# Jurnalul Oficial C 141/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.141.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 141 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5517 mai 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.141.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 141

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5517 mai 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 141/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  ) | 5 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 141/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  )

2

5

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2012/C 141/03 | Avizul Băncii Centrale Europene din 7 martie 2012 privind consolidarea guvernanței economice în zona euro (CON/2012/18) | 7 |

III   Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

2012/C 141/03

Avizul Băncii Centrale Europene din 7 martie 2012 privind consolidarea guvernanței economice în zona euro (CON/2012/18)

7

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2012/C 141/04 | Proiect de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului | 25 |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 141/05 | Rata de schimb a monedei euro | 26 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2012/C 141/04

Proiect de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului

25

Comisia Europeană

2012/C 141/05

Rata de schimb a monedei euro

26

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 141/06 | Cerere de propuneri conform programului de lucru al celui de Al șaptelea program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație | 27 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 141/07 | Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Vânzarea și preluarea prin leasing a blocurilor de locuințe din Neubrandenburg – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2012/C 141/06

Cerere de propuneri conform programului de lucru al celui de Al șaptelea program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

27

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2012/C 141/07

Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Vânzarea și preluarea prin leasing a blocurilor de locuințe din Neubrandenburg – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  )

1

28

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Rectificare la MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare – Cerere de propuneri – EACEA/7/12 – Sprijin pentru distribuția transnațională de filme europene – Sistemul automat 2012 (JO C 60, 29.2.2012) | 38 |

Rectificări

2012/C 141/08

Rectificare la MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare – Cerere de propuneri – EACEA/7/12 – Sprijin pentru distribuția transnațională de filme europene – Sistemul automat 2012 (JO C 60, 29.2.2012)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 141/01

| Data adoptării deciziei | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.32465 (11/N) |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | Wales |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Wales Screen Fund |
| Temei legal | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă, Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | | Buget anual: 3 milioane GBP |

Data adoptării deciziei

4.8.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.32465 (11/N)

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

Wales

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Wales Screen Fund

Temei legal

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă, Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget anual: 3 milioane GBP

| | Buget global: 9 milioane GBP |
| --- | --- |

Buget global: 9 milioane GBP

Valoare

20 %

Durată (perioadă)

4.8.2011-4.8.2014

Sectoare economice

Mass-media

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 15.12.2011 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34032 (11/N) |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Temei legal | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 80 000 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 30.6.2012 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

15.12.2011

Numărul de referință al ajutorului

SA.34032 (11/N)

Stat membru

Italia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Temei legal

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 80 000 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 30.6.2012

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34280 (N/12) |
| Stat membru | Finlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;
  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Temei legal | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.
  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 1,5 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Începând cu data de 1.1.2012 |
| Sectoare economice | Transporturi |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Data adoptării deciziei

22.2.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34280 (N/12)

Stat membru

Finlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Temei legal

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 1,5 milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Începând cu data de 1.1.2012

Sectoare economice

Transporturi

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34344 (12/N) |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Temei legal | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 110 000 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 30.6.2012 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

22.2.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34344 (12/N)

Stat membru

Italia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Temei legal

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 110 000 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 30.6.2012

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/5

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2012/C 141/02

| Data adoptării deciziei | 10.4.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.33403 (11/N) |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | Nederland | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Temei legal | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Data adoptării deciziei

10.4.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.33403 (11/N)

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

Nederland

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Temei legal

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Bolile animalelor, Cercetare și dezvoltare

Forma de ajutor

Servicii subvenționate

Buget

Buget global: 23,22 EUR (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Până la 1.7.2017

Sectoare economice

Creșterea păsărilor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 4.4.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.33628 (11/N) |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Temei legal | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Catastrofe naturale sau împrejurări excepționale |
| Forma de ajutor | Subvenționarea dobânzii, Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale, Credit preferențial, Amânarea impozitării, Anularea datoriei, Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 54 PLN (în milioane) |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | — |
| Sectoare economice | Agricultură, silvicultură și pescuit |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

4.4.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.33628 (11/N)

Stat membru

Polonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Temei legal

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Catastrofe naturale sau împrejurări excepționale

Forma de ajutor

Subvenționarea dobânzii, Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale, Credit preferențial, Amânarea impozitării, Anularea datoriei, Subvenție directă

Buget

Buget anual: 54 PLN (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

—

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

III Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/7

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 7 martie 2012

privind consolidarea guvernanței economice în zona euro

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Introducere și temei juridic

La 21 decembrie 2011, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (1) (denumit în continuare „regulamentul propus privind monitorizarea proiectelor de planuri bugetare”) și la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară în zona euro (2) (denumit în continuare „regulamentul propus privind consolidarea procedurilor de supraveghere”) (denumite în continuare în mod colectiv „regulamentele propuse”).

Competența BCE de a adopta un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene întrucât regulamentele propuse prezintă relevanță pentru obiectivul principal al Sistemului European al Băncilor Centrale de menținere a stabilității prețurilor, astfel cum este prevăzut la articolul 127 alineatul (1) și la articolul 282 alineatul (2) din tratat, precum și la articolul 2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

Astfel cum s-a menționat în Avizul CON/2011/13 (3), criza curentă a demonstrat foarte clar că o reformă ambițioasă a cadrului de guvernanță economică este în interesul profund și general al Uniunii Europene, al statelor membre și, în special, al zonei euro. Consolidarea Pactului de stabilitate și creștere (PSC), care este cuprinsă în pachetul legislativ de șase acte juridice (4), intrat în vigoare la 13 decembrie 2011, a creat un cadru mai robust pentru coordonarea și supravegherea politicii economice și fiscale la nivelul Uniunii. Dat fiind faptul că apartenența la uniunea monetară are implicații extinse și necesită un nivel mult mai strict de coordonare și de supraveghere pentru asigurarea stabilității și sustenabilității întregii zone euro, Summit-ul euro din 26 octombrie 2011 și-a asumat angajamentul de a aplica măsuri suplimentare.

În conformitate cu poziția exprimată în contextul adoptării actelor juridice menționate anterior, prin care solicita un progres substanțial al zonei euro, BCE apreciază regulamentele propuse și recomandă introducerea anumitor modificări în vederea: (a) consolidării în continuare a disciplinei bugetare a statelor membre din zona euro; și (b) creșterii suplimentare a gradului de supraveghere a statelor membre din zona euro care se confruntă sau care sunt amenințate cu dificultăți grave legate de stabilitatea financiară, indiferent dacă acestea primesc ajutor financiar sau este posibil să fie necesar să primească un astfel de ajutor.

BCE consideră că regulamentele propuse sunt compatibile cu și complementare noului Tratat privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (denumit în continuare „TSCG”) convenit în cadrul reuniunii Consiliului European din 30 ianuarie 2012.

În sfârșit, una dintre condițiile pentru realizarea progresului substanțial menționat mai sus este ca statele membre să îndeplinească în timp util și în mod strict obligațiile care le revin în temeiul TSCG și al regulamentelor propuse, atunci când sunt adoptate.

I.   Regulamentul propus privind monitorizarea proiectelor de planuri bugetare

Regulamentul propus conține dispoziții care vor consolida supravegherea bugetară a proiectelor de planuri bugetare de către Comisia Europeană și prevede proceduri pentru o monitorizare mai strictă în vederea asigurării corectării deficitelor excesive. BCE apreciază regulamentul propus care, atunci când va fi adoptat, va completa PSC consolidat. Acest regulament reprezintă încă un pas înainte în direcția consolidării guvernanței economice a Uniunii în ceea ce privește statele membre din zona euro și a asigurării funcționării corecte a uniunii economice și monetare. În special, acesta: (a) va impune statelor membre din zona euro să dispună de norme fiscale numerice privind soldul bugetar care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele lor bugetare pe termen mediu și de un consiliu fiscal național independent care elaborează prognoze macroeconomice și/sau bugetare independente pentru planurile fiscale anuale pe termen mediu și pentru proiecte de legi bugetare; (b) va consolida monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare ale tuturor statelor membre din zona euro, inclusiv prin stabilirea unui calendar bugetar comun, prin solicitarea furnizării de informații suplimentare și prin introducerea posibilității Comisiei de a adopta un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar și de a solicita un plan revizuit în cazul în care constată abateri deosebit de grave de la obligațiile prevăzute de PSC; (c) va contribui la asigurarea corectării în timp util a deficitelor excesive printr-o monitorizare mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv și al recomandărilor Comisiei privind adoptarea de măsuri suplimentare în cazul existenței unui risc de nerespectare a recomandărilor Comisiei; și (d) va asigura calitatea superioară a conturilor administrației publice prin realizarea unui audit independent detaliat, care completează cerințele minime introduse recent cu privire la independența autorităților statistice naționale și posibilitatea aplicării unor sancțiuni în cazul falsificării statisticilor bugetare.

În același timp, regulamentul propus poate fi îmbunătățit pentru a deveni mai puternic și mai eficient. În acest context, BCE are câteva observații:

| 1. | În vederea consolidării în continuare a regulamentului, Comisia ar trebui – pentru a asigura respectarea în timp util a programelor de stabilitate (5) – să solicite statelor membre din zona euro nu numai prezentarea unui proiect de plan fiscal (6), ci și planuri fiscale pe termen mediu actualizate. Aceste planuri ar trebui să includă, de asemenea, evoluția datoriei publice, datoriile publice implicite și contingente și alte date relevante pentru evaluarea sustenabilității pe termen mai lung a finanțelor publice (7). Acest lucru va permite Comisiei să monitorizeze și să evalueze proiectele de planuri bugetare pentru anul următor, ținând cont de implicațiile bugetare pe termen mediu ale noilor măsuri, precum și de orice risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice specific țării respective. |
| --- | --- |

1.

În vederea consolidării în continuare a regulamentului, Comisia ar trebui – pentru a asigura respectarea în timp util a programelor de stabilitate (5) – să solicite statelor membre din zona euro nu numai prezentarea unui proiect de plan fiscal (6), ci și planuri fiscale pe termen mediu actualizate. Aceste planuri ar trebui să includă, de asemenea, evoluția datoriei publice, datoriile publice implicite și contingente și alte date relevante pentru evaluarea sustenabilității pe termen mai lung a finanțelor publice (7). Acest lucru va permite Comisiei să monitorizeze și să evalueze proiectele de planuri bugetare pentru anul următor, ținând cont de implicațiile bugetare pe termen mediu ale noilor măsuri, precum și de orice risc pentru sustenabilitatea finanțelor publice specific țării respective.

| 2. | BCE propune emiterea unui aviz de către Comisie în cazurile în care: (i) proiectul de plan bugetar ar conduce la nerespectarea obligațiilor de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere și la un deficit structural mai ridicat decât cel previzionat în cadrul programului de stabilitate al unui stat membru; sau (ii) rata datoriei publice depășește 60 % din produsul intern brut și nu scade într-un ritm suficient, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și creștere; sau (iii) Comisia constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală. În acest aviz, Comisia ar trebui să aibă în vedere orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate. De asemenea, BCE recomandă să se precizeze [la articolul 6 alineatul (1)] obligația Comisiei de a evalua calitatea procesului de colectare a datelor, care ar putea determina, de exemplu, emiterea unui aviz privind calitatea statisticilor bugetare sau lipsa de independență a prognozelor macroeconomice și/sau bugetare (8). |
| --- | --- |

2.

BCE propune emiterea unui aviz de către Comisie în cazurile în care: (i) proiectul de plan bugetar ar conduce la nerespectarea obligațiilor de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere și la un deficit structural mai ridicat decât cel previzionat în cadrul programului de stabilitate al unui stat membru; sau (ii) rata datoriei publice depășește 60 % din produsul intern brut și nu scade într-un ritm suficient, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și creștere; sau (iii) Comisia constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală. În acest aviz, Comisia ar trebui să aibă în vedere orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate. De asemenea, BCE recomandă să se precizeze [la articolul 6 alineatul (1)] obligația Comisiei de a evalua calitatea procesului de colectare a datelor, care ar putea determina, de exemplu, emiterea unui aviz privind calitatea statisticilor bugetare sau lipsa de independență a prognozelor macroeconomice și/sau bugetare (8).

| 3. | În cazul în care statele membre din zona euro nu și-au îndeplinit obligațiile de politică bugetară prevăzute în Pactul de stabilitate și creștere, Comisia ar trebui să solicite, în cadrul avizului său, ca statele membre respective să elaboreze un proiect de plan bugetar revizuit. Comisia ar trebui, de asemenea, să solicite un proiect de plan bugetar revizuit din partea statelor membre care nu au respectat în proiectul de buget deficitul și/sau traiectoria datoriei specificate în programul de stabilitate al statului membru respectiv, ținând cont de orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate, sau atunci când constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală (mai exact, elaborarea unui proiect de plan bugetar revizuit nu ar trebui solicitată numai în cazurile de „abateri deosebit de grave” de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de PSC pentru anul următor, ci și imediat după săvârșirea oricărei abateri sau după constatarea altor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală) (9). |
| --- | --- |

3.

