmény tényleges és potenciális működési kockázatait, valamint megbízhatóan és megalapozottan generálja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket;

| b) | hogy az intézmény megfelelően szabályozza a 29. cikkel összhangban meghatározott számítási adatkészlet kialakítását; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény megfelelően szabályozza a 29. cikkel összhangban meghatározott számítási adatkészlet kialakítását;

| c) | hogy az intézmény a 30. cikkel összhangban a részletezettség megfelelő szintjét alkalmazza a modellben; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény a 30. cikkel összhangban a részletezettség megfelelő szintjét alkalmazza a modellben;

| d) | hogy az intézmény a 31. cikkel összhangban megfelelő eljárással rendelkezik a veszteségeloszlások azonosítására; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény a 31. cikkel összhangban megfelelő eljárással rendelkezik a veszteségeloszlások azonosítására;

| e) | hogy az intézmény a 32. cikkel összhangban megfelelő módon határozza meg az aggregált veszteségeloszlást és a kockázati mérőszámokat. |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény a 32. cikkel összhangban megfelelő módon határozza meg az aggregált veszteségeloszlást és a kockázati mérőszámokat.

29. cikk

A számítási adatkészlet kialakítása

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény megfelelően szabályozza-e a 28. cikk b) pontjában említett számítási adatkészlet kialakítását, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény konkrét kritériumokat és példákat határoz meg a működési kockázati eseményeknek és veszteségeknek a számítási adatkészleten belüli osztályozására és kezelésére, és hogy ezek a kritériumok és példák biztosítják a veszteségadatok következetes kezelését az intézményen belül; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény konkrét kritériumokat és példákat határoz meg a működési kockázati eseményeknek és veszteségeknek a számítási adatkészleten belüli osztályozására és kezelésére, és hogy ezek a kritériumok és példák biztosítják a veszteségadatok következetes kezelését az intézményen belül;

| b) | hogy az intézmény a számítási adatbázisban nem használ a biztosításból és más kockázatátruházási mechanizmusokból származó megtérülésekkel csökkentett veszteségadatokat; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény a számítási adatbázisban nem használ a biztosításból és más kockázatátruházási mechanizmusokból származó megtérülésekkel csökkentett veszteségadatokat;

| c) | hogy az intézmény az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett minimumnál hosszabb megfigyelési időszakot fogadott el az alacsony gyakoriságú eseményeket tartalmazó működési kockázati kategóriák tekintetében; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett minimumnál hosszabb megfigyelési időszakot fogadott el az alacsony gyakoriságú eseményeket tartalmazó működési kockázati kategóriák tekintetében;

| d) | hogy az intézmény – a gyakoriság- és súlyosságeloszlások becslése céljából kialakított számítási adatkészletek összeállítása során – kizárólag a felfedezés vagy az elszámolás időpontját veszi figyelembe, és legkésőbb az elszámolás napjával felveszi a jogi kockázattal kapcsolatos veszteségeket vagy céltartalékokat a számítási adatkészletbe; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény – a gyakoriság- és súlyosságeloszlások becslése céljából kialakított számítási adatkészletek összeállítása során – kizárólag a felfedezés vagy az elszámolás időpontját veszi figyelembe, és legkésőbb az elszámolás napjával felveszi a jogi kockázattal kapcsolatos veszteségeket vagy céltartalékokat a számítási adatkészletbe;

| e) | hogy az intézménynek a minimális modellezési küszöbérték megválasztására vonatkozó döntése nem befolyásolja hátrányosan a működési kockázati mérőszámok pontosságát, és hogy az adatgyűjtési küszöbértékeknél sokkal magasabb minimális modellezési küszöbértékek használata korlátozott, és azt az intézmény különböző küszöbérték érzékenységi elemzésével megfelelően alátámasztja; |
| --- | --- |

e)

hogy az intézménynek a minimális modellezési küszöbérték megválasztására vonatkozó döntése nem befolyásolja hátrányosan a működési kockázati mérőszámok pontosságát, és hogy az adatgyűjtési küszöbértékeknél sokkal magasabb minimális modellezési küszöbértékek használata korlátozott, és azt az intézmény különböző küszöbérték érzékenységi elemzésével megfelelően alátámasztja;

| f) | hogy a számítási adatkészlet tartalmaz a választott minimális modellezési küszöbértéket meghaladó minden működési veszteséget, és azokat, szinttől függetlenül, felhasználja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények kiszámításához; |
| --- | --- |

f)

hogy a számítási adatkészlet tartalmaz a választott minimális modellezési küszöbértéket meghaladó minden működési veszteséget, és azokat, szinttől függetlenül, felhasználja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények kiszámításához;

| g) | hogy az intézmény megfelelő kiigazítási arányokat alkalmaz az adatokra, amennyiben az infláció vagy a defláció hatása lényeges; |
| --- | --- |

g)

hogy az intézmény megfelelő kiigazítási arányokat alkalmaz az adatokra, amennyiben az infláció vagy a defláció hatása lényeges;

| h) | hogy az egyetlen közös működési kockázati alapeseményre visszavezethető veszteségeket vagy azokat a veszteségeket, amelyek egy eredeti működési kockázati eseménnyel összefüggő, több eseményhez kapcsolódnak, egyszeri veszteségként csoportosítják és tüntetik fel a számítási adatkészletben; |
| --- | --- |

h)

hogy az egyetlen közös működési kockázati alapeseményre visszavezethető veszteségeket vagy azokat a veszteségeket, amelyek egy eredeti működési kockázati eseménnyel összefüggő, több eseményhez kapcsolódnak, egyszeri veszteségként csoportosítják és tüntetik fel a számítási adatkészletben;

| i) | hogy a h) pontban meghatározott kezelés alóli esetleges kivételeket megfelelően dokumentálják és indokolják az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény indokolatlan csökkentésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

i)

hogy a h) pontban meghatározott kezelés alóli esetleges kivételeket megfelelően dokumentálják és indokolják az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény indokolatlan csökkentésének megelőzése érdekében;

| j) | hogy az intézmény nem vonja ki az AMA-módszer szerinti számításhoz használt adatkészletből az egyedi vagy kapcsolt események működési kockázati veszteségeire vonatkozó lényeges kiigazításokat, amennyiben e kiigazítások referencia-időpontja a megfigyelési időszakon belül van, és a h) pontban említett eredeti, egyedi esemény vagy alapesemény referencia-időpontján kívül esik ezen az időszakon; |
| --- | --- |

j)

hogy az intézmény nem vonja ki az AMA-módszer szerinti számításhoz használt adatkészletből az egyedi vagy kapcsolt események működési kockázati veszteségeire vonatkozó lényeges kiigazításokat, amennyiben e kiigazítások referencia-időpontja a megfigyelési időszakon belül van, és a h) pontban említett eredeti, egyedi esemény vagy alapesemény referencia-időpontján kívül esik ezen az időszakon;

| k) | hogy az intézmény minden egyes, a megfigyelési időszakban szereplő referenciaévre vonatkozóan meg tudja különböztetni azokat a veszteségértékeket, amelyek az adott évben felfedezett vagy elszámolt eseményekhez kapcsolódnak, azoktól a veszteségértékektől, amelyek a korábbi években felfedezett vagy elszámolt események kiigazításához vagy csoportosításához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

k)

hogy az intézmény minden egyes, a megfigyelési időszakban szereplő referenciaévre vonatkozóan meg tudja különböztetni azokat a veszteségértékeket, amelyek az adott évben felfedezett vagy elszámolt eseményekhez kapcsolódnak, azoktól a veszteségértékektől, amelyek a korábbi években felfedezett vagy elszámolt események kiigazításához vagy csoportosításához kapcsolódnak.

30. cikk

Részletezettség

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 28. cikk c) pontjával összhangban a megfelelő szintű részletezettséget alkalmazza-e modelljében, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény a közös elemeket tartalmazó kockázatok csoportosítása és az AMA-módszer működési kockázati kategóriáinak meghatározása során figyelembe veszi üzleti tevékenységeinek jellegét, összetettségét és sajátosságait, valamint azon működési kockázatokat, amelyeknek ki van téve; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény a közös elemeket tartalmazó kockázatok csoportosítása és az AMA-módszer működési kockázati kategóriáinak meghatározása során figyelembe veszi üzleti tevékenységeinek jellegét, összetettségét és sajátosságait, valamint azon működési kockázatokat, amelyeknek ki van téve;

| b) | hogy az intézmény minőségi és mennyiségi eszközök alapján igazolja a működési kockázati kategóriáinak részletezettségére vonatkozó döntését, és hogy a működési kockázati kategóriákat homogén, független és stacionárius adatok alapján osztályozza; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény minőségi és mennyiségi eszközök alapján igazolja a működési kockázati kategóriáinak részletezettségére vonatkozó döntését, és hogy a működési kockázati kategóriákat homogén, független és stacionárius adatok alapján osztályozza;

| c) | hogy az intézménynek a működési kockázati kategóriák részletezettségére vonatkozó döntése reális, és nem befolyásolja hátrányosan a modelleredmények vagy egyes eredményelemek konzervativitását; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézménynek a működési kockázati kategóriák részletezettségére vonatkozó döntése reális, és nem befolyásolja hátrányosan a modelleredmények vagy egyes eredményelemek konzervativitását;

| d) | hogy az intézmény rendszeres jelleggel felülvizsgálja a működési kockázati kategóriák részletezettségének szintjére vonatkozó döntését annak biztosítása érdekében, hogy az továbbra is megfelelő legyen. |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény rendszeres jelleggel felülvizsgálja a működési kockázati kategóriák részletezettségének szintjére vonatkozó döntését annak biztosítása érdekében, hogy az továbbra is megfelelő legyen.

31. cikk

A veszteségeloszlások azonosítása

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény megfelelő eljárással rendelkezik a 28. cikk d) pontjában említett veszteségeloszlások gyakoriságának és súlyosságának a meghatározására, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény jól meghatározott, dokumentált és nyomon követhető eljárást követ a veszteségeloszlások és a paraméterbecslések kiválasztására, aktualizálására és felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény jól meghatározott, dokumentált és nyomon követhető eljárást követ a veszteségeloszlások és a paraméterbecslések kiválasztására, aktualizálására és felülvizsgálatára;

| b) | hogy a veszteségeloszlások kiválasztásának folyamata következetes és egyértelmű intézményi döntésekhez vezet, az eloszlások szélén megfelelően méri a kockázati profilt, és legalább a következő elemeket tartalmazza:






  i. | az egyes működési kockázati kategóriák adatkészletének vizsgálata statisztikai eszközök – többek között grafikonok, illetve a középértékekre, a szórásra, a ferdeségre és a csúcsosságra vonatkozó mérőszámok – használatával, az adatok statisztikai profiljának jobb megértése és a legmegfelelőbb eloszlás kiválasztása érdekében; |
| --- | --- | --- |

b)

hogy a veszteségeloszlások kiválasztásának folyamata következetes és egyértelmű intézményi döntésekhez vezet, az eloszlások szélén megfelelően méri a kockázati profilt, és legalább a következő elemeket tartalmazza:

i.

az egyes működési kockázati kategóriák adatkészletének vizsgálata statisztikai eszközök – többek között grafikonok, illetve a középértékekre, a szórásra, a ferdeségre és a csúcsosságra vonatkozó mérőszámok – használatával, az adatok statisztikai profiljának jobb megértése és a legmegfelelőbb eloszlás kiválasztása érdekében;

| ii. | az eloszlási paraméterek becslésére szolgáló megfelelő technikák; |
| --- | --- |

ii.

az eloszlási paraméterek becslésére szolgáló megfelelő technikák;

| iii. | megfelelő diagnosztikai eszközök az adatok eloszlásának értékelésére, előnyben részesítve az eloszlások széleire leginkább érzékeny eszközöket; |
| --- | --- |

iii.