În cazul în care statele membre din zona euro nu și-au îndeplinit obligațiile de politică bugetară prevăzute în Pactul de stabilitate și creștere, Comisia ar trebui să solicite, în cadrul avizului său, ca statele membre respective să elaboreze un proiect de plan bugetar revizuit. Comisia ar trebui, de asemenea, să solicite un proiect de plan bugetar revizuit din partea statelor membre care nu au respectat în proiectul de buget deficitul și/sau traiectoria datoriei specificate în programul de stabilitate al statului membru respectiv, ținând cont de orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate, sau atunci când constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală (mai exact, elaborarea unui proiect de plan bugetar revizuit nu ar trebui solicitată numai în cazurile de „abateri deosebit de grave” de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de PSC pentru anul următor, ci și imediat după săvârșirea oricărei abateri sau după constatarea altor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală) (9).

| 4. | Regulamentul propus prevede obligația Comisiei de a solicita elaborarea unui proiect de plan bugetar revizuit în cazul existenței unei „abateri deosebit de grave” de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere. În vederea asigurării unei revizuiri în timp util a proiectului de plan bugetar, BCE propune înlocuirea noțiunii „abateri deosebit de grave” cu noțiunea „abateri”. |
| --- | --- |

4.

Regulamentul propus prevede obligația Comisiei de a solicita elaborarea unui proiect de plan bugetar revizuit în cazul existenței unei „abateri deosebit de grave” de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere. În vederea asigurării unei revizuiri în timp util a proiectului de plan bugetar, BCE propune înlocuirea noțiunii „abateri deosebit de grave” cu noțiunea „abateri”.

În vederea consolidării componentei corective a PSC, BCE consideră, de asemenea, că s-ar justifica o urmărire mai strictă a adecvării măsurilor corective – în cazul în care există îndoieli cu privire la corectarea în timp util a deficitului excesiv – printr-o utilizare mai largă a presiunii inter pares în cadrul Eurogrupului, al Consiliului și, în ultimă instanță, în cadrul Consiliului European, precum și printr-o aplicare mai largă a sancțiunilor (de natură reputațională) (10).

II.   Regulamentul propus privind consolidarea procedurilor de supraveghere

Regulamentul propus stabilește un mecanism de supraveghere aplicabil statelor membre din zona euro care sunt afectate sau amenințate de tensiuni ale piețelor financiare și/sau care primesc asistență financiară. În ansamblu, apreciem regulamentul propus întrucât acesta asigură un temei expres pentru exercitarea unei monitorizări mai stricte a statelor membre care sunt afectate de tensiuni ale piețelor financiare sau care primesc asistență financiară. De asemenea, este apreciată implicarea BCE și a autorităților europene de supraveghere. Cu toate acestea, BCE are câteva observații:

| 1. | BCE apreciază faptul că, chiar dacă un stat membru nu primește niciun fel de sprijin financiar, Comisia poate decide ca acesta să facă obiectul unei supravegheri mai stricte dacă se confruntă cu dificultăți financiare grave [ar fi de preferat să se utilizeze o terminologie comună în cuprinsul regulamentului propus, care în prezent se referă atât la „serious difficulties” (de exemplu la articolul 1), cât și la „severe dificulties” (de exemplu la articolul 2)]. În plus, în loc de elaborarea unei definiții exhaustive, care nu ar constitui un demers prudent, includerea unor exemple a ceea ce ar putea constitui o dificultate gravă ar facilita înțelegerea regulamentului propus. Într-adevăr, o astfel de definiție ar împiedica aplicarea regulamentului propus în cazul unor situații determinate de evoluții ulterioare ale piețelor, care nu au putut fi prevăzute la adoptarea acestuia (11). |
| --- | --- |

1.

BCE apreciază faptul că, chiar dacă un stat membru nu primește niciun fel de sprijin financiar, Comisia poate decide ca acesta să facă obiectul unei supravegheri mai stricte dacă se confruntă cu dificultăți financiare grave [ar fi de preferat să se utilizeze o terminologie comună în cuprinsul regulamentului propus, care în prezent se referă atât la „serious difficulties” (de exemplu la articolul 1), cât și la „severe dificulties” (de exemplu la articolul 2)]. În plus, în loc de elaborarea unei definiții exhaustive, care nu ar constitui un demers prudent, includerea unor exemple a ceea ce ar putea constitui o dificultate gravă ar facilita înțelegerea regulamentului propus. Într-adevăr, o astfel de definiție ar împiedica aplicarea regulamentului propus în cazul unor situații determinate de evoluții ulterioare ale piețelor, care nu au putut fi prevăzute la adoptarea acestuia (11).

| 2. | Întrucât sursele dificultăților statelor membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte ar putea include sau genera cu ușurință riscuri sistemice, implicarea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) ar putea fi benefică acțiunilor întreprinse în acest domeniu. În consecință, s-ar putea dovedi util ca CERS să fie informat, dacă este cazul, cu privire la rezultatele obținute în urma supravegherii mai stricte. |
| --- | --- |

2.

Întrucât sursele dificultăților statelor membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte ar putea include sau genera cu ușurință riscuri sistemice, implicarea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) ar putea fi benefică acțiunilor întreprinse în acest domeniu. În consecință, s-ar putea dovedi util ca CERS să fie informat, dacă este cazul, cu privire la rezultatele obținute în urma supravegherii mai stricte.

| 3. | O altă trăsătură fundamentală a regulamentului propus constă în faptul că, în cazul în care se constată că sunt necesare măsuri suplimentare și situația financiară a unui stat membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte are efecte negative semnificative asupra stabilității financiare a zonei euro în ansamblu, Consiliul poate recomanda acestui stat membru să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică (12). Această dispoziție este importantă întrucât încurajează statele membre să solicite asistență financiară și să evite întârzierile inutile atunci când acestea ar putea avea consecințe negative asupra stabilității financiare din întreaga zonă euro. Această dispoziție ar putea fi consolidată prin obligarea Consiliului („Consiliul trebuie”) să facă o recomandare în acest sens. |
| --- | --- |

3.

O altă trăsătură fundamentală a regulamentului propus constă în faptul că, în cazul în care se constată că sunt necesare măsuri suplimentare și situația financiară a unui stat membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte are efecte negative semnificative asupra stabilității financiare a zonei euro în ansamblu, Consiliul poate recomanda acestui stat membru să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică (12). Această dispoziție este importantă întrucât încurajează statele membre să solicite asistență financiară și să evite întârzierile inutile atunci când acestea ar putea avea consecințe negative asupra stabilității financiare din întreaga zonă euro. Această dispoziție ar putea fi consolidată prin obligarea Consiliului („Consiliul trebuie”) să facă o recomandare în acest sens.

| 4. | În ceea ce privește diferența dintre asistența preventivă cu supraveghere mai strictă și asistența financiară cu monitorizare mult mai severă, este important să se sublinieze că cerințele privind ajustarea trebuie să fie ambițioase, indiferent de categoria de asistență acordată. Statele membre ar trebui încurajate să nu evite aplicarea unui program de ajustare mai ambițios prin solicitarea, în locul asistenței financiare directe, a asistenței preventive. |
| --- | --- |

4.

În ceea ce privește diferența dintre asistența preventivă cu supraveghere mai strictă și asistența financiară cu monitorizare mult mai severă, este important să se sublinieze că cerințele privind ajustarea trebuie să fie ambițioase, indiferent de categoria de asistență acordată. Statele membre ar trebui încurajate să nu evite aplicarea unui program de ajustare mai ambițios prin solicitarea, în locul asistenței financiare directe, a asistenței preventive.

| 5. | Este, în special, apreciat faptul că regulamentul propus obligă statele membre să se consulte cu Consiliul, cu Comisia și cu BCE înainte de a solicita asistență financiară din partea împrumutătorilor internaționali (13). BCE observă că obligațiile statelor membre din zona euro care doresc să obțină asistență financiară ar trebui să presupună ceva mai mult decât un simplu schimb de informații. Într-adevăr, aceste state membre ar trebui să analizeze posibilitățile disponibile în cadrul instrumentelor financiare existente la nivelul Uniunii sau al zonei euro, precum și facilitățile oferite de instituțiile financiare și de împrumutătorii internaționali. Procedura de supraveghere mai strictă propusă mai poate fi consolidată în câteva moduri. Este recunoscut faptul că asistența financiară preventivă are un caracter special (14), întrucât statele membre care beneficiază de o astfel de asistență nu fac obiectul unei supravegheri mai stricte atât timp cât nu se utilizează linia de credit, dacă accesul la această asistență preventivă nu este condiționat de adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate. Cu toate acestea, monitorizarea continuă de către Comisie a criteriilor de eligibilitate prevăzute de instrumentele de asistență financiară interguvernamentale și ale Uniunii ar trebui să se aplice și statelor membre care au beneficiat de acces la asistență financiară preventivă, chiar și în cazul în care această asistență nu are legătură cu adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate. În orice caz, dacă un stat membru apreciază că este necesar să solicite asistență financiară preventivă, o monitorizare mai strictă pare a fi justificată. |
| --- | --- |

5.

Este, în special, apreciat faptul că regulamentul propus obligă statele membre să se consulte cu Consiliul, cu Comisia și cu BCE înainte de a solicita asistență financiară din partea împrumutătorilor internaționali (13). BCE observă că obligațiile statelor membre din zona euro care doresc să obțină asistență financiară ar trebui să presupună ceva mai mult decât un simplu schimb de informații. Într-adevăr, aceste state membre ar trebui să analizeze posibilitățile disponibile în cadrul instrumentelor financiare existente la nivelul Uniunii sau al zonei euro, precum și facilitățile oferite de instituțiile financiare și de împrumutătorii internaționali. Procedura de supraveghere mai strictă propusă mai poate fi consolidată în câteva moduri. Este recunoscut faptul că asistența financiară preventivă are un caracter special (14), întrucât statele membre care beneficiază de o astfel de asistență nu fac obiectul unei supravegheri mai stricte atât timp cât nu se utilizează linia de credit, dacă accesul la această asistență preventivă nu este condiționat de adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate. Cu toate acestea, monitorizarea continuă de către Comisie a criteriilor de eligibilitate prevăzute de instrumentele de asistență financiară interguvernamentale și ale Uniunii ar trebui să se aplice și statelor membre care au beneficiat de acces la asistență financiară preventivă, chiar și în cazul în care această asistență nu are legătură cu adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate. În orice caz, dacă un stat membru apreciază că este necesar să solicite asistență financiară preventivă, o monitorizare mai strictă pare a fi justificată.

| 6. | BCE observă că regulamentul propus exclude în mod necondiționat de la evaluarea sustenabilității datoriei publice și de la obligația de a elabora un program de ajustare macroeconomică statele membre care beneficiază de asistență financiară preventivă și de împrumuturi acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare (15). BCE recomandă păstrarea posibilității de evaluare a sustenabilității datoriei publice și pentru cazul statelor membre care fac obiectul unui program preventiv. Această posibilitate este cu atât mai mult justificată în cazul în care un stat membru primește un împrumut în vederea recapitalizării instituțiilor financiare, având în vedere relația strânsă dintre sustenabilitatea fiscală și instabilitatea sectorului financiar și impactul pe care îl are împrumutul asupra nivelului global de îndatorare al statului membru respectiv. Exonerarea de obligația de a elabora un program de ajustare macroeconomică nu trebuie să excludă acordarea de asistență tehnică și implicarea parlamentelor (16). |
| --- | --- |

6.