megfelelő diagnosztikai eszközök az adatok eloszlásának értékelésére, előnyben részesítve az eloszlások széleire leginkább érzékeny eszközöket;

| c) | hogy a veszteségeloszlás kiválasztása során az intézmény gondosan mérlegeli az adatok pozitív ferdeségét és csúcsosságát; |
| --- | --- |

c)

hogy a veszteségeloszlás kiválasztása során az intézmény gondosan mérlegeli az adatok pozitív ferdeségét és csúcsosságát;

| d) | hogy a széleken jelentősen szóródó adatok esetén nem empirikus görbéket használnak a szélek becslésére, hanem szubexponenciális eloszlásokat, amelyek a széleken lassabb ütemben vékonyodnak, mint az exponenciális eloszlások, kivéve, ha kivételes okok állnak fenn más függvények alkalmazására, amelyeket minden esetben megfelelően és teljes mértékben dokumentálni és indokolni kell az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény indokolatlan csökkentésének megelőzése céljából; |
| --- | --- |

d)

hogy a széleken jelentősen szóródó adatok esetén nem empirikus görbéket használnak a szélek becslésére, hanem szubexponenciális eloszlásokat, amelyek a széleken lassabb ütemben vékonyodnak, mint az exponenciális eloszlások, kivéve, ha kivételes okok állnak fenn más függvények alkalmazására, amelyeket minden esetben megfelelően és teljes mértékben dokumentálni és indokolni kell az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmény indokolatlan csökkentésének megelőzése céljából;

| e) | hogy az intézmény gondosan mérlegeli a body–tail modellezési szakaszhatár megválasztását, amennyiben külön veszteségeloszlást alkalmaz az eloszlások középső és szélső értékeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény gondosan mérlegeli a body–tail modellezési szakaszhatár megválasztását, amennyiben külön veszteségeloszlást alkalmaz az eloszlások középső és szélső értékeire vonatkozóan;

| f) | hogy a kiválasztott body–tail modellezési szakaszhatár dokumentált statisztikai módszerekkel és adott esetben minőségi elemekkel megalapozott; |
| --- | --- |

f)

hogy a kiválasztott body–tail modellezési szakaszhatár dokumentált statisztikai módszerekkel és adott esetben minőségi elemekkel megalapozott;

| g) | hogy az eloszlási paraméterek becslése során az intézmény tükrözi a számítási adatkészletnek a minimális modellezési küszöbérték alkalmazása miatti hiányosságát, vagy annak alapján igazolja a hiányos számítási adatok használatát, hogy az nem befolyásolja hátrányosan a paraméterbecslések és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények pontosságát; |
| --- | --- |

g)

hogy az eloszlási paraméterek becslése során az intézmény tükrözi a számítási adatkészletnek a minimális modellezési küszöbérték alkalmazása miatti hiányosságát, vagy annak alapján igazolja a hiányos számítási adatok használatát, hogy az nem befolyásolja hátrányosan a paraméterbecslések és az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények pontosságát;

| h) | hogy az intézmény meghatározott módszertant alkalmaz a paraméterbecslések ingadozásának csökkentésére, és mérőszámokat képez a paraméterbecslések hibáira, beleértve a konfidencia-intervallumokat és a p-értékeket is; |
| --- | --- |

h)

hogy az intézmény meghatározott módszertant alkalmaz a paraméterbecslések ingadozásának csökkentésére, és mérőszámokat képez a paraméterbecslések hibáira, beleértve a konfidencia-intervallumokat és a p-értékeket is;

| i) | hogy amennyiben az intézmény klasszikus becslőfüggvények általánosításának formájában robusztus becslőfüggvényeket használ, amelyek jó statisztikai tulajdonságokkal rendelkeznek (hatásosságuk magas és torzításuk alacsony az adatok ismeretlen mögöttes eloszlásának egy teljes környezete tekintetében), akkor igazolni tudja, hogy használatuk nem becsüli alá a veszteségeloszlás szélein jelentkező kockázatot; |
| --- | --- |

i)

hogy amennyiben az intézmény klasszikus becslőfüggvények általánosításának formájában robusztus becslőfüggvényeket használ, amelyek jó statisztikai tulajdonságokkal rendelkeznek (hatásosságuk magas és torzításuk alacsony az adatok ismeretlen mögöttes eloszlásának egy teljes környezete tekintetében), akkor igazolni tudja, hogy használatuk nem becsüli alá a veszteségeloszlás szélein jelentkező kockázatot;

| j) | hogy az intézmény mind grafikus, mind mennyiségi jellegű diagnosztikai eszközök segítségével értékeli az adatok és a kiválasztott eloszlás közötti illeszkedést, amely eszközök érzékenyebben kezelik az eloszlás széleit, mint a törzsét, különösen abban az esetben, ha a szélen lévő adatok nagyon szórtak; |
| --- | --- |

j)

hogy az intézmény mind grafikus, mind mennyiségi jellegű diagnosztikai eszközök segítségével értékeli az adatok és a kiválasztott eloszlás közötti illeszkedést, amely eszközök érzékenyebben kezelik az eloszlás széleit, mint a törzsét, különösen abban az esetben, ha a szélen lévő adatok nagyon szórtak;

| k) | hogy adott esetben, beleértve azt az esetet is, amikor a diagnosztikai eszközök nem utalnak egyértelműen a legjobb eloszlásra, vagy az illeszkedési próba során a mintanagyság és a becsült paraméterszám hatásának csökkentése érdekében, az intézmény olyan értékelési módszereket alkalmaz, amelyek összehasonlítják a veszteségeloszlások relatív teljesítményét, beleértve a valószínűségi hányadost (likelihood ratio), az Akaike információs kritériumot (AIC) és az Schwarz–Bayesian-kritériumot (SBC); |
| --- | --- |

k)

hogy adott esetben, beleértve azt az esetet is, amikor a diagnosztikai eszközök nem utalnak egyértelműen a legjobb eloszlásra, vagy az illeszkedési próba során a mintanagyság és a becsült paraméterszám hatásának csökkentése érdekében, az intézmény olyan értékelési módszereket alkalmaz, amelyek összehasonlítják a veszteségeloszlások relatív teljesítményét, beleértve a valószínűségi hányadost (likelihood ratio), az Akaike információs kritériumot (AIC) és az Schwarz–Bayesian-kritériumot (SBC);

| l) | hogy az intézmény rendszeres ciklusban ellenőrzi a kiválasztott veszteségeloszlás alapjául szolgáló feltevéseket, és hogy amennyiben azokat érvénytelenítik, ideértve azt az esetet is, amikor a megállapított értéktartományokon kívüli értékeket generálnak, az intézmény tesztelt alternatív módszereket, továbbá hogy az intézmény az 529/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (5) összhangban megfelelően osztályozta a feltevésekhez kapcsolódó változásokat. |
| --- | --- |

l)

hogy az intézmény rendszeres ciklusban ellenőrzi a kiválasztott veszteségeloszlás alapjául szolgáló feltevéseket, és hogy amennyiben azokat érvénytelenítik, ideértve azt az esetet is, amikor a megállapított értéktartományokon kívüli értékeket generálnak, az intézmény tesztelt alternatív módszereket, továbbá hogy az intézmény az 529/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (5) összhangban megfelelően osztályozta a feltevésekhez kapcsolódó változásokat.

5

32. cikk

Az aggregált veszteségeloszlás és a kockázati mérőszámok meghatározása

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 28. cikk e) pontjával összhangban megfelelő módon határozza-e meg az aggregált veszteségeloszlást és a kockázati mérőszámokat, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény által e célból kidolgozott technikák biztosítják a kockázati mérőszámok pontosságának és stabilitásának megfelelő szintjét; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény által e célból kidolgozott technikák biztosítják a kockázati mérőszámok pontosságának és stabilitásának megfelelő szintjét;

| b) | hogy a kockázati mérőszámokat a pontosságuk szintjére vonatkozó információkkal egészítik ki; |
| --- | --- |

b)

hogy a kockázati mérőszámokat a pontosságuk szintjére vonatkozó információkkal egészítik ki;

| c) | hogy a gyakorisági és a súlyossági eloszlások aggregálásához alkalmazott módszerektől függetlenül – beleértve a Monte Carlo szimulációkat, a Fourier-transzformációval kapcsolatos módszereket, a Panjer algoritmust és az egyszeri veszteség közelítéseket (single loss approximation) – az intézmény olyan kritériumokat fogad el, amelyek csökkentik a mintához és a számításokhoz kapcsolódó hibákat, és megadja e hibák nagyságrendjének mérőszámát; |
| --- | --- |

c)

hogy a gyakorisági és a súlyossági eloszlások aggregálásához alkalmazott módszerektől függetlenül – beleértve a Monte Carlo szimulációkat, a Fourier-transzformációval kapcsolatos módszereket, a Panjer algoritmust és az egyszeri veszteség közelítéseket (single loss approximation) – az intézmény olyan kritériumokat fogad el, amelyek csökkentik a mintához és a számításokhoz kapcsolódó hibákat, és megadja e hibák nagyságrendjének mérőszámát;

| d) | hogy amennyiben Monte Carlo szimulációkat alkalmaznak, az elvégzendő lépések száma összhangban áll az eloszlás alakjával és az elérendő konfidenciaszinttel; |
| --- | --- |

d)

hogy amennyiben Monte Carlo szimulációkat alkalmaznak, az elvégzendő lépések száma összhangban áll az eloszlás alakjával és az elérendő konfidenciaszinttel;

| e) | hogy amennyiben a veszteségeloszlás szélei vastagok, és az eloszlást magas konfidenciaszinten mérik, a lépések száma kellően nagy ahhoz, hogy elfogadható szintre csökkentse a mintavételi változékonyságot; |
| --- | --- |

e)

hogy amennyiben a veszteségeloszlás szélei vastagok, és az eloszlást magas konfidenciaszinten mérik, a lépések száma kellően nagy ahhoz, hogy elfogadható szintre csökkentse a mintavételi változékonyságot;

| f) | hogy amennyiben a Fourier-transzformációt vagy más numerikus módszert alkalmaznak, az algoritmus stabilitását és a hibaterjedéssel kapcsolatos problémákat gondosan figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

f)

hogy amennyiben a Fourier-transzformációt vagy más numerikus módszert alkalmaznak, az algoritmus stabilitását és a hibaterjedéssel kapcsolatos problémákat gondosan figyelembe kell venni;

| g) | hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer által generált kockázati mérőszám megfelel a monotonitás elvének, amely abban látható, hogy az alapul szolgáló kockázati profil növekedésével a modell magasabb szavatolótőke-követelményeket, és az alapul szolgáló kockázati profil csökkenésével alacsonyabb szavatolótőke-követelményeket generál; |
| --- | --- |

g)

hogy a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer által generált kockázati mérőszám megfelel a monotonitás elvének, amely abban látható, hogy az alapul szolgáló kockázati profil növekedésével a modell magasabb szavatolótőke-követelményeket, és az alapul szolgáló kockázati profil csökkenésével alacsonyabb szavatolótőke-követelményeket generál;

| h) | hogy az intézménynek a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer által létrehozott kockázati mérőszáma irányítási és gazdasági szempontból reális, és még inkább, hogy az intézmény megfelelő módszereket alkalmaz egyrészt a legnagyobb egyedi veszteségre vonatkozó felső határ alkalmazásának elkerülésére, kivéve, ha a felső határ alkalmazásának egyértelmű objektív indokolását adja, másrészt annak elkerülésére, hogy implikálja az eloszlás első statisztikai momentumának hiányát; |
| --- | --- |

h)

hogy az intézménynek a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer által létrehozott kockázati mérőszáma irányítási és gazdasági szempontból reális, és még inkább, hogy az intézmény megfelelő módszereket alkalmaz egyrészt a legnagyobb egyedi veszteségre vonatkozó felső határ alkalmazásának elkerülésére, kivéve, ha a felső határ alkalmazásának egyértelmű objektív indokolását adja, másrészt annak elkerülésére, hogy implikálja az eloszlás első statisztikai momentumának hiányát;

| i) | hogy az intézmény a bemeneti adatokra vagy paramétereire vonatkozó megfelelő érzékenységi elemzés elvégzésével kifejezetten értékeli a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer eredményeinek robusztusságát. |
| --- | --- |

i)

hogy az intézmény a bemeneti adatokra vagy paramétereire vonatkozó megfelelő érzékenységi elemzés elvégzésével kifejezetten értékeli a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer eredményeinek robusztusságát.

3. SZAKASZ

Várható veszteség és korreláció

33. cikk

Várható veszteség

Az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett várható veszteséggel kapcsolatos intézményi standardok értékelése körében az illetékes hatóság, amennyiben az intézmény az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket csak a váratlan veszteségekkel kapcsolatban számítja ki, meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézménynek a várható veszteségek becslésére alkalmazott módszertana összhangban áll a működési kockázatot mérő, az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények becslésére szolgáló rendszerrel, amely kiterjed mind a várható veszteségek, mind a váratlan veszteségek becslésére, továbbá hogy a várható veszteség becslése működési kockázati kategóriánként történik, és időben következetes; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézménynek a várható veszteségek becslésére alkalmazott módszertana összhangban áll a működési kockázatot mérő, az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények becslésére szolgáló rendszerrel, amely kiterjed mind a várható veszteségek, mind a váratlan veszteségek becslésére, továbbá hogy a várható veszteség becslése működési kockázati kategóriánként történik, és időben következetes;

| b) | hogy az intézmény olyan statisztikai eszközök, egyebek között medián és csonkolt átlag használatával határozza meg a várható veszteséget, amelyeket kisebb mértékben befolyásolnak a szélsőséges veszteségek, különösen a közepes vagy vastag szélű eloszlások esetében; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény olyan statisztikai eszközök, egyebek között medián és csonkolt átlag használatával határozza meg a várható veszteséget, amelyeket kisebb mértékben befolyásolnak a szélsőséges veszteségek, különösen a közepes vagy vastag szélű eloszlások esetében;

| c) | hogy a várható veszteségnek az intézmény által alkalmazott maximális ellentételezését a várható teljes veszteség értéke korlátozza, és hogy az egyes működési kockázati kategóriákban a várható veszteség maximális ellentételezését az intézmény működési kockázatmérési rendszerének alkalmazásával az adott kategória esetében számított várható veszteség korlátozza; |
| --- | --- |

c)

hogy a várható veszteségnek az intézmény által alkalmazott maximális ellentételezését a várható teljes veszteség értéke korlátozza, és hogy az egyes működési kockázati kategóriákban a várható veszteség maximális ellentételezését az intézmény működési kockázatmérési rendszerének alkalmazásával az adott kategória esetében számított várható veszteség korlátozza;

| d) | hogy az intézmény által az egyes működési kockázati kategóriákban a várható veszteség tekintetében engedélyezett ellentételezések tőkehelyettesítők, vagy egyéb módon, magas fokú bizonyossággal rendelkezésre állnak az egyéves időszak során a várt veszteség fedezetére; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény által az egyes működési kockázati kategóriákban a várható veszteség tekintetében engedélyezett ellentételezések tőkehelyettesítők, vagy egyéb módon, magas fokú bizonyossággal rendelkezésre állnak az egyéves időszak során a várt veszteség fedezetére;

| e) | hogy amennyiben az ellentételezés nem céltartalék, az intézmény korlátozza annak lehetőségét, hogy az ellentételezés a nagy mértékben kiszámítható, stabil és rendszeres veszteségekkel járó műveletek rendelkezésére álljon; |
| --- | --- |

e)

hogy amennyiben az ellentételezés nem céltartalék, az intézmény korlátozza annak lehetőségét, hogy az ellentételezés a nagy mértékben kiszámítható, stabil és rendszeres veszteségekkel járó műveletek rendelkezésére álljon;

| f) | hogy az intézmény nem alkalmaz várható veszteségek ellentételezéseként olyan kivételes működési kockázati eseményekre előirányzott különleges tartalékokat, amelyekre már bekövetkeztek; |
| --- | --- |

f)

hogy az intézmény nem alkalmaz várható veszteségek ellentételezéseként olyan kivételes működési kockázati eseményekre előirányzott különleges tartalékokat, amelyekre már bekövetkeztek;

| g) | hogy az intézmény egyértelműen dokumentálja a várható veszteség mérésének és rögzítésének módját, ideértve azt is, hogy a várható veszteségek ellentételezései hogyan teljesítik az a)–f) pontban vázolt feltételeket. |
| --- | --- |

g)

hogy az intézmény egyértelműen dokumentálja a várható veszteség mérésének és rögzítésének módját, ideértve azt is, hogy a várható veszteségek ellentételezései hogyan teljesítik az a)–f) pontban vázolt feltételeket.

34. cikk

Korreláció

Az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett korrelációval kapcsolatos intézményi standardok értékelése körében az illetékes hatóság, amennyiben az intézmény az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények számítása során tekintetbe veszi az egyes működési kockázati becslések közötti teljes korrelációnál kisebb korrelációkat, meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény gondosan mérlegeli a két vagy több működési kockázati kategórián belüli vagy az egy működési kockázati kategórián belüli lineáris vagy nem lineáris korrelációk bármely formáját az adatok egésze, valamint az eloszlás szélső és középső értékei vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény gondosan mérlegeli a két vagy több működési kockázati kategórián belüli vagy az egy működési kockázati kategórián belüli lineáris vagy nem lineáris korrelációk bármely formáját az adatok egésze, valamint az eloszlás szélső és középső értékei vonatkozásában;

| b) | hogy az intézmény korrelációs feltevései a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnak a tapasztalati adatelemzés és a szakértői mérlegelés megfelelő kombinációjára; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény korrelációs feltevései a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnak a tapasztalati adatelemzés és a szakértői mérlegelés megfelelő kombinációjára;

| c) | hogy az egyes működési kockázati kategóriákon belüli veszteségek függetlenek egymástól; |
| --- | --- |

c)

hogy az egyes működési kockázati kategóriákon belüli veszteségek függetlenek egymástól;

| d) | hogy amennyiben a c) pontban foglalt feltétel nem teljesül, az egymástól függő veszteségeket aggregálják; |
| --- | --- |

d)

hogy amennyiben a c) pontban foglalt feltétel nem teljesül, az egymástól függő veszteségeket aggregálják;

| e) | hogy, kizárólag abban az esetben, ha sem a c) pont, sem a d) pont nem teljesíthető, a működési kockázati kategóriákon belüli korrelációkat megfelelően modellezik; |
| --- | --- |

e)

hogy, kizárólag abban az esetben, ha sem a c) pont, sem a d) pont nem teljesíthető, a működési kockázati kategóriákon belüli korrelációkat megfelelően modellezik;

| f) | hogy az intézmény gondosan mérlegeli az extrém kockázati események közötti függőséget; |
| --- | --- |

f)

hogy az intézmény gondosan mérlegeli az extrém kockázati események közötti függőséget;

| g) | hogy az intézmény nem alapozza korrelációs struktúráit normális vagy normálishoz hasonló eloszlásra; |
| --- | --- |

g)

hogy az intézmény nem alapozza korrelációs struktúráit normális vagy normálishoz hasonló eloszlásra;

| h) | hogy az intézmény összes korrelációs feltevése óvatos, figyelembe véve a korreláció működési kockázati modellezésével kapcsolatos bizonytalanságokat, továbbá hogy az intézmény által alkalmazott óvatosság mértéke nő a korrelációs feltevések szigorának és a számított szavatolótőke-követelmények megbízhatóságának csökkenésével; |
| --- | --- |

h)

hogy az intézmény összes korrelációs feltevése óvatos, figyelembe véve a korreláció működési kockázati modellezésével kapcsolatos bizonytalanságokat, továbbá hogy az intézmény által alkalmazott óvatosság mértéke nő a korrelációs feltevések szigorának és a számított szavatolótőke-követelmények megbízhatóságának csökkenésével;

| i) | hogy az intézmény megfelelően igazolja az általa használt korrelációs feltevéseket, és hogy rendszeresen érzékenységi elemzések keretében értékeli e feltevések AMA-módszer szerint számított szavatolótőke-követelményekre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

i)

hogy az intézmény megfelelően igazolja az általa használt korrelációs feltevéseket, és hogy rendszeresen érzékenységi elemzések keretében értékeli e feltevések AMA-módszer szerint számított szavatolótőke-követelményekre gyakorolt hatását.

4. SZAKASZ

Tőkeallokációs mechanizmus

35. cikk

A működési kockázatot mérő rendszer következetessége

Az illetékes hatóság az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett, a működési kockázat mérésére szolgáló rendszer következetességével kapcsolatos intézményi standardok értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy az intézmény tőkeallokációs mechanizmusa összhangban van az intézmény kockázati profiljával és a működési kockázatot mérésére szolgáló rendszer általános kialakításával; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény tőkeallokációs mechanizmusa összhangban van az intézmény kockázati profiljával és a működési kockázatot mérésére szolgáló rendszer általános kialakításával;

| b) | hogy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények elosztása során az intézmény figyelembe veszi azokat az esetleges belső különbségeket, amelyek a kockázat, a működési kockázat kezelésének minősége és a belső kontroll minősége terén állnak fenn a csoport azon részei között, amelyekhez AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket rendelnek; |
| --- | --- |

b)

hogy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények elosztása során az intézmény figyelembe veszi azokat az esetleges belső különbségeket, amelyek a kockázat, a működési kockázat kezelésének minősége és a belső kontroll minősége terén állnak fenn a csoport azon részei között, amelyekhez AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket rendelnek;

| c) | hogy nincs megfigyelhető jelenlegi vagy előre látható gyakorlati vagy jogi akadálya a szavatolótőke haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének; |
| --- | --- |

c)

hogy nincs megfigyelhető jelenlegi vagy előre látható gyakorlati vagy jogi akadálya a szavatolótőke haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének;

| d) | hogy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények elosztása a konszolidált csoportszintről a csoportnak a működési kockázatot mérő rendszerben részt vevő részei felé szilárd és a lehető legnagyobb mértékben kockázatérzékeny módszerekre támaszkodik. |
| --- | --- |

d)

hogy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények elosztása a konszolidált csoportszintről a csoportnak a működési kockázatot mérő rendszerben részt vevő részei felé szilárd és a lehető legnagyobb mértékben kockázatérzékeny módszerekre támaszkodik.

4. FEJEZET

BIZTOSÍTÁSI ÉS MÁS KOCKÁZATÁTRUHÁZÁSI MECHANIZMUSOK

36. cikk

Általános elvek

Az illetékes hatóság az 575/2013/EU rendelet 322. cikke (2) bekezdésének e) pontjának utolsó mondatában és 323. cikkében említett, a biztosítás és a más kockázatátruházási mechanizmusok AMA-módszeren belüli hatására vonatkozó követelmények betartásának értékelése körében ellenőrzi legalább a következőket:

| a) | hogy a biztosító teljesíti az 575/2013/EU rendelet 323. cikkének (2) bekezdésében említett engedélyezési követelményeket, a 37. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

hogy a biztosító teljesíti az 575/2013/EU rendelet 323. cikkének (2) bekezdésében említett engedélyezési követelményeket, a 37. cikkel összhangban;

| b) | hogy az 575/2013/EU rendelet 323. cikkének (3) bekezdésében e) pontjában említetteknek megfelelően a biztosítást harmadik fél bocsátja rendelkezésre, a 38. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

hogy az 575/2013/EU rendelet 323. cikkének (3) bekezdésében e) pontjában említetteknek megfelelően a biztosítást harmadik fél bocsátja rendelkezésre, a 38. cikkel összhangban;

| c) | hogy az intézmény az 575/2013/EU rendelet 322. cikkének (2) bekezdésében e) pontjában említetteknek megfelelően nem számítja be többszörösen a kockázatcsökkentési módszereket, a 39. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény az 575/2013/EU rendelet 322. cikkének (2) bekezdésében e) pontjában említetteknek megfelelően nem számítja be többszörösen a kockázatcsökkentési módszereket, a 39. cikkel összhangban;

| d) | hogy a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő számítások az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (3) bekezdésének d) pontjának megfelelően tükrözik a biztosítási fedezetet, valamint hogy a biztosítás elismerésére szolgáló rendszer az említett rendelet 323. cikke (3) bekezdésének f) pontjának megfelelően jól alátámasztott és jól dokumentált, ideértve a következőket:






  i. | a biztosítási fedezet az intézmény működési kockázati profiljához kapcsolódik, a 40. cikkel összhangban; |
| --- | --- | --- |

d)

hogy a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő számítások az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (3) bekezdésének d) pontjának megfelelően tükrözik a biztosítási fedezetet, valamint hogy a biztosítás elismerésére szolgáló rendszer az említett rendelet 323. cikke (3) bekezdésének f) pontjának megfelelően jól alátámasztott és jól dokumentált, ideértve a következőket:

i.

a biztosítási fedezet az intézmény működési kockázati profiljához kapcsolódik, a 40. cikkel összhangban;

| ii. | az intézmény a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő kifinomult számítást alkalmaz, a 41. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

ii.

az intézmény a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő kifinomult számítást alkalmaz, a 41. cikkel összhangban;

| iii. | a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő számítást kellő időben összehangolják az intézmény működési kockázati profiljával, a 42. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

iii.

a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő számítást kellő időben összehangolják az intézmény működési kockázati profiljával, a 42. cikkel összhangban;

| e) | hogy az intézmény a biztosítás elismerésére használt módszerekben az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 323. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a releváns elemek mindegyikét számításba veszi a biztosítás elismert összegének diszkontálása vagy csökkentése révén, a 43. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény a biztosítás elismerésére használt módszerekben az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 323. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a releváns elemek mindegyikét számításba veszi a biztosítás elismert összegének diszkontálása vagy csökkentése révén, a 43. cikkel összhangban;

| f) | hogy az intézmény bizonyítja, hogy az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett más kockázatátruházási mechanizmus bevezetésével érzékelhető kockázatcsökkentő hatást lehet elérni, a 44. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

f)

hogy az intézmény bizonyítja, hogy az 575/2013/EU rendelet 323. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett más kockázatátruházási mechanizmus bevezetésével érzékelhető kockázatcsökkentő hatást lehet elérni, a 44. cikkel összhangban.

37. cikk

A biztosító engedélyének egyenértékűsége

A biztosítóra vonatkozó, a 36. cikk a) pontjában említett engedélyezési követelmények értékelése céljából az illetékes hatóság úgy tekinti, hogy a harmadik országban engedélyezett vállalkozás akkor teljesíti az engedélyezés követelményeit, ha megfelel az Unióban alkalmazottakkal egyenértékű prudenciális követelményeknek, ideértve az 575/2013/EU rendelet 323. cikkében említett követelményeket is.

38. cikk

Harmadik fél által nyújtott biztosítás

(1)   Annak értékelése céljából, hogy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények céljából nyújtott biztosítási fedezetet a 36. cikk b) pontjában említettek szerint harmadik fél nyújtja-e, az illetékes hatóság az intézménynek az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 47. pontja szerinti összevont helyzetére vonatkozó átfogó álláspontja alapján meggyőződik arról, hogy sem az intézmény, sem a konszolidálás hatálya alá tartozó más vállalkozás nem rendelkezik a biztosítást nyújtó félben az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 35. és 36. pontjában említett részesedéssel vagy befolyásoló részesedéssel.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés követelményei részben teljesülnek, a biztosításnak csak azon részét szabad harmadik félen keresztül nyújtott biztosításnak tekinteni, amelynél a végső felelősséget jogosult harmadik félként működő vállalkozás viseli azon tény alapján, hogy a kockázatot ténylegesen a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységeken kívülre ruházzák át.

39. cikk

A kockázatcsökkentési módszerek többszörös számbavétele

Annak értékelése céljából, hogy a 36. cikk c) pontjában említettnek megfelelően a biztosítási fedezet kapcsán az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények alkalmazásában nem kerülhet sor a kockázatcsökkentési technikák többszörös számítására, az illetékes hatóságoknak meg kell erősíteniük, hogy az intézmény észszerű lépéseket tett annak biztosítására, hogy tudatosan sem az intézmény, sem a konszolidálás körébe bevont jogalanyok nem kötnek az intézmény által kötött eredeti biztosítási megállapodás tárgyát képező működési kockázati eseményekre vonatkozó viszontbiztosítási szerződést.