BCE observă că regulamentul propus exclude în mod necondiționat de la evaluarea sustenabilității datoriei publice și de la obligația de a elabora un program de ajustare macroeconomică statele membre care beneficiază de asistență financiară preventivă și de împrumuturi acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare (15). BCE recomandă păstrarea posibilității de evaluare a sustenabilității datoriei publice și pentru cazul statelor membre care fac obiectul unui program preventiv. Această posibilitate este cu atât mai mult justificată în cazul în care un stat membru primește un împrumut în vederea recapitalizării instituțiilor financiare, având în vedere relația strânsă dintre sustenabilitatea fiscală și instabilitatea sectorului financiar și impactul pe care îl are împrumutul asupra nivelului global de îndatorare al statului membru respectiv. Exonerarea de obligația de a elabora un program de ajustare macroeconomică nu trebuie să excludă acordarea de asistență tehnică și implicarea parlamentelor (16).

| 7. | Evitarea efectelor de propagare este un obiectiv-cheie al supravegherii mai stricte a statelor membre din zona euro afectate de tensiuni financiare și de aceea este important ca și Consiliul să aibă competența de a iniția și de a desfășura procedurile de supraveghere mai strictă solicitând Comisiei să inițieze supravegherea mai strictă, să solicite informații suplimentare cu privire la situația instituțiilor financiare și să efectueze teste de stres suplimentare sau să solicite acțiuni suplimentare (17). |
| --- | --- |

7.

Evitarea efectelor de propagare este un obiectiv-cheie al supravegherii mai stricte a statelor membre din zona euro afectate de tensiuni financiare și de aceea este important ca și Consiliul să aibă competența de a iniția și de a desfășura procedurile de supraveghere mai strictă solicitând Comisiei să inițieze supravegherea mai strictă, să solicite informații suplimentare cu privire la situația instituțiilor financiare și să efectueze teste de stres suplimentare sau să solicite acțiuni suplimentare (17).

| 8. | Regulamentul propus obligă un stat membru care face obiectul unui program de ajustare și care nu are capacitate administrativă suficientă pentru, sau întâmpină dificultăți semnificative în, punerea în aplicare a programului de ajustare să solicite asistență tehnică din partea Comisiei (18). Asistența tehnică este necesară și din cauza sarcinii dificile pe care o implică un program de ajustare economică pentru statul membru în cauză și, în consecință, ar fi util să se prevadă posibilitatea ca și alte instituții ale Uniunii și alte state membre să acorde o astfel de asistență și să contribuie cu experiența lor în domeniu. |
| --- | --- |

8.

Regulamentul propus obligă un stat membru care face obiectul unui program de ajustare și care nu are capacitate administrativă suficientă pentru, sau întâmpină dificultăți semnificative în, punerea în aplicare a programului de ajustare să solicite asistență tehnică din partea Comisiei (18). Asistența tehnică este necesară și din cauza sarcinii dificile pe care o implică un program de ajustare economică pentru statul membru în cauză și, în consecință, ar fi util să se prevadă posibilitatea ca și alte instituții ale Uniunii și alte state membre să acorde o astfel de asistență și să contribuie cu experiența lor în domeniu.

| 9. | În plus, ar fi util ca în statul membru în cauză să existe un consultant cu reședința permanentă, care să acorde consultanță autorităților acestui stat membru cu privire la punerea în aplicare a programului de ajustare și să colaboreze cu instituțiile Uniunii și cu statele membre implicate în procesul de acordare a asistenței tehnice. |
| --- | --- |

9.

În plus, ar fi util ca în statul membru în cauză să existe un consultant cu reședința permanentă, care să acorde consultanță autorităților acestui stat membru cu privire la punerea în aplicare a programului de ajustare și să colaboreze cu instituțiile Uniunii și cu statele membre implicate în procesul de acordare a asistenței tehnice.

| 10. | BCE înțelege că, în cazul în care un stat membru se va baza numai pe asistența financiară acordată de Mecanismul european de stabilizare financiară, de Fondul european de stabilitate financiară și de Mecanismul european de stabilitate, și nu și pe asistența financiară acordată de orice țară sau instituție financiară terță, programul de ajustare economică va reflecta de facto condițiile de politică economică convenite de toate părțile în contextul acordării accesului la această asistență financiară. Pentru motive de claritate juridică, BCE recomandă introducerea expresă a acestui raționament la articolul 6 din regulamentul propus. |
| --- | --- |

10.

BCE înțelege că, în cazul în care un stat membru se va baza numai pe asistența financiară acordată de Mecanismul european de stabilizare financiară, de Fondul european de stabilitate financiară și de Mecanismul european de stabilitate, și nu și pe asistența financiară acordată de orice țară sau instituție financiară terță, programul de ajustare economică va reflecta de facto condițiile de politică economică convenite de toate părțile în contextul acordării accesului la această asistență financiară. Pentru motive de claritate juridică, BCE recomandă introducerea expresă a acestui raționament la articolul 6 din regulamentul propus.

III.   Relația cu TSCG

Adoptarea TSCG atrage după sine modificarea regulamentului propus cu privire la monitorizarea proiectelor de planuri bugetare. Printre altele, BCE sugerează ca acest regulament să includă, în măsura în care este posibil, următoarele: (a) prevederi privind normele fiscale numerice, inclusiv calendarul pentru convergența rapidă către obiectivul pe termen mediu, inclusiv sfera de aplicare a abaterilor temporare cauzate de circumstanțe excepționale; (b) elementele principale ale mecanismului de corecție automată; (c) cerința ca statele membre care au făcut obiectul unei proceduri de deficit excesiv să aplice programe de parteneriat bugetar și economic; și (d) raportarea ex ante a planurilor de contractare a datoriei publice.

În cazul în care aceste modificări nu vor fi introduse în regulamentul propus, BCE va sprijini cu fermitate posibilitatea prezentării unor propuneri legislative suplimentare. BCE observă desigur că intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative cu privire la aspectele menționate la literele (c) și (d) de mai sus a fost înregistrată, alături de propunerile privind coordonarea planurilor de reformă majoră a politicii economice ale statelor membre, în al optulea considerent al TSCG. BCE sprijină cu fermitate această abordare.

În ceea ce privește introducerea unui nou set de obiective pe termen mediu, astfel cum se menționează în al nouălea considerent al TSCG, BCE observă că, dacă acest set nu este introdus în regulamentul propus, Comisia ar putea prezenta o propunere legislativă în acest sens. BCE ar aprecia o astfel de propunere.

În ceea ce privește mecanismul automat de corecție, pe lângă menționarea elementelor sale principale în cadrul regulamentului propus conform sugestiilor BCE, Comisia va prezenta toate celelalte elemente necesare în conformitate cu articolul 3.1 litera (e) și cu articolul 3.2 din TSCG.

În cazul în care, ca urmare a adoptării TSCG, sunt aduse modificări suplimentare la regulamentele propuse sau sunt adoptate alte inițiative legislative în cadrul juridic al Uniunii și în cadrul prevederilor care conferă sarcini suplimentare Consiliului, ar trebui utilizată, dacă este cazul, regula votului majorității calificate inverse. Decizia privind neîndeplinirea cerințelor privind politicile aplicate prevăzute într-un program potrivit articolului 6 alineatul (5) din regulamentul propus privind consolidarea procedurilor de supraveghere constituie un caz grav în care se recomandă aplicarea regulii votului majorității calificate inverse.

În orice caz, dacă dispozițiile TSCG, precum cele privind o mai bună coordonare a planificării contractării datoriei publice, nu sunt suficient de detaliate, printre altele și din perspectiva experienței recente din contextul crizei datoriei publice din zona euro, regulamentul propus ar trebui să conțină dispoziții mai detaliate. Acestea ar trebui să se bazeze pe coordonarea deja instituită prin intermediul oficiilor naționale de gestionare a datoriei din cadrul Subcomitetului CEF privind piețele datoriilor suverane din UE și, evident, ar trebui să îmbunătățească schimbul de informații și coordonarea care există în prezent și care au loc pe o bază ad-hoc.

În sfârșit, în ceea ce privește termenele prevăzute de TSCG și de regulamentul propus cu privire la monitorizarea proiectelor de planuri bugetare, o procedură de ratificare rapidă a TSCG și modificarea corespunzătoare a constituțiilor sau a actelor juridice echivalente vor asigura respectarea efectivă a termenului pentru conformarea la normele fiscale prevăzute în regulamentul propus, și anume șase luni de la data intrării sale în vigoare (19).

Propuneri de redactare

În cazul în care BCE recomandă modificarea propunerilor Comisiei, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc în anexă.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 7 martie 2012.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 821 final.

1

(2)  COM(2011) 819 final.

2

(3)  Avizul CON/2011/13 din 16 februarie 2011 cu privire la reforma guvernanței economice în Uniunea Europeană.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (JO L 306, 23.11.2011, p. 1); Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (JO L 306, 23.11.2011, p. 8); Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 306, 23.11.2011, p. 12); Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25); Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (JO L 306, 23.11.2011, p. 33); și Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (JO L 306, 23.11.2011, p. 41).

4

(5)  A se vedea articolul 2, care face trimitere la Regulamentul (CE) nr. 1466/97 din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p. 1).

5

(6)  A se vedea articolul 5 alineatul (1).

6

(7)  A se vedea articolul 5 alineatul (3) și modificarea propusă nr. 3 din anexa la prezentul aviz.

7

(8)  A se vedea modificarea propusă nr. 5 din anexa la prezentul aviz.

8

(9)  A se vedea modificarea propusă nr. 4 din anexa la prezentul aviz.

9

(10)  A se vedea modificările propuse nr. 6 și 9 din anexa la prezentul aviz.

10

(11)  A se vedea modificarea propusă nr. 4 din anexa la prezentul aviz.

11

(12)  A se vedea modificarea nr. 8 din anexa la prezentul aviz.

12

(13)  A se vedea articolul 4.

13

(14)  A se vedea articolul 2 alineatul (3).

14

(15)  Articolul 13 din regulamentul propus.

15

(16)  A se vedea articolul 6 alineatele (6)-(8) din regulamentul propus și modificarea propusă nr. 10 din anexa la prezentul aviz.

16

(17)  A se vedea modificarea propusă nr. 7 din anexa la prezentul aviz.

17

(18)  A se vedea articolul 6 alineatul (6).

18

(19)  Articolul 12 alineatul (3) din regulamentul propus.

19

---

ANEXĂ

Propuneri de redactare cu privire la regulamentul propus privind monitorizarea proiectelor de planuri bugetare

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| Articolul 2 alineatul 1, 6 (nou) și 7 (nou) |
| „1. | «consiliu fiscal independent» înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile fiscale ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale;” |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE (1)

Modificarea 1

Articolul 2 alineatul 1, 6 (nou) și 7 (nou)

„1.

«consiliu fiscal independent» înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile fiscale ale statelor membre și care se ocupă de monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale;”

| „(1) | «consiliu fiscal independent» înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile fiscale ale statelor membre, care se ocupă de monitorizarea și de evaluarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale și care primește sarcini tehnice legate de elaborarea politicii fiscale [a fi specificate de către Comisie]
  ;
  [...] |
| --- | --- |

„(1)

«consiliu fiscal independent» înseamnă un organism care are autonomie funcțională față de autoritățile fiscale ale statelor membre, care se ocupă de monitorizarea și de evaluarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale și care primește sarcini tehnice legate de elaborarea politicii fiscale [a fi specificate de către Comisie]
  ;

[...]

| (6) | «soldul structural anual al administrației publice» înseamnă soldul anual ajustat ciclic din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare; |
| --- | --- |

(6)

«soldul structural anual al administrației publice» înseamnă soldul anual ajustat ciclic din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare;

| (7) | «circumstanțe excepționale» înseamnă un eveniment neobișnuit asupra căruia statul membru nu are niciun control și care are un impact major asupra poziției financiare a administrației publice, sau perioade de declin economic grav al zonei euro [ori al Uniunii] în ansamblu.” |
| --- | --- |

(7)

«circumstanțe excepționale» înseamnă un eveniment neobișnuit asupra căruia statul membru nu are niciun control și care are un impact major asupra poziției financiare a administrației publice, sau perioade de declin economic grav al zonei euro [ori al Uniunii] în ansamblu.”

Explicație

Comisia trebuie să definească în mod clar sarcinile consiliului fiscal independent. Definițiile trebuie să reflecte definițiile din TSCG [articolul 3 alineatul (3)]. BCE propune utilizarea acestor termeni la articolul 4.

Modificarea 2

Articolul 4 alineatele (1), (1a) (nou), (1b) (nou) și (1c) (nou)

„1.   Statele membre dispun de norme fiscale numerice privind soldul bugetar care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Aceste norme se referă la administrația publică în ansamblu și au caracter obligatoriu, de preferință constituțional.”