40. cikk

A biztosítási kockázatok hozzárendelésének folyamata

(1)   Annak értékelése céljából, hogy a 36. cikk d) pontjának i. alpontjában említettnek megfelelően a biztosítási fedezet az intézmény kockázati profiljához kapcsolódik-e, az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény megfelelően dokumentált és jól megalapozott hozzárendelési eljárást hajtott végre, amelynek során az intézmény olyan biztosítási fedezetet alakít ki, amely összhangban áll az esetlegesen felmerülő összes működési kockázati veszteség valószínűségével és hatásával.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy az intézmény megfelel legalább a következőknek:

| a) | a biztosítási kockázatok kezelésével foglalkozó csoport tapasztalatai alapján – adott esetben megfelelő külső szakértők, például jogtanácsosok, ügynökök és biztosítási szolgáltatók támogatása mellett – becslést készít a biztosítási megtérülések valószínűségéről, a kifizetések beérkezésének valószínű időkeretéről, beleértve a kárigény bíróság előtti megtámadásának valószínűségét, az ilyen per várható hosszát, valamint az aktuális egyezségi rátákat és feltételeket; |
| --- | --- |

a)

a biztosítási kockázatok kezelésével foglalkozó csoport tapasztalatai alapján – adott esetben megfelelő külső szakértők, például jogtanácsosok, ügynökök és biztosítási szolgáltatók támogatása mellett – becslést készít a biztosítási megtérülések valószínűségéről, a kifizetések beérkezésének valószínű időkeretéről, beleértve a kárigény bíróság előtti megtámadásának valószínűségét, az ilyen per várható hosszát, valamint az aktuális egyezségi rátákat és feltételeket;

| b) | az a) pontból eredő becsléseket felhasználja a működési kockázat miatti veszteség esetén igénybe vett biztosítás teljesítményének értékelésére, és az értékelést úgy alakítja ki, hogy annak során a működési kockázatot mérő rendszerbe bevitt összes vonatkozó veszteség- és forgatókönyvadat vonatkozásában megvizsgálja a biztosítás hatékonyságát; |
| --- | --- |

b)

az a) pontból eredő becsléseket felhasználja a működési kockázat miatti veszteség esetén igénybe vett biztosítás teljesítményének értékelésére, és az értékelést úgy alakítja ki, hogy annak során a működési kockázatot mérő rendszerbe bevitt összes vonatkozó veszteség- és forgatókönyvadat vonatkozásában megvizsgálja a biztosítás hatékonyságát;

| c) | a biztosítási kötvényeket a b) pontból eredő értékelés alapján a lehető legnagyobb részletezettség mellett rendeli hozzá az intézmény működési kockázataihoz, a rendelkezésre álló összes információs forrás, többek között a belső adatok, a külső adatok és a forgatókönyvbecslések felhasználásával; |
| --- | --- |

c)

a biztosítási kötvényeket a b) pontból eredő értékelés alapján a lehető legnagyobb részletezettség mellett rendeli hozzá az intézmény működési kockázataihoz, a rendelkezésre álló összes információs forrás, többek között a belső adatok, a külső adatok és a forgatókönyvbecslések felhasználásával;

| d) | megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársakat alkalmaz e feladatra, és a hozzárendelést átláthatónak és következetesen hajtja végre; |
| --- | --- |

d)

megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársakat alkalmaz e feladatra, és a hozzárendelést átláthatónak és következetesen hajtja végre;

| e) | a biztosítási kötvény elemeinek értékelése révén megfelelő súlyt rendel a biztosítás múltbeli és várható teljesítményéhez; |
| --- | --- |

e)

a biztosítási kötvény elemeinek értékelése révén megfelelő súlyt rendel a biztosítás múltbeli és várható teljesítményéhez;

| f) | megszerzi a megfelelő kockázati testület vagy bizottság hivatalos jóváhagyását; |
| --- | --- |

f)

megszerzi a megfelelő kockázati testület vagy bizottság hivatalos jóváhagyását;

| g) | rendszeres időközönként felülvizsgálja a biztosítás hozzárendelésének folyamatát. |
| --- | --- |

g)

rendszeres időközönként felülvizsgálja a biztosítás hozzárendelésének folyamatát.

41. cikk

Kifinomult kockázatcsökkentési számítás alkalmazása

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 36. cikk d) pontjának ii. alpontjában említettnek megfelelően kifinomult kockázatcsökkentési számítást alkalmaz-e, az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a biztosítási fedezetnek az AMA-módszer keretébe történő beépítésére vonatkozó modellezési megközelítés legalább a következőket teljesíti:

| a) | összhangban van a kártérítések összegét nem tartalmazó bruttó veszteség számszerűsítése érdekében elfogadott, a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerrel; |
| --- | --- |

a)

összhangban van a kártérítések összegét nem tartalmazó bruttó veszteség számszerűsítése érdekében elfogadott, a működési kockázat mérésére szolgáló rendszerrel;

| b) | átlátható és következetés viszonyban áll az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeinek általános meghatározása során figyelembe vett tényleges veszteségvalószínűséggel és -hatással. |
| --- | --- |

b)

átlátható és következetés viszonyban áll az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeinek általános meghatározása során figyelembe vett tényleges veszteségvalószínűséggel és -hatással.

42. cikk

A kockázatcsökkentési számítás és a működési kockázati profil összehangolása

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 36. cikk d) pontjának iii. alpontjában említettnek megfelelően a kockázatcsökkentés hatását számszerűsítő számítást kellő időben összehangolja-e az intézmény működési kockázati profiljával, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy amennyiben a biztosítás jellege jelentősen megváltozott, vagy ha jelentős változás történt az intézmény működési kockázati profiljában, az intézmény felülvizsgálta a biztosítás használatát, és adott esetben újraszámította az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit; |
| --- | --- |

a)

hogy amennyiben a biztosítás jellege jelentősen megváltozott, vagy ha jelentős változás történt az intézmény működési kockázati profiljában, az intézmény felülvizsgálta a biztosítás használatát, és adott esetben újraszámította az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit;

| b) | hogy olyan jelentős veszteségek felmerülése esetén, amelyek a biztosítási fedezetet érintik, az intézmény a korábbinál is konzervatívabb megközelítésben újraszámítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit; |
| --- | --- |

b)

hogy olyan jelentős veszteségek felmerülése esetén, amelyek a biztosítási fedezetet érintik, az intézmény a korábbinál is konzervatívabb megközelítésben újraszámítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit;

| c) | hogy a biztosítási fedezet váratlan megszüntetése vagy csökkentése esetén az intézmény készen áll arra, hogy a biztosítási kötvényt késedelem nélkül egyenértékű vagy kedvezőbb feltételek és fedezet mellett másik kötvényre cserélje, vagy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit a kártérítések összegét nem tartalmazó bruttó szintre növelje; |
| --- | --- |

c)

hogy a biztosítási fedezet váratlan megszüntetése vagy csökkentése esetén az intézmény készen áll arra, hogy a biztosítási kötvényt késedelem nélkül egyenértékű vagy kedvezőbb feltételek és fedezet mellett másik kötvényre cserélje, vagy az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit a kártérítések összegét nem tartalmazó bruttó szintre növelje;

| d) | hogy az intézmény a biztosítás összegével és a nélkül számítja tőkéjét olyan részletezettségi szinten, hogy a rendelkezésre álló biztosítás összegének bármilyen csökkenését, beleértve a jelentős veszteség kifizetése vagy a biztosítási fedezet változása miatt bekövetkező csökkenést, azonnal figyelembe lehessen venni az AMA-módszer szerinti szavatólótőke-követelményekre gyakorolt hatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény a biztosítás összegével és a nélkül számítja tőkéjét olyan részletezettségi szinten, hogy a rendelkezésre álló biztosítás összegének bármilyen csökkenését, beleértve a jelentős veszteség kifizetése vagy a biztosítási fedezet változása miatt bekövetkező csökkenést, azonnal figyelembe lehessen venni az AMA-módszer szerinti szavatólótőke-követelményekre gyakorolt hatásnak megfelelően.

43. cikk

A releváns elemek összességének számbavétele

(1)   Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 36. cikk e) pontjában említettnek megfelelően a biztosítás elismerésére használt módszerekben a releváns elemek mindegyikét számításba veszi-e a biztosítás elismert összegének diszkontálása vagy csökkentése révén, az illetékes hatóság meggyőződik legalább a következőkről:

| a) | hogy az intézmény megvizsgálja azon különböző tényezőket, amelyek alapján fennáll annak kockázata, hogy a biztosító nem teljesíti a várt kifizetéseket, és amelyek csökkentik a kockázat átruházásának hatékonyságát, ideértve a biztosító kellő időben történő fizetésre való képességét, valamint az intézmény azon képességét, hogy kellő időben azonosítsa, elemezze és jelentse a kárigényt; |
| --- | --- |

a)

hogy az intézmény megvizsgálja azon különböző tényezőket, amelyek alapján fennáll annak kockázata, hogy a biztosító nem teljesíti a várt kifizetéseket, és amelyek csökkentik a kockázat átruházásának hatékonyságát, ideértve a biztosító kellő időben történő fizetésre való képességét, valamint az intézmény azon képességét, hogy kellő időben azonosítsa, elemezze és jelentse a kárigényt;

| b) | hogy az intézmény megvizsgálja, hogy az a) pontban említett különböző tényezők hogyan befolyásolták a múltban a biztosítás működési kockázati profilra gyakorolt csökkentő hatását, és hogyan befolyásolhatják azt a jövőben; |
| --- | --- |

b)

hogy az intézmény megvizsgálja, hogy az a) pontban említett különböző tényezők hogyan befolyásolták a múltban a biztosítás működési kockázati profilra gyakorolt csökkentő hatását, és hogyan befolyásolhatják azt a jövőben;

| c) | hogy az intézmény az a) pontban említett bizonytalanságokat az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények számítása során megfelelően konzervatív levonások révén tükrözi; |
| --- | --- |

c)

hogy az intézmény az a) pontban említett bizonytalanságokat az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelmények számítása során megfelelően konzervatív levonások révén tükrözi;

| d) | hogy az intézmény gondosan figyelembe veszi a biztosítási kötvények jellemzőit, ideértve azt is, hogy azok csak olyan veszteségeket fedeznek-e, amelyekre a biztosítási kötvény futamideje alatt nyújtottak be kárigényt a biztosítóhoz vagy amelyeket ezen időtartam alatt jelentettek a biztosító számára, így a biztosítási kötvény lejárata után felfedezett veszteségekre nem terjednek ki, vagy fedezik a biztosítási kötvény futamideje alatt felmerülő veszteséget akkor is, ha azokat nem fedezték fel a futamidő alatt, és a kárigényt csak a kötvény lejárata után nyújtották be, továbbá hogy a veszteségek az első fél közvetlen veszteségei vagy harmadik fél felelősségi körébe eső veszteségek; |
| --- | --- |

d)

hogy az intézmény gondosan figyelembe veszi a biztosítási kötvények jellemzőit, ideértve azt is, hogy azok csak olyan veszteségeket fedeznek-e, amelyekre a biztosítási kötvény futamideje alatt nyújtottak be kárigényt a biztosítóhoz vagy amelyeket ezen időtartam alatt jelentettek a biztosító számára, így a biztosítási kötvény lejárata után felfedezett veszteségekre nem terjednek ki, vagy fedezik a biztosítási kötvény futamideje alatt felmerülő veszteséget akkor is, ha azokat nem fedezték fel a futamidő alatt, és a kárigényt csak a kötvény lejárata után nyújtották be, továbbá hogy a veszteségek az első fél közvetlen veszteségei vagy harmadik fél felelősségi körébe eső veszteségek;

| e) | hogy az intézmény figyelembe veszi és maradéktalanul dokumentálja veszteség-adatbázisaiban a veszteségtípusonkénti biztosítási kifizetésekre vonatkozó adatokat, és a levonásokat ennek megfelelően határozza meg; |
| --- | --- |

e)

hogy az intézmény figyelembe veszi és maradéktalanul dokumentálja veszteség-adatbázisaiban a veszteségtípusonkénti biztosítási kifizetésekre vonatkozó adatokat, és a levonásokat ennek megfelelően határozza meg;

| f) | az intézmény rendelkezik a veszteségek azonosítására, elemzésére és a kárigények feldolgozására vonatkozó eljárásokkal, azzal a céllal, hogy ellenőrizze a biztosító által nyújtott tényleges fedezetet vagy a kárigény-kifizetések észszerű időn belül történő térítésére való képességet; |
| --- | --- |

f)

az intézmény rendelkezik a veszteségek azonosítására, elemzésére és a kárigények feldolgozására vonatkozó eljárásokkal, azzal a céllal, hogy ellenőrizze a biztosító által nyújtott tényleges fedezetet vagy a kárigény-kifizetések észszerű időn belül történő térítésére való képességet;

| g) | hogy az intézmény az egyes azonosított releváns bizonytalanságokra vonatkozóan külön-külön kifejezetten számszerűsíti és modellezi a levonásokat, ahelyett, hogy valamennyi bizonytalansági tényező tekintetében egyetlen közös levonást alkalmazna a számítás során, vagy hogy utólagos levonást használna; |
| --- | --- |

g)

hogy az intézmény az egyes azonosított releváns bizonytalanságokra vonatkozóan külön-külön kifejezetten számszerűsíti és modellezi a levonásokat, ahelyett, hogy valamennyi bizonytalansági tényező tekintetében egyetlen közös levonást alkalmazna a számítás során, vagy hogy utólagos levonást használna;

| h) | hogy az intézmény a biztosítási modellezési módszertanban alkalmazott megfelelő levonások alkalmazásával maximális mértékben figyelembe veszi a biztosító kárigény-kifizetési képességére vonatkozó kockázatot; |
| --- | --- |

h)

hogy az intézmény a biztosítási modellezési módszertanban alkalmazott megfelelő levonások alkalmazásával maximális mértékben figyelembe veszi a biztosító kárigény-kifizetési képességére vonatkozó kockázatot;

| i) | hogy az intézmény biztosítja, hogy a partner nemteljesítésével kapcsolatos, kárigény-kifizetési képességre vonatkozó kockázatot az adott biztosítási szerződés alapján felelős biztosítási társaság hitelminősége alapján határozzák meg, függetlenül attól, hogy a biztosító anyavállalatának minősítése jobb-e, vagy hogy a kockázatot átruházták-e harmadik félre; |
| --- | --- |

i)

hogy az intézmény biztosítja, hogy a partner nemteljesítésével kapcsolatos, kárigény-kifizetési képességre vonatkozó kockázatot az adott biztosítási szerződés alapján felelős biztosítási társaság hitelminősége alapján határozzák meg, függetlenül attól, hogy a biztosító anyavállalatának minősítése jobb-e, vagy hogy a kockázatot átruházták-e harmadik félre;

| j) | hogy az intézmény konzervatív feltevéseket alkalmaz a biztosítási kötvényeknek az eredeti vagy meglévő szerződésekkel azonos feltételek és fedezet mellett történő megújításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

j)

hogy az intézmény konzervatív feltevéseket alkalmaz a biztosítási kötvényeknek az eredeti vagy meglévő szerződésekkel azonos feltételek és fedezet mellett történő megújításával kapcsolatban;

| k) | hogy az intézmény rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek biztosítják, hogy a biztosítási kötvény korlátainak potenciális kimerítése, a biztosítási fedezet reaktiválásának ára és elérhetősége, valamint azok az esetek, amikor a biztosítási szerződés fedezete nem felel meg az intézmény működési kockázati profiljának, megfelelő módon tükröződjenek a biztosítások AMA-módszer szerinti modellezésében. |
| --- | --- |

k)

hogy az intézmény rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek biztosítják, hogy a biztosítási kötvény korlátainak potenciális kimerítése, a biztosítási fedezet reaktiválásának ára és elérhetősége, valamint azok az esetek, amikor a biztosítási szerződés fedezete nem felel meg az intézmény működési kockázati profiljának, megfelelő módon tükröződjenek a biztosítások AMA-módszer szerinti modellezésében.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság eltekinthet a levonásoknak a biztosítási szerződés lejáratáig vagy az elállási időszakban való alkalmazására vonatkozó követelmény teljesítésétől, amennyiben a fedezet megújításra kerül és folyamatos, és ha az alábbi feltételek legalább egyike teljesül:

| a) | az intézmény bizonyítani tudja, hogy legalább 365 napon keresztül azonos vagy jobb feltételek és fedezettség mellett folyamatos fedezetet áll rendelkezésére; |
| --- | --- |

a)

az intézmény bizonyítani tudja, hogy legalább 365 napon keresztül azonos vagy jobb feltételek és fedezettség mellett folyamatos fedezetet áll rendelkezésére;

| b) | az intézmény olyan biztosítási kötvénnyel rendelkezik, amelyet a biztosító kizárólag a biztosítási díj megfizetésének elmulasztása miatt szüntethet meg, vagy amelynek esetében az elállási időszak hosszabb egy évnél. |
| --- | --- |

b)

az intézmény olyan biztosítási kötvénnyel rendelkezik, amelyet a biztosító kizárólag a biztosítási díj megfizetésének elmulasztása miatt szüntethet meg, vagy amelynek esetében az elállási időszak hosszabb egy évnél.

44. cikk

Más kockázatátruházási mechanizmusok

Annak értékelése céljából, hogy az intézmény a 36. cikk f) pontjában említettnek megfelelően bizonyítja-e, hogy más kockázatátruházási mechanizmus alkalmazásával érzékelhető kockázatcsökkentő hatást lehet elérni, az illetékes hatóság legalább a következőket alkalmazza:

| a) | mielőtt jóváhagyná a más kockázatátruházási mechanizmusoknak az intézmény működési kockázat mérésére szolgáló rendszerében történő használatát, meggyőződik arról, hogy az intézmény tapasztalattal rendelkezik ezen eszközök használata terén, és ismeri azok jellemzőit, ideértve a fedezet valószínűségét és a kifizetések ütemezését; |
| --- | --- |

a)

mielőtt jóváhagyná a más kockázatátruházási mechanizmusoknak az intézmény működési kockázat mérésére szolgáló rendszerében történő használatát, meggyőződik arról, hogy az intézmény tapasztalattal rendelkezik ezen eszközök használata terén, és ismeri azok jellemzőit, ideértve a fedezet valószínűségét és a kifizetések ütemezését;

| b) | megtagadja a más kockázatátruházási mechanizmusok mint az AMA-módszer szerinti szavatolótóke-követelmények számítása tekintetében jogosult kockázatcsökkentési eszközök használatának lehetőségét, amennyiben ezeket az eszközöket nem kockázatkezelési célból, hanem kereskedési céllal tartják vagy használják fel; |
| --- | --- |

b)

megtagadja a más kockázatátruházási mechanizmusok mint az AMA-módszer szerinti szavatolótóke-követelmények számítása tekintetében jogosult kockázatcsökkentési eszközök használatának lehetőségét, amennyiben ezeket az eszközöket nem kockázatkezelési célból, hanem kereskedési céllal tartják vagy használják fel;

| c) | ellenőrzi a fedezet eladójának jogosultságát, ideértve azt is, hogy szabályozott vagy szabályozatlan szervezetről van szó, valamint a nyújtott fedezet jellegét és jellemzőit, függetlenül attól, hogy előre rendelkezésre bocsátott fedezetről, értékpapírosításról, garanciarendszerről vagy származtatott ügyletekről van szó; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi a fedezet eladójának jogosultságát, ideértve azt is, hogy szabályozott vagy szabályozatlan szervezetről van szó, valamint a nyújtott fedezet jellegét és jellemzőit, függetlenül attól, hogy előre rendelkezésre bocsátott fedezetről, értékpapírosításról, garanciarendszerről vagy származtatott ügyletekről van szó;

| d) | meggyőződik arról, hogy kiszervezett tevékenységek nem képezik a kockázatátruházás részét; |
| --- | --- |

d)

meggyőződik arról, hogy kiszervezett tevékenységek nem képezik a kockázatátruházás részét;

| e) | meggyőződik arról, hogy az intézmény minden esetben a más kockázatátruházási mechanizmus figyelembevételével és a nélkül számítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket olyan részletezettségi szinten, a rendelkezésre álló fedezet összegének bármilyen csökkenését azonnal figyelembe lehessen venni a szavatolótőke-követelményekre gyakorolt hatásnak megfelelően; |
| --- | --- |

e)

meggyőződik arról, hogy az intézmény minden esetben a más kockázatátruházási mechanizmus figyelembevételével és a nélkül számítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeket olyan részletezettségi szinten, a rendelkezésre álló fedezet összegének bármilyen csökkenését azonnal figyelembe lehessen venni a szavatolótőke-követelményekre gyakorolt hatásnak megfelelően;

| f) | meggyőződik arról, hogy amennyiben jelentős veszteségek merülnek fel, amelyek hatással vannak a más kockázatátruházási mechanizmus által biztosított fedezetre, vagy ahol az ilyen mechanizmussal összefüggő szerződések változásai jelentős bizonytalanságot okoznak a fedezet köre tekintetében, az intézmény konzervatívabb megközelítésben újraszámítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit. |
| --- | --- |

f)

meggyőződik arról, hogy amennyiben jelentős veszteségek merülnek fel, amelyek hatással vannak a más kockázatátruházási mechanizmus által biztosított fedezetre, vagy ahol az ilyen mechanizmussal összefüggő szerződések változásai jelentős bizonytalanságot okoznak a fedezet köre tekintetében, az intézmény konzervatívabb megközelítésben újraszámítja az AMA-módszer szerinti szavatolótőke-követelményeit.

5. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

45. cikk

Átmeneti rendelkezés

Olyan intézmény által alkalmazott AMA-módszer 1. cikkben említett értékelése tekintetében, amely intézmény e rendelet hatálybalépésének időpontjában már AMA-módszer alapján számítja ki a a működési kockázathoz kapcsolódó szavatolótőke-követelményeit, vagy amely intézmény már kérelmezte AMA-módszer használatát e célból, a következőket kell alkalmazni:

| a) | ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított egy év eltelte után kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított egy év eltelte után kell alkalmazni;

| b) | a 34. cikk g) pontját e rendelet hatálybalépését követő két év eltelte után kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

a 34. cikk g) pontját e rendelet hatálybalépését követő két év eltelte után kell alkalmazni.

46. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/101 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 26.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a prudens értékelésre alkalmazandó szabályozástechnikai standardok tekintetében a 105. cikk (14) bekezdése szerint történő kiegészítéséről (HL L 21., 2016.1.28., 54. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

(5)  A Bizottság 529/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 12.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a belső minősítésen alapuló módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére irányuló szabályozástechnikai standardtervezetek tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 148., 2014.5.20., 36. o.)

5

---

| 2018.7.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/960 RENDELETE

(2018. július 5.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található lambda-cihalotrin megengedett maradékanyag-határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, valamint 49. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A lambda-cihalotrin tekintetében a 396/2005/EK rendelet III. mellékletének B. része maradékanyag-határértékeket (MRL-eket) állapított meg. |
| --- | --- |

(1)

A lambda-cihalotrin tekintetében a 396/2005/EK rendelet III. mellékletének B. része maradékanyag-határértékeket (MRL-eket) állapított meg.

| (2) | A lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-ek felülvizsgálatával kapcsolatban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a 396/2005/EK rendelet (2) 12. cikke (2) bekezdésének a 12. cikke (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezéseinek megfelelően indokolással ellátott véleményt adott ki. A Hatóság ezt követően benyújtotta a lambda-cihalotrin szakmai vizsgálatából levont következtetését (3), amelyben aktualizálta az anyag analitikai végpontjait. A 396/2005/EK rendelet 43. cikke alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy az új végpontok figyelembevételével vizsgálja felül a lambda-cihalotrin értékelését-. A Hatóság 2015. december 2-án indokolással ellátott véleményt adott ki a lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-ek felülvizsgálatának értékeléséről (4). A lambda-cihalotrin maradékanyag meghatározása a gamma-cihalotrin anyagot is magában foglalja. A 396/2005/EK rendelet 43. cikke alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy a gamma-cihalotrin lehetséges felhasználásainak figyelembevételével vizsgálja felül a lambda-cihalotrinra megállapított MRL-eket-. A Hatóság 2017. július 26-án indokolással ellátott véleményt adott ki a lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-eknek a nem eléggé specifikus maradékanyag-meghatározás fényében elvégzett célzott felülvizsgálatáról (5). |
| --- | --- |

(2)

A lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-ek felülvizsgálatával kapcsolatban az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a 396/2005/EK rendelet (2) 12. cikke (2) bekezdésének a 12. cikke (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezéseinek megfelelően indokolással ellátott véleményt adott ki. A Hatóság ezt követően benyújtotta a lambda-cihalotrin szakmai vizsgálatából levont következtetését (3), amelyben aktualizálta az anyag analitikai végpontjait. A 396/2005/EK rendelet 43. cikke alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy az új végpontok figyelembevételével vizsgálja felül a lambda-cihalotrin értékelését-. A Hatóság 2015. december 2-án indokolással ellátott véleményt adott ki a lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-ek felülvizsgálatának értékeléséről (4). A lambda-cihalotrin maradékanyag meghatározása a gamma-cihalotrin anyagot is magában foglalja. A 396/2005/EK rendelet 43. cikke alapján a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy a gamma-cihalotrin lehetséges felhasználásainak figyelembevételével vizsgálja felül a lambda-cihalotrinra megállapított MRL-eket-. A Hatóság 2017. július 26-án indokolással ellátott véleményt adott ki a lambda-cihalotrin tekintetében érvényben lévő MRL-eknek a nem eléggé specifikus maradékanyag-meghatározás fényében elvégzett célzott felülvizsgálatáról (5).