„1.   Statele membre dispun de norme fiscale numerice privind soldul bugetar care pun în aplicare în cadrul proceselor bugetare naționale obiectivele bugetare pe termen mediu, astfel cum sunt definite la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Aceste norme se referă la administrația publică în ansamblu și au caracter obligatoriu, de preferință constituțional. Statele membre pot să devieze temporar de la obiectivul pe termen mediu sau de la strategia de ajustare pentru atingerea acestuia doar în circumstanțe excepționale, cu condiția ca aceasta să nu pună în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu.

1a.   Statele membre asigură că poziția bugetară anuală a administrației publice este echilibrată sau excedentară. În acest scop, ca un acord special între statele membre de a depăși dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1466/97, soldul structural anual al administrației publice nu depășește valoarea de referință specifică țării, cu o limită a deficitului structural de 0,5 % din PIB. Atunci când nivelul datoriei publice este semnificativ sub nivelul de 60 % din PIB și cândriscurile pentru sustenabilitatea fiscală pe termen lung sunt scăzute, valoarea de referință specifică țării pentru soldul structural anual al administrației publice poate atinge un deficit structural de cel mult 1 % din PIB nominal.

1b.   Statele membre pun în aplicare un mecanism de corecție care se va declanșa în mod automat în vederea corectării deviațiilor semnificative observate de la obiectivul pe termen mediu sau de la strategia de ajustare pentru atingerea acestuia, inclusiv a impactului lor cumulat asupra dinamicii datoriei publice. [Natura, dimensiunea și calendarul mecanismului de corecție, inclusiv în cazul circumstanțelor excepționale, sunt prevăzute într-o anexă la prezentul regulament.]

1c.   Statele membre asigură convergența rapidă a obiectivelor lor pe termen mediu în baza calendarelor ambițioase și obligatorii propuse de Comisie, care iau în considerare riscurile pentru sustenabilitatea fiscală specifice fiecărei țări. Calendarele propuse sunt publicate.”

Explicație

Explicație

Regulamentul propus ar trebui să conțină principiile fundamentale ale TSCG (în acest caz, principiile stabilite la articolul 3).

Regulamentul propus ar trebui să conțină principiile fundamentale ale TSCG (în acest caz, principiile stabilite la articolul 3).

Modificarea 3

Modificarea 3

Articolul 5 alineatul (3) litera (g) (nouă) și alineatul (3a) (nou)

| „(g) | informații detaliate privind evoluția datoriei publice, precum și alte date relevante pentru evaluarea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice specifice fiecărei țări, în special o prezentare generală a datoriilor implicite și contingente cu impact potențial major asupra bugetelor publice, astfel cum sunt definite la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2011/85/UE a Consiliului. |
| --- | --- |

„(g)

(g)

informații detaliate privind evoluția datoriei publice, precum și alte date relevante pentru evaluarea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice specifice fiecărei țări, în special o prezentare generală a datoriilor implicite și contingente cu impact potențial major asupra bugetelor publice, astfel cum sunt definite la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2011/85/UE a Consiliului.

informații detaliate privind evoluția datoriei publice, precum și alte date relevante pentru evaluarea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice specifice fiecărei țări, în special o prezentare generală a datoriilor implicite și contingente cu impact potențial major asupra bugetelor publice, astfel cum sunt definite la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2011/85/UE a Consiliului.

3a.   Statele membre transmit ex ante în timp util Comisiei și Eurogrupului rapoarte referitoare la planurile lor de contractare a datoriei publice pentru administrația publică în vederea îmbunătățirii coordonării și monitorizării acestora.”

3a.

Statele membre transmit ex ante

Explicație

Explicație

Pentru a acoperi riscurile pentru sustenabilitatea fiscală pe termen lung, cerințele privind monitorizarea ar trebui să includă o trimitere la datoria publică și la datoriile implicite și contingente. În plus, regulamentul propus ar trebui, de asemenea, să se refere la raportarea ex ante a planurilor de contractare a datoriei publice potrivit articolului 6 și celui de al optulea considerent al TSCG.

Pentru a acoperi riscurile pentru sustenabilitatea fiscală pe termen lung, cerințele privind monitorizarea ar trebui să includă o trimitere la datoria publică și la datoriile implicite și contingente. În plus, regulamentul propus ar trebui, de asemenea, să se refere la raportarea ex ante

Modificarea 4

Modificarea 4

Articolul 5 alineatul (5) primul paragraf

„5.   În cazul în care constată abateri deosebit de grave de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere, Comisia solicită, în termen de două săptămâni de la prezentarea proiectului de plan bugetar, un proiect de plan bugetar revizuit din partea statului membru în cauză. Această solicitare trebuie să fie comunicată public.”

„5.   În cazul în care constată abateri de la obligațiile de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere, Comisia solicită, în termen de două săptămâni de la prezentarea proiectului de plan bugetar, un proiect de plan bugetar revizuit din partea statului membru în cauză. Această solicitare trebuie să fie comunicată public. În plus, Comisia solicită un proiect de plan bugetarrevizuit din partea statelor membre în caz de abatere a proiectului de buget de la deficitul și/sau traiectoria datoriei specificate în programul de stabilitate al statului membru respectiv, luând în considerare orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate, sau atunci când constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală.”

Explicație

Explicație

Regulamentul propus trebuie să asigure că proiectele de planuri bugetare sunt pe deplin conforme cu obligațiile de politică bugetară prevăzute în PSC pentru anul următor, precum și cu obiectivele programului de stabilitate, și că iau în considerare orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate. De asemenea, Comisia trebuie să solicite un proiect de plan bugetar revizuit în cazul în care constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală.

Regulamentul propus trebuie să asigure că proiectele de planuri bugetare sunt pe deplin conforme cu obligațiile de politică bugetară prevăzute în PSC pentru anul următor, precum și cu obiectivele programului de stabilitate, și că iau în considerare orice aviz al Consiliului cu privire la programul de stabilitate. De asemenea, Comisia trebuie să solicite un proiect de plan bugetar revizuit în cazul în care constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală.

Modificarea 5

Modificarea 5

Articolul 6 alineatul (1)

„1.   Comisia adoptă, dacă este necesar, un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar până la data de 30 noiembrie.”

„1.   Comisia evaluează proiectele de planuri bugetare ținând seama de implicațiile bugetare pe termen mediu ale noilor măsuri și evaluează implicațiile asupra sustenabilității fiscale. De asemenea, Comisia evaluează calitatea procesului de colectare a datelor. Comisia adoptă, dacă este necesar, un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar până la data de 30 noiembrie. Comisia adoptă întotdeauna un aviz în oricare dintre situațiile următoare: (a) în cazul în care proiectele de planuri bugetare determină nerespectarea obligațiilor de politică bugetară prevăzute de Pactul de stabilitate și creștere; (b) în cazul în care proiectele de planuri bugetare determină un deficit structural mai ridicat decât cel prognozat în cadrul programului de stabilitate al unui stat membru; (c) în cazul în care rata datoriei publice depășește 60 % din PIB și nu scade într-un ritm suficient, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și creștere; sau (d) în cazul în care Comisia constată existența unor riscuri pentru sustenabilitatea fiscală.”

Explicație

Explicație

Pentru ca regulamentul propus să fie eficient, este important să se precizeze circumstanțele în care Comisia va fi obligată să adopte un aviz.

Pentru ca regulamentul propus să fie eficient, este important să se precizeze circumstanțele în care Comisia va fi obligată să adopte un aviz.

Modificarea 6

Modificarea 6

Articolul 6 alineatul (4)

„4.   Eurogrupul analizează avizele Comisiei cu privire la planurile bugetare naționale, precum și situația și perspectivele bugetare pentru zona euro în ansamblu pe baza evaluării generale efectuate de Comisie în conformitate cu alineatul (3). Această evaluare se publică.”

„4.   Eurogrupul și, în caz de nerespectare repetată din partea statelor membre, Consiliul European analizează avizele Comisiei cu privire la planurile bugetare naționale. Eurogrupul și, în caz de nerespectare repetată din partea statelor membre, Consiliul European analizează, de asemenea, situația și perspectivele bugetare pentru zona euro în ansamblu pe baza evaluării generale efectuate de Comisie în conformitate cu alineatul (3). Această evaluare se publică.”

Explicație

Explicație

Modificarea ar trebui să promoveze presiunea inter pares în caz de nerespectare repetată din partea statelor membre.

Modificarea ar trebui să promoveze presiunea inter pares

Modificarea 7

Modificarea 7

Articolul 7 alineatele (1), (1a) (nou) și (2)

„1.   Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că într-un stat membru există un deficit excesiv, statul membru în cauză face obiectul dispozițiilor de la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, până la abrogarea procedurii de deficit excesiv.

2.   Statul membru care face obiectul unei monitorizări mai stricte trebuie să realizeze fără întârziere o evaluare detaliată a execuției bugetare de pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia. [...]”

„1.   Atunci când Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, că într-un stat membru există un deficit excesiv, statul membru în cauză face obiectul dispozițiilor de la alineatele (1a)-(6) din prezentul articol, până la abrogarea procedurii de deficit excesiv.

1a.   Un stat membru care face obiectul unei proceduri de deficit excesiv pune în aplicare un program de parteneriat bugetar și economic care include o descriere detaliată a reformelor structurale necesare pentru a asigura o corecție efectivă și durabilă a deficitului său excesiv.

2.   Un stat membru care face obiectul unei monitorizări mai stricte trebuie să realizeze fără întârziere o evaluare detaliată a execuției bugetare de pe tot parcursul anului pentru administrația publică și subsectoarele acesteia.”

Explicație

Explicație

Regulamentul propus trebuie să conțină principiile fundamentale ale TSCG (în acest caz, principiile stabilite la articolul 5).

Regulamentul propus trebuie să conțină principiile fundamentale ale TSCG (în acest caz, principiile stabilite la articolul 5).

Modificarea 8

Modificarea 8

Articolul 7 alineatul (3) primul paragraf

„3.   Statul membru transmite în mod regulat Comisiei și Comitetului economic și financiar sau oricărui subcomitet pe care CEF îl desemnează în acest scop, pentru administrația publică și subsectoarele acesteia, rapoarte cu privire la execuția bugetară de pe întreg parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare luate atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Raportul se publică.”

„3.   Statul membru transmite în mod regulat Comisiei și Comitetului economic și financiar sau oricărui subcomitet pe care CEF îl desemnează în acest scop, pentru administrația publică și subsectoarele acesteia, rapoarte cu privire la execuția bugetară de pe întreg parcursul anului, impactul bugetar al măsurilor discreționare luate atât pe partea de cheltuieli, cât și pe partea de venituri, obiectivele în materie de venituri și cheltuieli publice, precum și informații cu privire la măsurile adoptate și la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Statul membru transmite, de asemenea, rapoarte cu privire la punerea în aplicare a programului de parteneriat bugetar și economic și a reformelor structurale necesare pentru a asigura corecția efectivă și durabilă a deficitului său excesiv. Raportul se publică.”

Explicație

Explicație

În conformitate cu modificarea 7.

În conformitate cu modificarea 7.

Modificarea 9

Modificarea 9

Articolul 8 alineatul (3a) (nou)

„3a.   Eurogrupul și Consiliul analizează caracterul adecvat al măsurilor adoptate de statul membru și, dacă este necesar, Consiliul propune adoptarea unor măsuri suplimentare pentru a asigura respectarea termenului stabilit pentru corectarea deficitului excesiv sau o modificare a programului de parteneriat bugetar și economic. În cazul în care statul membru nupune în aplicare astfel de măsuri suplimentare, Consiliul European analizează situația și propune orice altă acțiune pe care o consideră necesară.”

Explicație

Explicație

Modificarea ar trebui să încurajeze presiunea inter pares în cadrul Eurogrupului și al Consiliului și, în caz de nerespectare repetată, ar trebui să prevadă posibilitatea Consiliului European de a propune orice acțiune suplimentară care trebuie realizată de statul membru.

Modificarea ar trebui să încurajeze presiunea inter pares

Propuneri de redactare cu privire la regulamentul propus privind consolidarea procedurilor de supraveghere

Propuneri de redactare cu privire la regulamentul propus privind consolidarea procedurilor de supraveghere

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE (2) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| Considerentul 1 |
| „1. | Criza globală fără precedent din ultimii trei ani a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să caute asistență financiară în afara Uniunii.” |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE (2)

2

Modificarea 1

Modificarea 1

Considerentul 1

„1.