| (3) | A Hatóság a maradékanyag meghatározásának módosítását javasolta valamennyi termék esetében. A fogyasztók szempontjából kockázatot állapított meg a kel és a szemes rizs tekintetében meghatározott MRL-eket illetően. Ezért helyénvaló csökkenteni ezeket az MRL-eket. A Hatóság megállapította, hogy az összes termék tekintetében meghatározott MRL-ekkel kapcsolatban nem állnak rendelkezésre egyes információk, valamint hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség. Mivel nem merül fel a fogyasztókat érintő kockázat, a szóban forgó termékek tekintetében az MRL-eket a jelenleg érvényes, illetve a Hatóság által megállapított szinten indokolt rögzíteni a 396/2005/EK rendelet II. mellékletében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy a napraforgómag, a szójabab és a tea tekintetében meghatározott MRL-ekkel kapcsolatban nem állt rendelkezésre információ, tehát a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség. A szóban forgó termékekre vonatkozó MRL-eket az egyedi meghatározási határnak megfelelő értéken vagy a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti alapértéken kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság a maradékanyag meghatározásának módosítását javasolta valamennyi termék esetében. A fogyasztók szempontjából kockázatot állapított meg a kel és a szemes rizs tekintetében meghatározott MRL-eket illetően. Ezért helyénvaló csökkenteni ezeket az MRL-eket. A Hatóság megállapította, hogy az összes termék tekintetében meghatározott MRL-ekkel kapcsolatban nem állnak rendelkezésre egyes információk, valamint hogy a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség. Mivel nem merül fel a fogyasztókat érintő kockázat, a szóban forgó termékek tekintetében az MRL-eket a jelenleg érvényes, illetve a Hatóság által megállapított szinten indokolt rögzíteni a 396/2005/EK rendelet II. mellékletében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy a napraforgómag, a szójabab és a tea tekintetében meghatározott MRL-ekkel kapcsolatban nem állt rendelkezésre információ, tehát a kockázatkezelők részéről további vizsgálatra van szükség. A szóban forgó termékekre vonatkozó MRL-eket az egyedi meghatározási határnak megfelelő értéken vagy a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti alapértéken kell megállapítani.

| (4) | Azon termékek tekintetében, amelyeken a szóban forgó növényvédő szer használata nem engedélyezett, és amelyekre vonatkozóan nincs hatályban import tűréshatár vagy CXL (Codex maximum residue limits, a Codex által meghatározott maximális maradékanyag-határértékek), az MRL-eket az adott meghatározási határnak megfelelő értéken vagy a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti alapértéken kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Azon termékek tekintetében, amelyeken a szóban forgó növényvédő szer használata nem engedélyezett, és amelyekre vonatkozóan nincs hatályban import tűréshatár vagy CXL (Codex maximum residue limits, a Codex által meghatározott maximális maradékanyag-határértékek), az MRL-eket az adott meghatározási határnak megfelelő értéken vagy a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti alapértéken kell megállapítani.

| (5) | A Bizottság konzultációt folytatott a növényvédőszer-maradékokkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumokkal arról, hogy szükség van-e az egyes kimutatási határértékek kiigazítására. Az említett laboratóriumok több anyag tekintetében is arra a következtetésre jutottak, hogy bizonyos áruk vonatkozásában a technikai fejlődés következtében egyedi meghatározási határokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság konzultációt folytatott a növényvédőszer-maradékokkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumokkal arról, hogy szükség van-e az egyes kimutatási határértékek kiigazítására. Az említett laboratóriumok több anyag tekintetében is arra a következtetésre jutottak, hogy bizonyos áruk vonatkozásában a technikai fejlődés következtében egyedi meghatározási határokat kell megállapítani.

| (6) | Az MRL-ekkel kapcsolatos megfelelő módosítások – a Hatóság indokolással ellátott véleményei alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve – megfelelnek a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az MRL-ekkel kapcsolatos megfelelő módosítások – a Hatóság indokolással ellátott véleményei alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve – megfelelnek a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek.

| (7) | A Bizottság a Kereskedelmi Világszervezeten keresztül kikérte az Unió kereskedelmi partnereinek véleményét az új MRL-ekről, és figyelembe vette megállapításaikat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a Kereskedelmi Világszervezeten keresztül kikérte az Unió kereskedelmi partnereinek véleményét az új MRL-ekről, és figyelembe vette megállapításaikat.

| (8) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | A termékek zavartalan forgalmazása, feldolgozása és fogyasztása érdekében e rendelet átmeneti intézkedéseket ír elő azokra a termékekre, amelyeket az MRL-ek módosítását megelőzően állítottak elő, és amelyekkel kapcsolatban igazolt, hogy a fogyasztók magas szintű védelme továbbra is biztosított. |
| --- | --- |

(9)

A termékek zavartalan forgalmazása, feldolgozása és fogyasztása érdekében e rendelet átmeneti intézkedéseket ír elő azokra a termékekre, amelyeket az MRL-ek módosítását megelőzően állítottak elő, és amelyekkel kapcsolatban igazolt, hogy a fogyasztók magas szintű védelme továbbra is biztosított.

| (10) | A módosított MRL-ek érvénybe lépése előtt elegendő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a harmadik országok és az élelmiszer-vállalkozók felkészülhessenek az MRL-ek módosulásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(10)

A módosított MRL-ek érvénybe lépése előtt elegendő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a harmadik országok és az élelmiszer-vállalkozók felkészülhessenek az MRL-ek módosulásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet II. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Azon termékekre, amelyeket 2019. január 26. előtt állítottak elő az Unióban vagy hoztak be az Unió területére, a keltől és a szemes rizstől eltérő valamennyi termékben és azok felületén található lambda-cihalotrin hatóanyag tekintetében a 396/2005/EK rendelet továbbra is az e rendeletben szereplő módosítások nélkül alkalmazandó.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 26-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, 2014. Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels (MRLs) for lambda-cyhalothrin according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Indoklással ellátott vélemény a lambda-cihalotrin érvényben lévő maradékanyag-határértékeinek a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti felülvizsgálatáról). EFSA Journal 2014;12(1):3546.

2

(3)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance lambda-cyhalothrin (A lambda-cihalotrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2014;12(5):3677.

3

(4)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2015. Reasoned opinion on the revision of the review of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin (Indoklással ellátott vélemény a lambda-cihalotrin érvényben lévő maradékanyag-határértékei felülvizsgálatának értékeléséről). EFSA Journal 2015;13(12):4324.

4

(5)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2017. Reasoned opinion on the focused review of the existing maximum residue levels for lambda-cyhalothrin in light of the unspecific residue definition and the existing good agricultural practices for the substance gamma-cyhalothrin (Indoklással ellátott vélemény a lambda-cihalotrin érvényben lévő maradékanyag-határértékeinek a nem eléggé specifikus maradékanyag-meghatározás és a gamma-cialotrin anyagra vonatkozóan meglévő helyes mezőgazdasági gyakorlatok fényében elvégzett célzott felülvizsgálatáról). EFSA journal 2017;15(7):4930.

5

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet a következő, a lambda-cihalotrinra vonatkozó oszloppal egészül ki:
  „Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)








  Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1) | Lambda-cihalotrin (gamma-cihalotrin is) (R,S és S,R izomerek összesen) (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | |
| 0110000 | Citrusfélék | 0,2 (+) |
| 0110010 | Grapefruitfélék | |
| 0110020 | Narancs | |
| 0110030 | Citrom | |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | |
| 0110050 | Mandarin | |
| 0110990 | Egyéb (2) | |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | 0,01
   (*1)
  (+) |
| 0120010 | Mandula | |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | |
| 0120030 | Kesu/kesudió | |
| 0120040 | Gesztenye | |
| 0120050 | Kókuszdió | |
| 0120060 | Mogyoró | |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | |
| 0120080 | Pekándió | |
| 0120090 | Fenyőmag | |
| 0120100 | Pisztácia | |
| 0120110 | Dió | |
| 0120990 | Egyéb (2) | |
| 0130000 | Almatermésűek | (+) |
| 0130010 | Alma | 0,08 |
| 0130020 | Körte | 0,08 |
| 0130030 | Birsalma | 0,2 |
| 0130040 | Naspolya | 0,2 |
| 0130050 | Japán naspolya | 0,2 |
| 0130990 | Egyéb (2) | 0,01
   (*1) |
| 0140000 | Csonthéjasok | |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | 0,15 (+) |
| 0140020 | Cseresznye | 0,3 (+) |
| 0140030 | Őszibarack | 0,15 (+) |
| 0140040 | Szilva | 0,2 (+) |
| 0140990 | Egyéb (2) | 0,01
   (*1)
  (+) |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | (+) |
| 0151000 | a) | Szőlő |

1.

A II. melléklet a következő, a lambda-cihalotrinra vonatkozó oszloppal egészül ki:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1)

Lambda-cihalotrin (gamma-cihalotrin is) (R,S és S,R izomerek összesen) (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0110000

Citrusfélék

0,2 (+)

0110010

Grapefruitfélék

0110020

Narancs

0110030

Citrom

0110040

Zöld citrom/lime

0110050

Mandarin

0110990

Egyéb (2)

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0,01
   (*1)
  (+)

0120010

Mandula

0120020

Paradió/brazil dió

0120030

Kesu/kesudió

0120040

Gesztenye

0120050

Kókuszdió

0120060

Mogyoró

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080

Pekándió

0120090

Fenyőmag

0120100

Pisztácia

0120110

Dió

0120990

Egyéb (2)

0130000

Almatermésűek

(+)

0130010

Alma

0,08

0130020

Körte

0,08

0130030

Birsalma

0,2

0130040

Naspolya

0,2

0130050

Japán naspolya

0,2

0130990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0140000

Csonthéjasok

0140010

Sárgabarack/kajszi

0,15 (+)

0140020

Cseresznye

0,3 (+)

0140030

Őszibarack

0,15 (+)

0140040

Szilva

0,2 (+)

0140990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)
  (+)

0150000

Bogyósgyümölcsűek

(+)

0151000

a)

0151010

Csemegeszőlő

0,08

0151020

Borszőlő

0,2

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

0,2

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

0,2

0153010

Feketeszeder

0153020

Hamvas szeder

0153030

Málna (piros és sárga)

0153990

Egyéb (2)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

0154010

Fürtös áfonya

0,2

0154020

Tőzegáfonya

0,2

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

0,2

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0,2

0154050

Csipkebogyó

0,2

0154060

Faeper (fekete és fehér)

0,2

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

0,2

0154080

Fekete bodza

0,2

0154990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0160000

Egyéb gyümölcsök

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

(+)

0161010

Datolya

0,01
   (*1)

0161020

Füge

0,01
   (*1)

0161030

Étkezési olajbogyó

1

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0,01
   (*1)

0161050

Karambola/uborkafa

0,01
   (*1)

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

0,09

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0,01
   (*1)

0161990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

(+)

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0,05

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0,01
   (*1)

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0,01
   (*1)

0162040

Töviskörte/fügekaktusz

0,01
   (*1)

0162050

Csillagalma

0,01
   (*1)

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0,01
   (*1)

0162990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

(+)

0163010

Avokádó

0,01
   (*1)

0163020

Banán

0,15

0163030

Mangó

0,2

0163040

Papája

0,01
   (*1)

0163050

Gránátalma

0,01
   (*1)

0163060

Csirimojó/krémalma

0,01
   (*1)

0163070

Guáva/guajava

0,01
   (*1)

0163080

Ananász

0,01
   (*1)

0163090

Kenyérgyümölcs

0,01
   (*1)

0163100

Durián

0,01
   (*1)

0163110

Tüskés annóna

0,01
   (*1)

0163990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

(+)

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0212000

| b) | trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*1)

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb (2)

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

0213010

Cékla

0,04

0213020

Sárgarépa

0,04

0213030

Gumós zeller

0,07

0213040

Torma

0,04

0213050

Csicsóka

0,04

0213060

Pasztinák/paszternák

0,04

0213070

Petrezselyemgyökér

0,04

0213080

Retek

0,15

0213090

Bakszakáll

0,04

0213100

Karórépa

0,04

0213110

Tarlórépa

0,04

0213990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0220000

Hagymafélék

0,2

0220010

Fokhagyma

0220020

Vöröshagyma

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

0220990

Egyéb (2)

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0231000

| a) | burgonyafélék és mályvafélék |
| --- | --- |

a)

0231010

Paradicsom

0,07

0231020

Étkezési paprika

0,1

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

0,3

0231040

Okra/bámia

0,3

0231990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0232010

Uborka

0,05

0232020

Apró uborka

0,15

0232030

Cukkini

0,15

0232990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0,06

0233010

Dinnye

0233020

Sütőtök

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb (2)

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

0,05

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*1)

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

0,1

0241010

Brokkoli

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb (2)

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

0242010

Kelbimbó

0,04

0242020

Fejeskáposzta

0,15

0242990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

0,3

0243020

Kel

0,01
   (*1)

0243990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*1)

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

0251010

Galambbegysaláta

1,5

0251020

Fejessaláta-félék

0,15

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0,07

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

0,7

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

0,7

0251060

Borsmustár/rukkola

0,7

0251070

Vörös mustár

0,01
   (*1)

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

0,7

0251990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

0252010

Spenótfélék

0,6

0252020

Kövér porcsin

0,01
   (*1)

0252030

Mangold

0,2

0252990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajták |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*1)

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*1)

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*1)

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

0,7

0256010

Turbolya

0256020

Metélőhagyma

0256030

Zellerlevél

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

0256050

Zsálya

0256060

Rozmaring

0256070

Kakukkfű

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

0256090

Babérlevél

0256100

Tárkony

0256990

Egyéb (2)

0260000

Hüvelyes zöldségek

0260010

Bab (hüvelyben)

0,4

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0,2

0260030

Borsó (hüvelyben)