Criza globală fără precedent din ultimii trei ani a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să caute asistență financiară în afara Uniunii.”

| „1. | Criza globală fără precedent din ultimii trei ani a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să caute asistență financiară atât în interiorul, cât și în afara Uniunii.” |
| --- | --- |

„1.

Criza globală fără precedent din ultimii trei ani a adus prejudicii grave creșterii economice și stabilității financiare și a provocat o puternică deteriorare a situației deficitului și a datoriei publice în statele membre, determinându-le pe unele dintre acestea să caute asistență financiară atât în interiorul, cât și în afara Uniunii.”

Explicație

Explicație

Asistența financiară a fost acordată și prin Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), care este un instrument al Uniunii Europene.

Asistența financiară a fost acordată și prin Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), care este un instrument al Uniunii Europene.

Modificarea 2

Modificarea 2

Considerentul 4

| „4. | Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă – sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte de propagare negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, fiscale și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.” |
| --- | --- |

„4.

Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă – sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte de propagare negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, fiscale și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.”

| „4. | Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă – sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte de propagare negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, fiscale și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.” |
| --- | --- |

„4.

Un stat membru a cărui monedă este euro trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte atunci când se confruntă – sau riscă să se confrunte – cu perturbări financiare grave, pentru a se asigura revenirea rapidă la o situație normală și protecția celorlalte state membre din zona euro împotriva eventualelor efecte de propagare negative. O supraveghere mai strictă presupune un acces mai larg la informațiile necesare pentru o monitorizare amănunțită a situației economice, fiscale și financiare, precum și o raportare periodică către Comitetul economic și financiar (CEF) sau către orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Aceleași modalități de supraveghere ar trebui să se aplice și statelor membre care solicită asistență preventivă de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF), Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), Mecanismul european de stabilitate (MES), Fondul Monetar Internațional (FMI) sau de la o altă instituție financiară internațională.”

Explicație

Explicație

Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include MESF.

Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include MESF.

Modificarea 3

Modificarea 3

Articolul 1

„1.   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară și/sau care primesc sau pot primi asistență financiară dinpartea altui stat sau altor state, a Fondului european de stabilitate financiară (FESF), a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), a Mecanismului european de stabilitate (MES) sau a unei alte instituții financiare internaționale (IFI), cum ar fi Fondul Monetar Internațional (FMI).”

„1.   Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre care sunt afectate sau amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară și/sau care au solicitat sau primesc asistențăfinanciară din partea altui stat sau altor state, a Fondului european de stabilitate financiară (FESF), a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), a Mecanismului european de stabilitate (MES) sau a unei alte instituții financiare internaționale (IFI), cum ar fi Fondul Monetar Internațional (FMI).”

Explicație

Explicație

Pentru asigurarea securității juridice, este recomandabil să se utilizeze aceiași termeni în cuprinsul regulamentului propus.

Pentru asigurarea securității juridice, este recomandabil să se utilizeze aceiași termeni în cuprinsul regulamentului propus.

Modificarea 4

Modificarea 4

Articolul 2 alineatul (1)

„1.   Comisia poate decide ca un stat membru care se confruntă cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea sa financiară să facă obiectul unei supravegheri mai stricte. Statului membru în cauză i se oferă posibilitatea să își exprime punctul de vedere în prealabil. Comisia decide o dată la șase luni dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă.”

„1.   Comisia supune unei supravegheri mai stricte un stat membru care se confruntă sau este amenințat cu dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea sa financiară, care pot avea efecte de propagare negative asupra altor state din zona euro, . Statului membru în cauză i se oferă posibilitatea să își exprime punctul de vedere în prealabil în cadrul CEF sau în cadrul oricărui subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Comisia decide o dată la șase luni dacă prelungește sau nu supravegherea mai strictă și trimite rapoarte cu privire la constatările sale CEF sau oricărui subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Consiliul poate solicita Comisiei să inițieze, să continue sau să înceteze supravegherea mai strictă.”

Explicație

Explicație

Pentru asigurarea securității juridice, este recomandabil să se utilizeze aceiași termeni în cuprinsul regulamentului propus. O amenințare cu dificultăți grave ar justifica de asemenea aplicarea unei supravegheri mai stricte pentru a împiedica dintr-o etapă incipientă agravarea situației.

Pentru asigurarea securității juridice, este recomandabil să se utilizeze aceiași termeni în cuprinsul regulamentului propus. O amenințare cu dificultăți grave ar justifica de asemenea aplicarea unei supravegheri mai stricte pentru a împiedica dintr-o etapă incipientă agravarea situației.

Având în vedere potențialele efecte de propagare grave și riscurile pentru stabilitatea zonei euro, libertatea Comisiei ar trebui să fie limitată atunci când decide cu privire la supunerea unui stat membru la o supraveghere mai strictă, ceea ce este transpus în text prin utilizarea verbului „supune”. În plus, CEF sau orice subcomitet desemnat ar trebui să fie informate cu privire la decizia de a plasa un stat membru sub supraveghere mai strictă și cu privire la progresul înregistrat de statele membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte. Aceasta ar permite CEF să elaboreze pentru Consiliu o decizie informată cu privire la toate etapele procedurii. Fără a aduce atingere competenței Comisiei, Consiliul ar trebui să aibă competența de a solicita Comisiei să inițieze sau să desfășoare supravegherea mai strictă.

Având în vedere potențialele efecte de propagare grave și riscurile pentru stabilitatea zonei euro, libertatea Comisiei ar trebui să fie limitată atunci când decide cu privire la supunerea unui stat membru la o supraveghere mai strictă, ceea ce este transpus în text prin utilizarea verbului „supune”. În plus, CEF sau orice subcomitet desemnat ar trebui să fie informate cu privire la decizia de a plasa un stat membru sub supraveghere mai strictă și cu privire la progresul înregistrat de statele membre care fac obiectul unei supravegheri mai stricte. Aceasta ar permite CEF să elaboreze pentru Consiliu o decizie informată cu privire la toate etapele procedurii. Fără a aduce atingere competenței Comisiei, Consiliul ar trebui să aibă competența de a solicita Comisiei să inițieze sau să desfășoare supravegherea mai strictă.

Modificarea 5

Modificarea 5

Articolul 2 alineatul (2)

„2.   Comisia decide că un stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă din partea altui stat sau altor state, a FESF, a MES sau a oricărei alte instituții financiare internaționale, precum FMI, trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte. Comisia stabilește o listă a instrumentelor de asistență financiară preventivă în cauză și o actualizează în funcție de eventualele schimbări intervenite în politica de acordare a asistenței financiare de către FESF, MES sau oricare altă instituție financiară internațională relevantă.”

„2.   Comisia decide că un stat membru care solicită acces sau beneficiază de asistență financiară preventivă din partea altui stat sau altor state, a FESF, a MESF, a MES sau a oricărei alte instituții financiare internaționale, precum FMI, trebuie să facă obiectul unei supravegheri mai stricte. Comisia stabilește o listă a instrumentelor de asistență financiară preventivă în cauză și o actualizează în funcție de eventualele schimbări intervenite în politica de acordare a asistenței financiare de către FESF, MES sau oricare altă instituție financiară internațională relevantă.”

Explicație

Explicație

Și în acest caz supravegherea mai strictă trebuie inițiată din timp, imediat după ce un stat membru a solicitat asistență financiară. Dispoziția trebuie să fie mai clară pentru a se evita orice îndoială cu privire la caracterul automat al intrării unui stat membru sub supraveghere mai strictă din momentul în care acesta a solicitat asistența financiară respectivă. Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include asistența financiară acordată de MESF.

Și în acest caz supravegherea mai strictă trebuie inițiată din timp, imediat după ce un stat membru a solicitat asistență financiară. Dispoziția trebuie să fie mai clară pentru a se evita orice îndoială cu privire la caracterul automat al intrării unui stat membru sub supraveghere mai strictă din momentul în care acesta a solicitat asistența financiară respectivă. Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include asistența financiară acordată de MESF.

Modificarea 6

Modificarea 6

Articolul 2 alineatul (3)

„3.   Alineatul (2) nu se aplică în cazul unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri de politică de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit.”

„3.   Alineatul (2) nu se aplică în cazul unui stat membru care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri de politică de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit. După acordarea asistenței financiare menționate, Comisia monitorizează respectarea permanentă a criteriilor de eligibilitate prevăzute de instrumentele de asistență financiară ale Uniunii și de cele interguvernamentale.”

Explicație

Explicație

Scutirea statelor membre care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit, nu ar trebui să implice scutirea acestora de la monitorizarea respectării criteriilor de eligibilitate.

Scutirea statelor membre care beneficiază de asistență financiară preventivă sub forma unei linii de credit care nu este condiționată de adoptarea unor noi măsuri privind politicile aplicate de către statul membru în cauză, atât timp cât nu se utilizează linia de credit, nu ar trebui să implice scutirea acestora de la monitorizarea respectării criteriilor de eligibilitate.

Modificarea 7

Modificarea 7

Articolul 3 alineatul (3)

„3.   La cererea Comisiei, statul membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte trebuie:

„3.   La cererea Comisiei, statul membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte trebuie:

[...]

Consiliul poate solicita Comisiei să ceară statului membru care face obiectul unei supravegheri mai stricte să îndeplinească cerințele stabilite la literele (a), (b) și (d) și/sau să facă obiectul cerinței prevăzute la litera (c).”

Explicație

Explicație

Având în vedere efectele de propagare majore posibile, ar fi util ca, prin intermediul Comisiei, Consiliul să poată solicita informațiile suplimentare sau acțiunile specifice enumerate la articolul 3 alineatul (3).

Având în vedere efectele de propagare majore posibile, ar fi util ca, prin intermediul Comisiei, Consiliul să poată solicita informațiile suplimentare sau acțiunile specifice enumerate la articolul 3 alineatul (3).

Modificarea 8

Modificarea 8

Articolul 3 alineatul (5)

„5.   În cazul în care se constată, pe baza evaluării prevăzute în alineatul (4), că sunt necesare măsuri suplimentare și că situația financiară din statul membru în cauză are efecte negative semnificative asupra stabilității financiarea zonei euro, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza unei propuneri din partea Comisiei, poate recomanda statului membru în cauză să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică. Consiliul poate decide să facă publică această recomandare.”

„5.   În cazul în care se constată, pe baza evaluării prevăzute în alineatul (4), că sunt necesare măsuri suplimentare și că situația financiară din statul membru în cauză are efecte negative semnificative asupra stabilitățiifinanciare a zonei euro, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza unei propuneri din partea Comisiei, recomandă statului membru în cauză să solicite asistență financiară și să elaboreze un program de ajustare macroeconomică. Consiliul poate decide să facă publică această recomandare.”

Explicație

Explicație

Dispozițiile articolului 3 alineatul (5) ar trebui să fie consolidate prin obligarea Consiliului să recomande statului membru să solicite asistență financiară dacă situația acestuia din urmă are efecte negative semnificative asupra stabilității financiare a zonei euro, ceea ce oferă într-adevăr o justificare foarte puternică.

Dispozițiile articolului 3 alineatul (5) ar trebui să fie consolidate prin obligarea Consiliului să recomande statului membru să solicite asistență financiară dacă situația acestuia din urmă are efecte negative semnificative asupra stabilității financiare a zonei euro, ceea ce oferă într-adevăr o justificare foarte puternică.

Modificarea 9

Modificarea 9

Articolul 4

„Un stat membru care dorește să obțină asistență financiară din partea altui stat sau altor state, din partea FESF, MES, a Fondului Monetar Internațional (FMI) sau a altor instituții din afara cadrului Uniunii informează imediat Consiliul, Comisia și BCE cu privire la intenția sa. CEF sau orice subcomitet pe care aceasta îl poate desemna în acest scop organizează o discuție pe marginea acestei cereri preconizate după primirea unei evaluări din partea Comisiei.”

„Un stat membru care intenționează să solicite asistență financiară din partea altui stat sau altor state, din partea FESF, MESF, MES, a Fondului Monetar Internațional (FMI) sau a altor instituții din afara cadrului Uniunii informează imediat Consiliul, Comisia și BCE cu privire la intenția sa. CEF sau orice subcomitet pe care aceasta îl poate desemna în acest scop organizează o discuție pe marginea acestei cereri preconizate după primirea unei evaluări din partea Comisiei, în vederea examinării, inter alia, a posibilităților disponibile în cadrul instrumentelor financiare existente ale Uniunii sau ale zonei euro și în cadrul facilităților oferite de instituțiile financiare și împrumutătorii internaționali înainte ca statul membru respectiv să abordeze potențialii împrumutători.”

Explicație

Explicație

Obligațiile statelor membre din zona euro ar trebui să implice mai mult decât simplul schimb de informații cu partenerii lor europeni și ar trebui să includă, în mod expres, obligația de a organiza o discuție cu privire la utilizarea diferitelor facilități de asistență financiară disponibile la nivel european și internațional. Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include și MESF.

Obligațiile statelor membre din zona euro ar trebui să implice mai mult decât simplul schimb de informații cu partenerii lor europeni și ar trebui să includă, în mod expres, obligația de a organiza o discuție cu privire la utilizarea diferitelor facilități de asistență financiară disponibile la nivel european și internațional. Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include și MESF.

Modificarea 10

Modificarea 10

Articolul 5

„În cazul în care se solicită asistență financiară din partea FESF sau MES, Comisia elaborează – în cooperare cu BCE și, ori de câte ori este posibil, cu FMI – o analiză a sustenabilității datoriei publice a statului membru în cauză, inclusiv în ceea ce privește capacitatea statului membru de a rambursa asistența financiară preconizată, și o transmite CEF sau oricărui alt subcomitet desemnat de CEF în acest scop.”

„În cazul în care se solicită asistență financiară din partea FESF sau MES, Comisia elaborează – în cooperare cu BCE și, , dacă este cazul, cu FMI – o analiză a sustenabilității datoriei publice a statului membru în cauză, inclusiv în ceea ce privește capacitatea statului membru de a rambursa asistența financiară preconizată, și o transmite CEF sau oricărui alt subcomitet desemnat de CEF în acest scop.”

Explicație

Explicație

Potrivit practicii curente, FMI ar trebui să fie implicat în analizarea sustenabilității datoriei publice. Pentru securitate juridică, în cuprinsul textului ar trebui folosită aceeași formulare.

Potrivit practicii curente, FMI ar trebui să fie implicat în analizarea sustenabilității datoriei publice. Pentru securitate juridică, în cuprinsul textului ar trebui folosită aceeași formulare.

Modificarea 11

Modificarea 11

Articolul 6

„1.   Un stat membru care beneficiază de asistență financiară din partea altui stat sau altor state, a FMI, a FESF sau a MES elaborează, în acord cu Comisia – acționând în colaborare cu BCE – un proiect de program de ajustare având drept scop restabilirea unei situații economice și financiare solide și sustenabile și refacerea capacității de autofinanțare integrală de pe piețele financiare. Proiectul de program de ajustare trebuie să țină cont de recomandările curente adresate statului membru în cauză în conformitate cu articolele 121, 126 și/sau 148 din tratat și de acțiunile întreprinse în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.

2.   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, aprobă programul de ajustare macroeconomică.

3.   Comisia, în colaborare cu BCE, monitorizează progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare și informează la fiecare trei luni CEF sau orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Statul membru în cauză cooperează pe deplin cu Comisia. În mod concret, el furnizează Comisiei toate informațiile pe care aceasta le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Se aplică articolul 3 alineatul (3).

4.   Comisia – în colaborare cu BCE – examinează împreună cu statul membru în cauză eventualele modificări care ar trebui aduse programului de ajustare propus de acesta. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, decide cu privire la toate modificările care trebuie aduse programului de ajustare.

[...]

6.   Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare și care nu are capacitate administrativă suficientă sau întâmpină dificultăți semnificative în punerea în aplicare a programului de ajustare trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei.”

„1.   Un stat membru care solicită asistență financiară din partea altui stat sau altor state, a FMI, a FESF, a MESF sau a MES elaborează, în acord cu Comisia – acționând în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI – un proiect de program de ajustare având drept scop restabilirea unei situații economice și financiare solide și sustenabile și refacerea capacității de autofinanțare integrală de pe piețele financiare. Proiectul de program de ajustare trebuie să țină cont de recomandările curente adresate statului membru în cauză în conformitate cu articolele 121, 126, 136 și/sau 148 din tratat și de acțiunile întreprinse în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.

2.   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, aprobă programul de ajustare macroeconomică. În cazul în care sursa de asistență financiară este MESF, FESF sau MES, termenii propunerii Comisiei sunt în deplină concordanță cu cei conveniți între părțile implicate în contextul acordării accesului la facilitățile interguvernamentale și ale Uniunii menționate mai sus.

3.   Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele realizate în punerea în aplicare a programului de ajustare. Aceasta informează la fiecare trei luni CEF sau orice subcomitet desemnat de CEF în acest scop. Statul membru în cauză cooperează pe deplin cu Comisia. În mod concret, el furnizează Comisiei toate informațiile pe care aceasta le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Se aplică articolul 3 alineatul (3). În cazul unei cooperări insuficiente, Consiliul poate adresa statului membru în cauză, la propunerea Comisiei, o solicitare publică care prevede acțiunea care trebuie întreprinsă de statul membru respectiv.

4.   Comisia – în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI – examinează împreună cu statul membru în cauză eventualele modificări care ar trebui aduse programului de ajustare propus de acesta. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, decide cu privire la toate modificările care trebuie aduse programului de ajustare.

[...]

6.   Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare și care nu are capacitate administrativă suficientă sau întâmpină dificultăți semnificative în punerea în aplicare a programului de ajustare trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui în acest scop grupuri de experți cu statele membre și cu alte instituții ale Uniunii Europene și/sau alte instituții internaționale relevante. Asistențatehnică poate include stabilirea în statul membru în cauză a unui consultant cu reședința permanentă și a personalului auxiliar din partea instituțiilor Uniunii Europene, care ar acorda consultanță autorităților acestui stat membru cu privire la punerea în aplicare a programului de ajustare și ar asigura coordonarea cu instituțiile implicate.”

Explicație

Explicație

Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include MESF. Propunerea de redactare urmărește, de asemenea, clarificarea responsabilităților care le revin instituțiilor implicate.

Potrivit articolului 1, domeniul de aplicare al regulamentului propus include MESF. Propunerea de redactare urmărește, de asemenea, clarificarea responsabilităților care le revin instituțiilor implicate.

Alineatul (2) urmărește să clarifice faptul că statelor membre care beneficiază de asistență financiară în cadrul acordurilor încheiate cu MESF, cu FESF și cu MES nu li se va solicita să elaboreze două programe de ajustare macroeconomică diferite, ci că în cadrul programului de ajustare macroeconomică prevăzut la prezentul articol vor fi pe deplin respectate toate condițiile de politică economică convenite cu statul membru în cauză în contextul acordării accesului la MESF, la FESF și la MES.

Alineatul (2) urmărește să clarifice faptul că statelor membre care beneficiază de asistență financiară în cadrul acordurilor încheiate cu MESF, cu FESF și cu MES nu li se va solicita să elaboreze două programe de ajustare macroeconomică diferite, ci că în cadrul programului de ajustare macroeconomică prevăzut la prezentul articol vor fi pe deplin respectate toate condițiile de politică economică convenite cu statul membru în cauză în contextul acordării accesului la MESF, la FESF și la MES.

La alineatul (3), amenințarea publicării în cazul în care un stat membru nu cooperează poate oferi acestuia un stimulent pentru a întreprinde acțiuni suplimentare.

La alineatul (3), amenințarea publicării în cazul în care un stat membru nu cooperează poate oferi acestuia un stimulent pentru a întreprinde acțiuni suplimentare.

În afara Comisiei, mai pot oferi asistență tehnică utilă alte instituții cu experiență relevantă și statele membre. Un consultant cu reședința permanentă va crește în mod semnificativ probabilitatea punerii adecvate în aplicare a programului.

În afara Comisiei, mai pot oferi asistență tehnică utilă alte instituții cu experiență relevantă și statele membre. Un consultant cu reședința permanentă va crește în mod semnificativ probabilitatea punerii adecvate în aplicare a programului.

Modificarea 12

Modificarea 12

Articolul 11 alineatele (1), (5) (nou) și (6) (nou)

„1.   Un stat membru face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului în condițiile în care un procent de minimum 75 % din asistența financiară primită din partea altui stat sau altor state membre, a MESF, FESF sau MES nu a fost rambursat. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, poate prelungi durata de supraveghere ulterioară aplicării programului.”

„1.   Un stat membru face obiectul supravegherii ulterioare aplicării programului în condițiile în care un procent de minimum 75 % din asistența financiară primită din partea altui stat sau altor state , a MESF, FESF sau MES sau altor IFI nu a fost rambursat. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, poate prelungi durata de supraveghere ulterioară aplicării programului.

[...]

5.   Comitetul competent al Parlamentului European poate invita reprezentanții statului membru în cauză să participe la un schimb de opinii cu privire la monitorizarea ulterioară aplicării programului.

6.   Reprezentanții Comisiei pot fi invitați de parlamentul statului membru în cauză să participe la un schimb de opinii cu privire la monitorizarea ulterioară aplicării programului.”

Explicație

Explicație

Primul comentariu urmărește să alinieze formularea acestui articol cu articolul 1 alineatul (1).

Primul comentariu urmărește să alinieze formularea acestui articol cu articolul 1 alineatul (1).

Creșterea presiunii publice exercitate de Parlamentul European și de parlamentele naționale constituie un stimulent suplimentar pentru ca statul membru vizat să desfășoare politici adecvate. Această implicare trebuie prevăzută și în cazul supravegherii ulterioare aplicării programului, astfel cum este prevăzută în cazul supravegherii mai stricte (articolul 3) și în cazul programelor de ajustare macroeconomică (articolul 6).

Creșterea presiunii publice exercitate de Parlamentul European și de parlamentele naționale constituie un stimulent suplimentar pentru ca statul membru vizat să desfășoare politici adecvate. Această implicare trebuie prevăzută și în cazul supravegherii ulterioare aplicării programului, astfel cum este prevăzută în cazul supravegherii mai stricte (articolul 3) și în cazul programelor de ajustare macroeconomică (articolul 6).

Modificarea 13

Modificarea 13

Articolul 12

„Pentru măsurile menționate la articolul 2 alineatul (1), articolul 3, articolul 6 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (4), votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro; Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați la primul paragraf se calculează în conformitate cu articolul 238 alineatul (3) litera (b) din tratat.”

„Pentru măsurile menționate la , articolul 3 alineatul (5), articolul 6 alineatele (2), (4) și (5) și articolul 11 alineatele (1) și (4), votează numai acei membri ai Consiliului care reprezintă state membre a căror monedă este euro; Consiliul acționează fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați la primul paragraf se calculează în conformitate cu articolul 238 alineatul (3) litera (b) din tratat.”

Explicație

Explicație

Articolul 12 trebuie să menționeze toate deciziile pe care Consiliul trebuie să le adopte.

Articolul 12 trebuie să menționeze toate deciziile pe care Consiliul trebuie să le adopte.

Modificarea 14

Modificarea 14

Articolul 13

„Dispozițiile articolelor 5 și 6 nu se aplică asistenței financiare preventive și împrumuturilor acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare.”

„Dispozițiile articolului 6 alineatele (1)-(5) nu se aplică asistenței financiare preventive și împrumuturilor acordate în vederea recapitalizării instituțiilor financiare. Aceasta nu aduce atingere condițiilor aferente acestor tipuri de asistență financiară din cadrul instrumentelor de asistență financiară ale Uniunii și, respectiv, din cadrul instrumentelor de asistență financiară interguvernamentale.”

Explicație

Explicație

Domeniul de aplicare al scutirii de la obligația aplicării unui program de ajustare macroeconomică (articolul 6) trebuie redus astfel încât să nu excludă acordarea de asistență tehnică și implicarea parlamentelor. Acesta trebuie să privească numai situația specială a unui program preventiv și împrumuturile acordate pentru recapitalizarea instituțiilor financiare și nu trebuie să aducă atingere dispozițiilor relevante ale Acordului-cadru privind FESF, ale Tratatului privind MES și ale instrumentelor de asistență financiară de punere în aplicare a acestei asistențe financiare. În cazul unui stat membru care face obiectul unui program preventiv, păstrarea posibilității de evaluare a sustenabilității datoriei publice prezintă avantaje pentru verificarea criteriilor sale de eligibilitate pentru acest program. De asemenea, în cazul sprijinului acordat pentru recapitalizarea instituțiilor financiare, evaluarea sustenabilității datoriei publice este justificată întrucât între sustenabilitatea fiscală și instabilitatea sectorului financiar există o legătură strânsă. Pentru mai multă claritate, acest alineat ar putea fi introdus și la articolul 6, iar articolul 13 ar putea fi eliminat.