0,2

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0,2

0260050

Lencse

0,2

0260990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0270010

Spárga

0,02

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0,01
   (*1)

0270030

Szárzeller

0,03

0270040

Olasz édeskömény

0,2

0270050

Articsóka

0,15

0270060

Póréhagyma

0,07

0270070

Rebarbara

0,01
   (*1)

0270080

Bambuszrügy

0,01
   (*1)

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0,01
   (*1)

0270990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0280010

Termesztett gomba

0,01
   (*1)

0280020

Vadgomba

0,5

0280990

Moha és zuzmó

0,01
   (*1)

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0,01
   (*1)

0300000

HÜVELYESEK

0,05 (+)

0300010

Bab

0300020

Lencse

0300030

Borsó

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0300990

Egyéb (2)

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

(+)

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

0,2

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0,2

0401030

Mák

0,2

0401040

Szezámmag

0,2

0401050

Napraforgómag

0,01
   (*1)

0401060

Repcemag

0,2

0401070

Szójabab

0,01
   (*1)

0401080

Mustármag

0,2

0401090

Gyapotmag

0,2

0401100

Tökmag

0,2

0401110

Pórsáfránymag

0,2

0401120

Borágó magja

0,2

0401130

Gomborkamag

0,2

0401140

Kendermag

0,2

0401150

Ricinusbab

0,2

0401990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0,5

0402020

Olajpálma magja

0,01
   (*1)

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0,01
   (*1)

0402040

Kapok

0,01
   (*1)

0402990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0500000

GABONAFÉLÉK

(+)

0500010

Árpa

0,5

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0,01
   (*1)

0500030

Kukorica

0,02

0500040

Köles

0,01
   (*1)

0500050

Zab

0,3

0500060

Rizs

0,01
   (*1)

0500070

Rozs

0,01
   (*1)

0500080

Cirok

0,01
   (*1)

0500090

Búza

0,05

0500990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0,01
   (*1)
  (+)

0610000

Tea

0620000

Kávébab

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb (2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb (2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszeng

0633990

Egyéb (2)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaóbab

0650000

Szentjánoskenyér

0700000

KOMLÓ

10 (+)

0800000

FŰSZEREK

(+)

0810000

Mag

0,01
   (*1)

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb (2)

0820000

Termés

0820010

Szegfűbors

0,03

0820020

Szecsuáni bors

0,03

0820030

Kömény

0,03

0820040

Kardamom

2

0820050

Borókabogyó

0,03

0820060

Borsfélék (fekete, zöld és fehér)

0,03

0820070

Vanília

0,03

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0,03

0820990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

0830000

Kéreg

0,01
   (*1)

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb (2)

0840000

Gyökér és rizóma

0840010

Édesgyökér

0,05

0840020

Gyömbér (10)

0,05 (+)

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

0,05

0840040

Torma (11)

(+)

0840990

Egyéb (2)

0,05

0850000

Bimbó

0,01
   (*1)

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb (2)

0860000

Virágbibe

0,01
   (*1)

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb (2)

0870000

Magköpeny

0,01
   (*1)

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb (2)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

(+)

0900010

Cukorrépagyökér

0,01
   (*1)

0900020

Cukornád

0,05

0900030

Cikóriagyökér

0,01
   (*1)

0900990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

(+)

1010000

Áruk a következő állatokból

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

1011010

Izom

0,15

1011020

Zsír

3

1011030

Máj

0,05

1011040

Vese

0,2

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1011990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

1012010

Izom

0,02

1012020

Zsír

3

1012030

Máj

0,05

1012040

Vese

0,2

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1012990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

1013010

Izom

0,02

1013020

Zsír

3

1013030

Máj

0,05

1013040

Vese

0,2

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1013990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

1014010

Izom

0,15

1014020

Zsír

3

1014030

Máj

0,05

1014040

Vese

0,2

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1014990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

1015010

Izom

0,02

1015020

Zsír

3

1015030

Máj

0,05

1015040

Vese

0,2

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1015990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

0,01
   (*1)

1016010

Izom

1016020

Zsír

1016030

Máj

1016040

Vese

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1016990

Egyéb (2)

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

1017010

Izom

0,02

1017020

Zsír

3

1017030

Máj

0,05

1017040

Vese

0,2

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

3

1017990

Egyéb (2)

0,01
   (*1)

1020000

Tej

0,02

1020010

Szarvasmarha

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb (2)

1030000

Madártojás

0,01
   (*1)

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Liba

1030040

Fürj

1030990

Egyéb (2)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek (7)

0,05
   (*1)

1050000

Kétéltűek és hüllők

0,01
   (*1)

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

0,01
   (*1)

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

0,01
   (*1)

1100000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – HALAK, HALTERMÉKEK ÉS EGYÉB TENGERI ÉS ÉDESVÍZI ÉLELMISZERIPARI TERMÉKEK (8)

1200000

KIZÁRÓLAG ÁLLATI TAKARMÁNY-ELŐÁLLÍTÁSBAN HASZNÁLT NÖVÉNYI TERMÉKEK VAGY EZEK RÉSZEI (8)

1300000

FELDOLGOZOTT ÉLELMISZEREK (9)

| (**) | Növényvédőszer-kód kombináció, amelyre a III. melléklet B. részében meghatározott MRL vonatkozik. |
| --- | --- |

(**)

Növényvédőszer-kód kombináció, amelyre a III. melléklet B. részében meghatározott MRL vonatkozik.

| (F) | = | zsírban oldódó |
| --- | --- | --- |

(F)

=

zsírban oldódó

Lambda-cihalotrin (gamma-cihalotrin is) (R,S és S,R izomerek összesen) (F)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0110000 | Citrusfélék |
| --- | --- | --- |
| 0110010 | Grapefruitfélék |
| 0110020 | Narancs |
| 0110030 | Citrom |
| 0110040 | Zöldcitrom/lime |
| 0110050 | Mandarin |
| 0110990 | Egyéb (2) |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0110000

Citrusfélék

0110010

Grapefruitfélék

0110020

Narancs

0110030

Citrom

0110040

Zöldcitrom/lime

0110050

Mandarin

0110990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek |
| --- | --- | --- |
| 0120010 | Mandula |
| 0120020 | Paradió/brazil dió |
| 0120030 | Kesu/kesudió |
| 0120040 | Gesztenye |
| 0120050 | Kókuszdió |
| 0120060 | Mogyoró |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió |
| 0120080 | Pekándió |
| 0120090 | Fenyőmag |
| 0120100 | Pisztácia |
| 0120110 | Dió |
| 0120990 | Egyéb (2) |
| 0130000 | Almatermésűek |
| 0130010 | Alma |
| 0130020 | Körte |
| 0130030 | Birsalma |
| 0130040 | Naspolya |
| 0130050 | Japán naspolya |
| 0130990 | Egyéb (2) |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0120010

Mandula

0120020

Paradió/brazil dió

0120030

Kesu/kesudió

0120040

Gesztenye

0120050

Kókuszdió

0120060

Mogyoró

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080

Pekándió

0120090

Fenyőmag

0120100

Pisztácia

0120110

Dió

0120990

Egyéb (2)

0130000

Almatermésűek

0130010

Alma

0130020

Körte

0130030

Birsalma

0130040

Naspolya

0130050

Japán naspolya

0130990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0140010 | Sárgabarack/kajszi |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0140010

Sárgabarack/kajszi

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0140020 | Cseresznye |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0140020

Cseresznye

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0140030 | Őszibarack |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0140030

Őszibarack

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0140040 | Szilva |
| --- | --- | --- |
| 0140990 | Egyéb (2) |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0140040

Szilva

0140990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és XI vegyületek) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0150000 | Bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és XI vegyületek) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0150000

Bogyósgyümölcsűek

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0151000 | a) | Szőlő |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0151000

a)

0151010

Csemegeszőlő

0151020

Borszőlő

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton), a szermaradék-vizsgálatokkal és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0153000 | c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton), a szermaradék-vizsgálatokkal és a tárolási stabilitással kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0153000

c)

0153010

Feketeszeder

0153020

Hamvas szeder

0153030

Málna (piros és sárga)

0153990

Egyéb (2)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

0154010

Fürtös áfonya

0154020

Tőzegáfonya

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0154050

Csipkebogyó

0154060

Faeper (fekete és fehér)

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

0154080

Fekete bodza

0154990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0161000 | a) | ehető héjúak |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0161000

a)

0161010

Datolya

0161020

Füge

0161030

Étkezési olajbogyó

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0161050

Karambola/uborkafa

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0161990

Egyéb (2)

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0162040

Töviskörte/fügekaktusz

0162050

Csillagalma

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0162990

Egyéb (2)

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokádó

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0163020 | Banán |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0163020

Banán

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0163030 | Mangó |
| --- | --- | --- |
| 0163040 | Papája |
| 0163050 | Gránátalma |
| 0163060 | Csirimojó/krémalma |
| 0163070 | Guáva/guajava |
| 0163080 | Ananász |
| 0163090 | Kenyérgyümölcs |
| 0163100 | Durián |
| 0163110 | Tüskés annóna |
| 0163990 | Egyéb (2) |
| 0200000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK |
| 0210000 | gyökér- és gyökgumós zöldségek |
| 0211000 | a) | burgonya |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0163030

Mangó

0163040

Papája

0163050

Gránátalma

0163060

Csirimojó/krémalma

0163070

Guáva/guajava

0163080

Ananász

0163090

Kenyérgyümölcs

0163100

Durián

0163110

Tüskés annóna

0163990

Egyéb (2)

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

gyökér- és gyökgumós zöldségek

0211000

a)

0212000

| b) | trópusi gyökér és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb (2)

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

0213010

Cékla

0213020

Sárgarépa

0213030

Gumós zeller

0213040

Torma

0213050

Csicsóka

0213060

Pasztinák/paszternák

0213070

Petrezselyemgyökér

0213080

Retek

0213090

Bakszakáll

0213100

Karórépa

0213110

Tarlórépa

0213990

Egyéb (2)

0220000

Hagymafélék

0220010

Fokhagyma

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0220020 | Vöröshagyma |
| --- | --- | --- |
| 0220030 | Salotta/mogyoróhagyma |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0220020

Vöröshagyma

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0220040 | Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma |
| --- | --- | --- |
| 0220990 | Egyéb (2) |
| 0230000 | Termésükért termesztett zöldségek |
| 0231000 | a) | Burgonyafélék és mályvafélék |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

0220990

Egyéb (2)

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0231000

a)

0231010

Paradicsom

0231020

Étkezési paprika

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

0231040

Okra/bámia

0231990

Egyéb (2)

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0232010 | Uborka |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0232010

Uborka

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0232020 | Apró uborka |
| --- | --- | --- |
| 0232030 | Cukkini |
| 0232990 | Egyéb (2) |
| 0233000 | c) | kabakosok – nem ehető héjúak |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0232020

Apró uborka

0232030

Cukkini

0232990

Egyéb (2)

0233000

c)

0233010

Dinnye

0233020

Sütőtök

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb (2)

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb (2)

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

0242010

Kelbimbó

0242020

Fejes káposzta

0242990

Egyéb (2)

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0243010 | Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0243020 | Kel |
| --- | --- | --- |
| 0243990 | Egyéb (2) |
| 0244000 | d) | karalábé |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0243020

Kel

0243990

Egyéb (2)

0244000

d)

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

0251010

Galambbegysaláta

0251020

Fejes salátafélék

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0251030 | Endívia/széles levelű batáviai endívia |
| --- | --- | --- |
| 0251040 | Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások |
| 0251050 | Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa |
| 0251060 | Borsmustár/rukkola |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

0251060

Borsmustár/rukkola

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0251070 | Vörös mustár |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0251070

Vörös mustár

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0251080 | Kis levelű termények (a Brassica fajok is) |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0251990 | Egyéb (2) |
| --- | --- | --- |
| 0252000 | b) | spenót és hasonló levelek |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0251990

Egyéb (2)

0252000

b)

0252010

Spenótfélék

0252020

Kövér porcsin

0252030

Mangold

0252990

Egyéb (2)

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajok |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0256000 | f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0256000

f)

0256010

Turbolya

0256020

Metélőhagyma

0256030

Zellerlevél

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

0256050

Zsálya

0256060

Rozmaring

0256070

Kakukkfű

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

0256090

Babérlevél

0256100

Tárkony

0256990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0260000 | Hüvelyes zöldségek |
| --- | --- | --- |
| 0260010 | Bab (hüvelyben) |
| 0260020 | Bab (hüvely nélkül) |
| 0260030 | Borsó (hüvelyben) |
| 0260040 | Borsó (hüvely nélkül) |
| 0260050 | Lencse |
| 0260990 | Egyéb (2) |
| 0270000 | Szárukért termesztett zöldségek |
| 0270010 | Spárga |
| 0270020 | Kardonna/szúrós articsóka |
| 0270030 | Szárzeller |
| 0270040 | Olasz édeskömény |
| 0270050 | Articsóka |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0260000

Hüvelyes zöldségek

0260010

Bab (hüvelyben)

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0260030

Borsó (hüvelyben)

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0260050

Lencse

0260990

Egyéb (2)

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0270010

Spárga

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0270030

Szárzeller

0270040

Olasz édeskömény

0270050

Articsóka

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0270060 | Póréhagyma |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0270060