Domeniul de aplicare al scutirii de la obligația aplicării unui program de ajustare macroeconomică (articolul 6) trebuie redus astfel încât să nu excludă acordarea de asistență tehnică și implicarea parlamentelor. Acesta trebuie să privească numai situația specială a unui program preventiv și împrumuturile acordate pentru recapitalizarea instituțiilor financiare și nu trebuie să aducă atingere dispozițiilor relevante ale Acordului-cadru privind FESF, ale Tratatului privind MES și ale instrumentelor de asistență financiară de punere în aplicare a acestei asistențe financiare. În cazul unui stat membru care face obiectul unui program preventiv, păstrarea posibilității de evaluare a sustenabilității datoriei publice prezintă avantaje pentru verificarea criteriilor sale de eligibilitate pentru acest program. De asemenea, în cazul sprijinului acordat pentru recapitalizarea instituțiilor financiare, evaluarea sustenabilității datoriei publice este justificată întrucât între sustenabilitatea fiscală și instabilitatea sectorului financiar există o legătură strânsă. Pentru mai multă claritate, acest alineat ar putea fi introdus și la articolul 6, iar articolul 13 ar putea fi eliminat.

---

(1)  Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată unde BCE propune inserarea unui text nou. Pasajele tăiate din cuprinsul textului indică unde BCE propune eliminarea textului.

1

(2)  Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată unde BCE propune inserarea unui text nou. Pasajele tăiate din cuprinsul textului indică unde BCE propune eliminarea textului.

2

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/25

---

Proiect de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 – Poziția Consiliului

2012/C 141/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1081/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 (2), în special articolul 37,

întrucât:

| — | bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

bugetul Uniunii pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (3),

| — | la 16 martie 2012, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2012, |
| --- | --- |

—

la 16 martie 2012, Comisia a înaintat o propunere care conținea proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2012,

DECIDE:

Articol unic

Poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 a fost adoptată la 15 mai 2012.

Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

Adoptat la Bruxelles, 15 mai 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

M. VESTAGER

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1, cu rectificare în JO L 25, 30.1.2003, p. 43 și în JO L 99, 14.4.2007, p. 18.

1

(2)  JO L 311, 26.11.2010, p. 9.

2

(3)  JO L 56, 29.2.2012, cu rectificare în JO L 79, 19.3.2012.

3

---

Comisia Europeană

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/26

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 mai 2012

2012/C 141/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2738 |
| JPY | yen japonez | 102,53 |
| DKK | coroana daneză | 7,4331 |
| GBP | lira sterlină | 0,79925 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0970 |
| CHF | franc elvețian | 1,2011 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,6210 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,460 |
| HUF | forint maghiar | 294,32 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6976 |
| PLN | zlot polonez | 4,3500 |
| RON | leu românesc nou | 4,4400 |
| TRY | lira turcească | 2,3180 |
| AUD | dolar australian | 1,2813 |
| CAD | dolar canadian | 1,2832 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,8959 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6601 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6136 |
| KRW | won sud-coreean | 1 488,00 |
| ZAR | rand sud-african | 10,5861 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0527 |
| HRK | kuna croată | 7,5440 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 772,46 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,9689 |
| PHP | peso Filipine | 54,786 |
| RUB | rubla rusească | 39,3562 |
| THB | baht thailandez | 40,048 |
| BRL | real brazilian | 2,5355 |
| MXN | peso mexican | 17,5848 |
| INR | rupie indiană | 69,4160 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2738

JPY

yen japonez

102,53

DKK

coroana daneză

7,4331

GBP

lira sterlină

0,79925

SEK

coroana suedeză

9,0970

CHF

franc elvețian

1,2011

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,6210

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,460

HUF

forint maghiar

294,32

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6976

PLN

zlot polonez

4,3500

RON

leu românesc nou

4,4400

TRY

lira turcească

2,3180

AUD

dolar australian

1,2813

CAD

dolar canadian

1,2832

HKD

dolar Hong Kong

9,8959

NZD

dolar neozeelandez

1,6601

SGD

dolar Singapore

1,6136

KRW

won sud-coreean

1 488,00

ZAR

rand sud-african

10,5861

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0527

HRK

kuna croată

7,5440

IDR

rupia indoneziană

11 772,46

MYR

ringgit Malaiezia

3,9689

PHP

peso Filipine

54,786

RUB

rubla rusească

39,3562

THB

baht thailandez

40,048

BRL

real brazilian

2,5355

MXN

peso mexican

17,5848

INR

rupie indiană

69,4160

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/27

---

Cerere de propuneri conform programului de lucru al celui de Al șaptelea program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

2012/C 141/06

Prin prezenta comunicare se lansează o cerere de propuneri conform programului de lucru din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație (2007-2013).

Se solicită propuneri pentru următoarea cerere privind Programul specific „Cooperare”: tehnologiile informațiilor și comunicațiilor: FP7-2012-ICT-FI.

Termenul-limită și bugetul sunt indicate în textul cererii, publicat pe:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/28

---

AJUTOR DE STAT – GERMANIA

Ajutor de stat SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Vânzarea și preluarea prin leasing a blocurilor de locuințe din Neubrandenburg

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(Text cu relevanță pentru SEE)

2012/C 141/07

Prin scrisoarea din data de 21 martie 2012, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează prezentului rezumat, Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru măsura menționată mai sus.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile în termen de o lună de la data publicării acestui rezumat și a scrisorii care urmează, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Germaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

PROCEDURA

| (1) | La data de 30 martie 2007, societatea Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft a depus o plângere la Comisie, afirmând că s-a acordat un ajutor de stat ilegal fondului de dezvoltări imobiliare Bavaria Immobiliengesellschaft (în continuare „Bavaria”), prin intermediul unor contracte încheiate între Bavaria și această societate. |
| --- | --- |

(1)

La data de 30 martie 2007, societatea Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft a depus o plângere la Comisie, afirmând că s-a acordat un ajutor de stat ilegal fondului de dezvoltări imobiliare Bavaria Immobiliengesellschaft (în continuare „Bavaria”), prin intermediul unor contracte încheiate între Bavaria și această societate.

| (2) | De asemenea, în 2007, reclamantul a inițiat proceduri paralele în fața tribunalului regional din Rostock (în continuare „LG Rostock”), încercând să obțină anularea contractelor. La 28 noiembrie 2008, LG Rostock a respins acțiunea, constatând că aceste contracte nu au încălcat nici legislația națională privind decența, nici legislația UE referitoare la ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, în 2007, reclamantul a inițiat proceduri paralele în fața tribunalului regional din Rostock (în continuare „LG Rostock”), încercând să obțină anularea contractelor. La 28 noiembrie 2008, LG Rostock a respins acțiunea, constatând că aceste contracte nu au încălcat nici legislația națională privind decența, nici legislația UE referitoare la ajutoarele de stat.

| (3) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2009, Comisia a comunicat evaluarea preliminară cu privire la reclamant și a concluzionat, pe baza informațiilor disponibile la acea dată, că măsura nu ar implica un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2009, Comisia a comunicat evaluarea preliminară cu privire la reclamant și a concluzionat, pe baza informațiilor disponibile la acea dată, că măsura nu ar implica un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (4) | La 9 octombrie 2009, reclamantul a contestat în Tribunal evaluarea preliminară a Comisiei. În plus, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, reclamantul a intentat împotriva Comisiei o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, motivul fiind neinițierea de către Comisie a procedurii oficiale de investigare, conform articolului 108 alineatul (2) din TFUE. La 12 ianuarie 2012, Tribunalul a respins acțiunea ca fiind inadmisibilă. |
| --- | --- |

(4)

La 9 octombrie 2009, reclamantul a contestat în Tribunal evaluarea preliminară a Comisiei. În plus, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, reclamantul a intentat împotriva Comisiei o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, motivul fiind neinițierea de către Comisie a procedurii oficiale de investigare, conform articolului 108 alineatul (2) din TFUE. La 12 ianuarie 2012, Tribunalul a respins acțiunea ca fiind inadmisibilă.

| (5) | La 19 ianuarie 2012, reclamantul a solicitat Comisiei să ia măsuri în acest caz în termen de două luni și a amenințat că va intenta o nouă acțiune în constatarea abținerii de a acționa. |
| --- | --- |

(5)

La 19 ianuarie 2012, reclamantul a solicitat Comisiei să ia măsuri în acest caz în termen de două luni și a amenințat că va intenta o nouă acțiune în constatarea abținerii de a acționa.

DESCRIEREA MĂSURILOR

| (6) | În 1998, reclamantul a încheiat o serie de contracte care formează un sistem de tip vânzare și preluare prin leasing care vizează 12 clădiri de apartamente cu o capacitate totală de 557 de apartamente individuale în Neubrandenburg. |
| --- | --- |

(6)

În 1998, reclamantul a încheiat o serie de contracte care formează un sistem de tip vânzare și preluare prin leasing care vizează 12 clădiri de apartamente cu o capacitate totală de 557 de apartamente individuale în Neubrandenburg.

| (7) | Mai în detaliu, operațiunea cuprindea cele două elemente principale ale unui contract privind închirierea de clădiri (Erbbaurechtsvertrag, în continuare „EBV”) și un contract administrativ general (Generalverwaltervertrag, în continuare „GVV”):






  — | EBV constituie primul element al acordului și prevede că Bavaria urmează să cumpere clădirile în cauză și să plătească o chirie fixă (parțial, sub forma unui avans capitalizat) pentru utilizarea terenurilor pe care sunt construite; |
| --- | --- | --- |

(7)

Mai în detaliu, operațiunea cuprindea cele două elemente principale ale unui contract privind închirierea de clădiri (Erbbaurechtsvertrag, în continuare „EBV”) și un contract administrativ general (Generalverwaltervertrag, în continuare „GVV”):

—

EBV constituie primul element al acordului și prevede că Bavaria urmează să cumpere clădirile în cauză și să plătească o chirie fixă (parțial, sub forma unui avans capitalizat) pentru utilizarea terenurilor pe care sunt construite;

| — | GVV constituie al doilea element al operațiunii și prevede obligația ca Bavaria să renoveze integral clădirile. În schimb, reclamantul acceptă un contract de închiriere pe termen lung a clădirilor, contra unei chirii lunare care urma să se dubleze după finalizarea lucrărilor de renovare. |
| --- | --- |

—

GVV constituie al doilea element al operațiunii și prevede obligația ca Bavaria să renoveze integral clădirile. În schimb, reclamantul acceptă un contract de închiriere pe termen lung a clădirilor, contra unei chirii lunare care urma să se dubleze după finalizarea lucrărilor de renovare.

POZIȚIA RECLAMANTULUI

| (8) | Conform reclamantului, contractele încheiate cu Bavaria au conferit acesteia un avantaj economic necuvenit. Reclamantul susține că termenii acestor două contracte nu respectă principiul investitorului privat și au fost încheiate fără să se țină seama de normele privind ajutoarele de stat, punându-se accent pe obiectivele politicii regionale și exercitând presiuni pentru a obține de la stat scutirea de datorie, conform prevederilor din Altschuldenhilfegesetz
   (1) (legea privind ajutorul pentru acoperirea datoriilor vechi). |
| --- | --- |

(8)

Conform reclamantului, contractele încheiate cu Bavaria au conferit acesteia un avantaj economic necuvenit. Reclamantul susține că termenii acestor două contracte nu respectă principiul investitorului privat și au fost încheiate fără să se țină seama de normele privind ajutoarele de stat, punându-se accent pe obiectivele politicii regionale și exercitând presiuni pentru a obține de la stat scutirea de datorie, conform prevederilor din Altschuldenhilfegesetz
   (1) (legea privind ajutorul pentru acoperirea datoriilor vechi).

| (9) | Conform reclamantului, cele două contracte îi produc pierderi semnificative. În ceea ce privește GVV, reclamantul susține că plățile fixe aferente închirierii în cadrul contractului administrativ sunt semnificativ mai mari decât venitul pe care reclamantul îl poate obține din exploatarea clădirilor. În ceea ce privește EBV, reclamantul consideră că prețul de vânzare al clădirii a fost mult inferior valorii reale a clădirii, ceea ce înseamnă pierderi suplimentare. |
| --- | --- |

(9)

Conform reclamantului, cele două contracte îi produc pierderi semnificative. În ceea ce privește GVV, reclamantul susține că plățile fixe aferente închirierii în cadrul contractului administrativ sunt semnificativ mai mari decât venitul pe care reclamantul îl poate obține din exploatarea clădirilor. În ceea ce privește EBV, reclamantul consideră că prețul de vânzare al clădirii a fost mult inferior valorii reale a clădirii, ceea ce înseamnă pierderi suplimentare.