Póréhagyma

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0270070 | Rebarbara |
| --- | --- | --- |
| 0270080 | Bambuszrügy |
| 0270090 | Pálmafa csúcsrügy |
| 0270990 | Egyéb (2) |
| 0280000 | Gombák, mohák és zuzmók |
| 0280010 | Termesztett gomba |
| 0280020 | Vadgomba |
| 0280990 | Moha és zuzmó |
| 0290000 | Algák és prokarióta szervezetek |
| 0300000 | HÜVELYESEK |
| 0300010 | Bab |
| 0300020 | Lencse |
| 0300030 | Borsó |
| 0300040 | Csillagfürt/farkasbab |
| 0300990 | Egyéb (2) |
| 0400000 | OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK |
| 0401000 | Olajos magvak |
| 0401010 | Lenmag |
| 0401020 | Földimogyoró/amerikai mogyoró |
| 0401030 | Mák |
| 0401040 | Szezámmag |
| 0401050 | Napraforgómag |
| 0401060 | Repcemag |
| 0401070 | Szójabab |
| 0401080 | Mustármag |
| 0401090 | Gyapotmag |
| 0401100 | Tökmag |
| 0401110 | Pórsáfránymag |
| 0401120 | Borágó magja |
| 0401130 | Gomborkamag |
| 0401140 | Kendermag |
| 0401150 | Ricinusbab |
| 0401990 | Egyéb (2) |
| 0402000 | Olajtartalmú gyümölcsök |
| 0402010 | Olajbogyó olajkinyerésre |
| 0402020 | Olajpálma magja |
| 0402030 | Afrikai olajpálma gyümölcs |
| 0402040 | Kapok |
| 0402990 | Egyéb (2) |
| 0500000 | GABONAFÉLÉK |
| 0500010 | Árpa |
| 0500020 | Hajdina és egyéb álgabonafélék |
| 0500030 | Kukorica |
| 0500040 | Köles |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0270070

Rebarbara

0270080

Bambuszrügy

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0270990

Egyéb (2)

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0300000

HÜVELYESEK

0300010

Bab

0300020

Lencse

0300030

Borsó

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0300990

Egyéb (2)

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0401030

Mák

0401040

Szezámmag

0401050

Napraforgómag

0401060

Repcemag

0401070

Szójabab

0401080

Mustármag

0401090

Gyapotmag

0401100

Tökmag

0401110

Pórsáfránymag

0401120

Borágó magja

0401130

Gomborkamag

0401140

Kendermag

0401150

Ricinusbab

0401990

Egyéb (2)

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0402020

Olajpálma magja

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0402040

Kapok

0402990

Egyéb (2)

0500000

GABONAFÉLÉK

0500010

Árpa

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0500030

Kukorica

0500040

Köles

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0500050 | Zab |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0500050

Zab

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0500060 | Rizs |
| --- | --- | --- |
| 0500070 | Rozs |
| 0500080 | Cirok |
| 0500090 | Búza |
| 0500990 | Egyéb (2) |
| 0600000 | KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR |
| 0610000 | Tea |
| 0620000 | Kávébab |
| 0630000 | Gyógyteafőzet a következőből: |
| 0631000 | a) | virág |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0500060

Rizs

0500070

Rozs

0500080

Cirok

0500090

Búza

0500990

Egyéb (2)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0610000

Tea

0620000

Kávébab

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0631000

a)

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb (2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb (2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszeng

0633990

Egyéb (2)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaóbab

0650000

Szentjánoskenyér

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton), a szermaradék-vizsgálatokkal és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0700000 | KOMLÓ |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton), a szermaradék-vizsgálatokkal és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0700000

KOMLÓ

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0800000 | FŰSZEREK |
| --- | --- | --- |
| 0810000 | Mag |
| 0810010 | Ánizsmag |
| 0810020 | Fekete kömény |
| 0810030 | Zeller |
| 0810040 | Koriander/kerti koriander |
| 0810050 | Kömény |
| 0810060 | Kapor |
| 0810070 | Édeskömény |
| 0810080 | Görögszéna/lepkeszeg |
| 0810090 | Szerecsendió |
| 0810990 | Egyéb (2) |
| 0820000 | Termés |
| 0820010 | Szegfűbors |
| 0820020 | Szecsuáni bors |
| 0820030 | Kömény |
| 0820040 | Kardamom |
| 0820050 | Borókabogyó |
| 0820060 | Borsfélék (fekete, zöld és fehér) |
| 0820070 | Vanília |
| 0820080 | Tamarinduszgyümölcs |
| 0820990 | Egyéb (2) |
| 0830000 | Kéreg |
| 0830010 | Fahéj |
| 0830990 | Egyéb (2) |
| 0840000 | Gyökér- és rizóma |
| 0840010 | Édesgyökér |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb (2)

0820000

Termés

0820010

Szegfűbors

0820020

Szecsuáni bors

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Borsfélék (fekete, zöld és fehér)

0820070

Vanília

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0820990

Egyéb (2)

0830000

Kéreg

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb (2)

0840000

Gyökér- és rizóma

0840010

Édesgyökér

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát. 2020. január 1-jétől a fűszerek között feltüntetett gyömbérre (Zingiber officinale) (kód: 0840020 ) ugyanaz a szermaradék-határérték vonatkozik, mint az 1. melléklet B részében feltüntetett gyömbérgyökérre (Zingiber officinale) (kód: 0213040-006 ), amely megegyezik a tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ) vonatkozó értékkel, a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840020 | Gyömbér (10) |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát. 2020. január 1-jétől a fűszerek között feltüntetett gyömbérre (Zingiber officinale) (kód: 0840020 ) ugyanaz a szermaradék-határérték vonatkozik, mint az 1. melléklet B részében feltüntetett gyömbérgyökérre (Zingiber officinale) (kód: 0213040-006 ), amely megegyezik a tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ) vonatkozó értékkel, a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840020

Gyömbér (10)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0840030 | Kurkuma/indiai sáfrány |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a szermaradék-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gyökgumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma (11) |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a szermaradék-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gyökgumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma (11)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0840990 | Egyéb (2) |
| --- | --- | --- |
| 0850000 | Bimbó |
| 0850010 | Szegfűszeg |
| 0850020 | Kapribogyó |
| 0850990 | Egyéb (2) |
| 0860000 | Virágbibe |
| 0860010 | Sáfrány |
| 0860990 | Egyéb (2) |
| 0870000 | Magköpeny |
| 0870010 | Szerecsendió-virág/mácisz |
| 0870990 | Egyéb (2) |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0840990

Egyéb (2)

0850000

Bimbó

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb (2)

0860000

Virágbibe

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb (2)

0870000

Magköpeny

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb (2)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0900000 | CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK |
| --- | --- | --- |
| 0900010 | Cukorrépagyökér |
| 0900020 | Cukornád |
| 0900030 | Cikóriagyökér |
| 0900990 | Egyéb (2) |
| 1000000 | ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK |
| 1010000 | Áruk a következő állatokból |
| 1011000 | a) | sertés |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0900010

Cukorrépagyökér

0900020

Cukornád

0900030

Cikóriagyökér

0900990

Egyéb (2)

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Áruk a következő állatokból

1011000

a)

1011010

Izom

1011020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1011030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1011040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1011030

Máj

1011040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1011050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1011990 | Egyéb (2) |
| 1012000 | b) | szarvasmarha |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1011990

Egyéb (2)

1012000

b)

1012010

Izom

1012020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1012030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1012040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1012030

Máj

1012040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1012050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1012990 | Egyéb (2) |
| 1013000 | c) | juh |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1012990

Egyéb (2)

1013000

c)

1013010

Izom

1013020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1013030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1013040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1013030

Máj

1013040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1013050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1013990 | Egyéb (2) |
| 1014000 | d) | kecske |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1013990

Egyéb (2)

1014000

d)

1014010

Izom

1014020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1014030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1014040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1014030

Máj

1014040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1014050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1014990 | Egyéb (2) |
| 1015000 | e) | lófélék |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1014990

Egyéb (2)

1015000

e)

1015010

Izom

1015020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1015030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1015040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1015030

Máj

1015040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1015050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1015990 | Egyéb (2) |
| 1016000 | f) | baromfi |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1015990

Egyéb (2)

1016000

f)

1016010

Izom

1016020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1016030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1016040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1016030

Máj

1016040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1016050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1016990 | Egyéb (2) |
| 1017000 | g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1016990

Egyéb (2)

1017000

g)

1017010

Izom

1017020

Zsír

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1017030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1017040 | Vese |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) és egyes más metabolitok (Ia és XI vegyületek) toxikológiai tulajdonságaival kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1017030

Máj

1017040

Vese

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1017050 | Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével) |
| --- | --- | --- |
| 1017990 | Egyéb (2) |
| 1020000 | Tej |
| 1020010 | Szarvasmarha |
| 1020020 | Juh |
| 1020030 | Kecske |
| 1020040 | Ló |
| 1020990 | Egyéb (2) |
| 1030000 | Madártojás |
| 1030010 | Csirke |
| 1030020 | Kacsa |
| 1030030 | Liba |
| 1030040 | Fürj |
| 1030990 | Egyéb (2) |
| 1040000 | Méz és egyéb méhészeti termékek (7) |
| 1050000 | Kétéltűek és hüllők |
| 1060000 | Szárazföldi gerinctelen állatok |
| 1070000 | Vadon élő szárazföldi gerincesek” |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a sterilizálási feltételek mellett előállított egyes metabolitokkal (Ia és IV vegyületek és gamma-lakton) kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2020. július 6-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1017990

Egyéb (2)

1020000

Tej

1020010

Szarvasmarha

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb (2)

1030000

Madártojás

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Liba

1030040

Fürj

1030990

Egyéb (2)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek (7)

1050000

Kétéltűek és hüllők

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek”

| 2. | A III. mellékletben el kell hagyni a lambda-cihalotrinra vonatkozó oszlopot. |
| --- | --- |

2.

A III. mellékletben el kell hagyni a lambda-cihalotrinra vonatkozó oszlopot.

---

(*1)  Az analitikai kimutathatóság határa.

(1)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

---

HATÁROZATOK

| 2018.7.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/51

---

A TANÁCS (EU) 2018/961 HATÁROZATA

(2018. június 26.)

az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (02 03 01 költségvetési tétel: „Belső piac” és 02 03 04 költségvetési tétel: „A belső piac irányítási eszközei”)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: a 31. jegyzőköny) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: a 31. jegyzőköny) módosításáról.

| (3) | Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

| (4) | Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak.

| (5) | Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy az említett kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon. |
| --- | --- |

(5)

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy az említett kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

| (6) | Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(6)

Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2018. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2018 HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(1)

Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak.

| (2) | Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 7. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A (12) bekezdésben az „és 2017-ben” szavak helyébe a „2017-ben és 2018-ban” szavak lépnek. |
| --- | --- |

1.

A (12) bekezdésben az „és 2017-ben” szavak helyébe a „2017-ben és 2018-ban” szavak lépnek.

| 2. | A (14) bekezdésben „a 2017-es pénzügyi év” szövegrész helyébe „a 2017-es és 2018-as pénzügyi évek” szövegrész lép. |
| --- | --- |

2.

A (14) bekezdésben „a 2017-es pénzügyi év” szövegrész helyébe „a 2017-es és 2018-as pénzügyi évek” szövegrész lép.

2. cikk

Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (*1).

Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

---

| 2018.7.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/54

---

A TANÁCS (EU) 2018/962 HATÁROZATA

(2018. július 3.)

a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt négy tagja és három póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 5-én a Tanács (EU) 2015/1791 határozata (4) értelmében Onofrio INTRONA-t Roberto CIAMBETTI váltotta fel póttagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 5-én a Tanács (EU) 2015/1791 határozata (4) értelmében Onofrio INTRONA-t Roberto CIAMBETTI váltotta fel póttagként.

| (2) | Giovanni ARDIZZONE, Raffaele CATTANEO és Paolo DI LAURA FRATTURA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Giovanni ARDIZZONE, Raffaele CATTANEO és Paolo DI LAURA FRATTURA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett.

| (3) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Vincenzo BIANCO-t (Catania polgármestere) tagnak javasolták. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Vincenzo BIANCO-t (Catania polgármestere) tagnak javasolták.

| (4) | Stefano Bruno GALLI és Isidoro GOTTARDO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(4)

Stefano Bruno GALLI és Isidoro GOTTARDO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett.

| (5) | Roberto CIAMBETTI-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(5)

Roberto CIAMBETTI-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Alessandro FERMI, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Lombardia, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Alessandro FERMI, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Lombardia,

| — | Roberto CIAMBETTI, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Veneto, |
| --- | --- |

—

Roberto CIAMBETTI, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Veneto,

| — | Donato TOMA, Presidente della Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Donato TOMA, Presidente della Regione Molise,

| — | Vincenzo BIANCO, Consigliere del Comune di Catania (mandátumváltozás), |
| --- | --- |

—

Vincenzo BIANCO, Consigliere del Comune di Catania (mandátumváltozás),

| b) | póttagként:






  — | Alessandro PIANA, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Liguria, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Alessandro PIANA, Presidente del Consiglio e Consigliere della Regione Liguria,

| — | Raffaele CATTANEO, Assessore della Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Raffaele CATTANEO, Assessore della Regione Lombardia,

| — | Alberto GOTTARDO, Consigliere del Comune di Sacile. |
| --- | --- |

—

Alberto GOTTARDO, Consigliere del Comune di Sacile.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. BLÜMEL

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1791 határozata a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 27. o.).

4

---