POZIȚIA GERMANIEI ȘI PROCEDURILE PARALELE ÎN FAȚA INSTANȚELOR NAȚIONALE

| (10) | Germania invocă articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul de procedură din 1999 (2) și declară că, având în vedere insuficiența informațiilor disponibile în domeniul public, Comisia ar trebui să se abțină să formuleze o concluzie. Germania subliniază că numai reclamantul putea dispune de informațiile necesare pentru o astfel de analiză. |
| --- | --- |

(10)

Germania invocă articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul de procedură din 1999 (2) și declară că, având în vedere insuficiența informațiilor disponibile în domeniul public, Comisia ar trebui să se abțină să formuleze o concluzie. Germania subliniază că numai reclamantul putea dispune de informațiile necesare pentru o astfel de analiză.

| (11) | De asemenea, în paralel cu notificarea Comisiei, reclamantul a inițiat procedura la nivel național în fața LG Rostock, urmărind să obțină anularea operațiunii sau a elementelor componente ale acesteia, susținând: 1. o încălcare a legilor naționale privind indecența, în temeiul articolului 138 din codul civil german (BGB); și 2. o încălcare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(11)

De asemenea, în paralel cu notificarea Comisiei, reclamantul a inițiat procedura la nivel național în fața LG Rostock, urmărind să obțină anularea operațiunii sau a elementelor componente ale acesteia, susținând: 1. o încălcare a legilor naționale privind indecența, în temeiul articolului 138 din codul civil german (BGB); și 2. o încălcare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (12) | În noiembrie 2008, LG Rostock a respins acțiunea în toate elementele sale, constatând că trebuia respectat acordul. La primul element al acțiunii, Curtea a constatat că din contracte nu rezulta, în ceea ce privește obligațiile contractuale ale reclamantului și obligațiile pârâtului, o abatere mai mare de 200 % (3) de la valoarea de piață reală a bunurilor sau a serviciilor de care a beneficiat reclamantul (4). La al doilea element al acțiunii, LG Rostock a aplicat o logică similară în evaluarea sa cu privire la ajutorul de stat și a concluzionat că cele două contracte nu au conferit societății Bavaria un avantaj de natură să constituie o încălcare a principiului investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(12)

În noiembrie 2008, LG Rostock a respins acțiunea în toate elementele sale, constatând că trebuia respectat acordul. La primul element al acțiunii, Curtea a constatat că din contracte nu rezulta, în ceea ce privește obligațiile contractuale ale reclamantului și obligațiile pârâtului, o abatere mai mare de 200 % (3) de la valoarea de piață reală a bunurilor sau a serviciilor de care a beneficiat reclamantul (4). La al doilea element al acțiunii, LG Rostock a aplicat o logică similară în evaluarea sa cu privire la ajutorul de stat și a concluzionat că cele două contracte nu au conferit societății Bavaria un avantaj de natură să constituie o încălcare a principiului investitorului în economia de piață.

EVALUARE

| (13) | Pentru ca o măsură să constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se demonstreze că măsura: 1. conferă un avantaj unei întreprinderi; 2. este finanțată de către stat din resurse de stat; și 3. implică în mod efectiv sau potențial o denaturare a concurenței în așa fel încât 4. comerțul dintre statele membre este denaturat efectiv sau potențial. |
| --- | --- |

(13)

Pentru ca o măsură să constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se demonstreze că măsura: 1. conferă un avantaj unei întreprinderi; 2. este finanțată de către stat din resurse de stat; și 3. implică în mod efectiv sau potențial o denaturare a concurenței în așa fel încât 4. comerțul dintre statele membre este denaturat efectiv sau potențial.

| (14) | Pentru stabilirea existenței unui avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se demonstreze că beneficiarul unei măsuri a primit un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, care îi îmbunătățește situația financiară sau îl scutește de o sarcină pe care, altfel, ar fi trebuit să o suporte (5). În cazul în care o presupusă măsură de ajutor constă într-o activitate comercială desfășurată de o întreprindere publică, principiul adecvat pentru a se stabili existența unui avantaj este așa-numitul principiu al investitorului în economia de piață, conform căruia o măsură constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în cazul în care condițiile acordului depășesc condițiile pe care un investitor privat le-ar fi acceptat în condiții normale ale economiei de piață, ținând seama de informațiile disponibile și de evenimentele previzibile la data încheierii acordului (6). |
| --- | --- |

(14)

Pentru stabilirea existenței unui avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se demonstreze că beneficiarul unei măsuri a primit un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, care îi îmbunătățește situația financiară sau îl scutește de o sarcină pe care, altfel, ar fi trebuit să o suporte (5). În cazul în care o presupusă măsură de ajutor constă într-o activitate comercială desfășurată de o întreprindere publică, principiul adecvat pentru a se stabili existența unui avantaj este așa-numitul principiu al investitorului în economia de piață, conform căruia o măsură constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în cazul în care condițiile acordului depășesc condițiile pe care un investitor privat le-ar fi acceptat în condiții normale ale economiei de piață, ținând seama de informațiile disponibile și de evenimentele previzibile la data încheierii acordului (6).

| (15) | În consecință, pentru a demonstra existența unei încălcări a principiului investitorului într-o economie de piață, Comisia trebuie să stabilească faptul că termenii celor două contracte care constituie presupusa măsură de ajutor au depășit condițiile pe care un investitor privat le-ar fi acceptat în 1998. |
| --- | --- |

(15)

În consecință, pentru a demonstra existența unei încălcări a principiului investitorului într-o economie de piață, Comisia trebuie să stabilească faptul că termenii celor două contracte care constituie presupusa măsură de ajutor au depășit condițiile pe care un investitor privat le-ar fi acceptat în 1998.

| (16) | În ceea ce privește domeniul de aplicare al măsurilor, Comisia consideră că, spre deosebire de ceea ce susține reclamantul, dar în acord cu LG Rostock, atât EBV, cât și GVV constituie o entitate economică unică, având în vedere că niciunul dintre contracte nu ar fi fost încheiat fără celălalt. Prin urmare, orice evaluare a ajutorului de stat trebuie să se concentreze în totalitate pe sistemul vânzării și preluării prin leasing, și nu pe analiza separată a părților componente și, de asemenea, trebuie să evidențieze beneficiul obținut prin scutirea de datoria publică, în conformitate cu Altschuldenhilfegesetz. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește domeniul de aplicare al măsurilor, Comisia consideră că, spre deosebire de ceea ce susține reclamantul, dar în acord cu LG Rostock, atât EBV, cât și GVV constituie o entitate economică unică, având în vedere că niciunul dintre contracte nu ar fi fost încheiat fără celălalt. Prin urmare, orice evaluare a ajutorului de stat trebuie să se concentreze în totalitate pe sistemul vânzării și preluării prin leasing, și nu pe analiza separată a părților componente și, de asemenea, trebuie să evidențieze beneficiul obținut prin scutirea de datoria publică, în conformitate cu Altschuldenhilfegesetz.

| (17) | În ceea ce privește condițiile de piață în 1998, Comisia consideră că presupusa măsură de ajutor ar trebui să fie evaluată luându-se drept referință sisteme similare convenite la aceeași dată, astfel încât să se poată stabili dacă termenii acordului încheiat între reclamant și Bavaria au depășit sau nu condițiile convenite în situații similare. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește condițiile de piață în 1998, Comisia consideră că presupusa măsură de ajutor ar trebui să fie evaluată luându-se drept referință sisteme similare convenite la aceeași dată, astfel încât să se poată stabili dacă termenii acordului încheiat între reclamant și Bavaria au depășit sau nu condițiile convenite în situații similare.

| (18) | Inspirându-se din jurisprudența Curții de Justiție (7), Comisia a căutat contracte comparabile încheiate aproximativ în aceeași perioadă în Germania de Est. Pe baza evaluării preliminare a acestor contracte, Comisia consideră, în această etapă, că termenii sistemului respectiv privind vânzarea și preluarea prin leasing reflectă condițiile pieței. Cu toate acestea, reclamantul insistă asupra faptului că termenii celor două contracte au depășit în mod evident termenii conveniți în operațiuni similare și pune în același timp sub semnul întrebării această abordare a Comisiei, și anume aplicarea criteriului de referință, având în vedere caracteristicile speciale ale pieței locuințelor în Neubrandenburg, cum ar fi izolarea orașelor și structura repartiției pe categorii de vârste a populației. |
| --- | --- |

(18)

Inspirându-se din jurisprudența Curții de Justiție (7), Comisia a căutat contracte comparabile încheiate aproximativ în aceeași perioadă în Germania de Est. Pe baza evaluării preliminare a acestor contracte, Comisia consideră, în această etapă, că termenii sistemului respectiv privind vânzarea și preluarea prin leasing reflectă condițiile pieței. Cu toate acestea, reclamantul insistă asupra faptului că termenii celor două contracte au depășit în mod evident termenii conveniți în operațiuni similare și pune în același timp sub semnul întrebării această abordare a Comisiei, și anume aplicarea criteriului de referință, având în vedere caracteristicile speciale ale pieței locuințelor în Neubrandenburg, cum ar fi izolarea orașelor și structura repartiției pe categorii de vârste a populației.

| (19) | În consecință, Comisia invită părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la investigația inițiată și să transmită toate informațiile relevante, în special în ceea ce privește datele privind piața, disponibile în 1998, astfel încât Comisia să poată avea o imagine completă a pieței relevante a sistemelor de vânzare și preluare prin leasing de mari ansambluri imobiliare aflate în proprietate partajată din Germania de Est, în 1998. |
| --- | --- |

(19)

În consecință, Comisia invită părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la investigația inițiată și să transmită toate informațiile relevante, în special în ceea ce privește datele privind piața, disponibile în 1998, astfel încât Comisia să poată avea o imagine completă a pieței relevante a sistemelor de vânzare și preluare prin leasing de mari ansambluri imobiliare aflate în proprietate partajată din Germania de Est, în 1998.

TEXTUL SCRISORII

„Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz este o lex specialis prin care se urmărește scutirea parțială a municipalităților din estul Germaniei de datoriile legate de patrimoniul structural al fostei Republici Democrate a Germaniei (RDG) în sectorul locuințelor. Legea prevede că, pentru a obține reducerea datoriei, o municipalitate trebuie să privatizeze o anumită parte din portofoliul ei până la o anumită dată [Altschuldenhilfegesetz din 23 iunie 1993 (BGBl., pp. 944-986)].

1

Altschuldenhilfegesetz

lex specialis

Altschuldenhilfegesetz

(2)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

2

(3)  Articolul 138 din codul civil german (Bürgerliches Gesetzbuch – BGB).

3

Bürgerliches Gesetzbuch

(4)  A se vedea, de exemplu, Armbrüster, Münchner kommentar zum BGB (a 6-a ediție) „§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft; Wucher”, punctele 113-115.

4

§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft

Wucher

(5)  În conformitate cu cauza C-379/98, Preussen Elektra și luând în considerare cauza C-482/99, Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397.

5

(6)  A se vedea, de asemenea: cauza C-234/84, Belgia/Comisia (Meura), Rec., 1986, p. 2263; cauza C-301/87, Franța/Comisia (Boussac), Rec., 1990, p. I-307, punctul 39; cauza C-303/88, Italia/Comisia (ENI Lanerossi), Rec., 1991, p. I-1433, punctele 21-24; cauza C-42/93, Spania/Comisia (Merco), Rec., 1994, p. I-4125, punctul 1996.

6

(7)  Cauza C-83/01 P etc. Chronopost/UFEX, Rec., 2003, p. I-6993.

7

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Rectificări

| 17.5.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/38

---

Rectificare la MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare – Cerere de propuneri – EACEA/7/12 – Sprijin pentru distribuția transnațională de filme europene – Sistemul „automat” 2012

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 60 din 29 februarie 2012
  )

2012/C 141/08

La pagina 11, punctul 6, primul paragraf:

în loc de:

„Propunerile în vederea «generării» unui fond potențial trebuie trimise cel târziu până la 30 aprilie 2012 (data poștei).”,

se va citi:

„Propunerile în vederea «generării» unui fond potențial trebuie trimise cel târziu până la 18 iunie 2012 (data poștei).”

---