# Uradni list C 141/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.141.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 141 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5517. maj 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.141.slv

Uradni list

Evropske unije

C 141

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5517. maj 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 141/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  ) | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 141/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  2
  )

2

5

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2012/C 141/03 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 o okrepitvi gospodarskega upravljanja v euroobmočju (CON/2012/18) | 7 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2012/C 141/03

Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 o okrepitvi gospodarskega upravljanja v euroobmočju (CON/2012/18)

7

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2012/C 141/04 | Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2012 – stališče Sveta | 25 |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 141/05 | Menjalni tečaji eura | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2012/C 141/04

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2012 – stališče Sveta

25

Evropska komisija

2012/C 141/05

Menjalni tečaji eura

26

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 141/06 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti | 27 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 141/07 | Državne pomoči – Nemčija – Državna pomoč SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Prodaja in povratni zakup stanovanjskih blokov v Neubrandenburgu – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 28 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2012/C 141/06

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

27

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2012/C 141/07

Državne pomoči – Nemčija – Državna pomoč SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Prodaja in povratni zakup stanovanjskih blokov v Neubrandenburgu – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

28

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Popravek MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/7/12 – Podpora za mednarodno distribucijo evropskih filmov – Avtomatična shema 2012 (UL C 60, 29.2.2012) | 38 |

Popravki

2012/C 141/08

Popravek MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/7/12 – Podpora za mednarodno distribucijo evropskih filmov – Avtomatična shema 2012 (UL C 60, 29.2.2012)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (2)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(2)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 141/01

| Datum sprejetja odločitve | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.32465 (11/N) |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Wales |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Wales Screen Fund |
| Pravna podlaga | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 3 mio. GBP; |

Datum sprejetja odločitve

4.8.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.32465 (11/N)

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Wales

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Wales Screen Fund

Pravna podlaga

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 3 mio. GBP;

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 9 mio. GBP |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 9 mio. GBP

Intenzivnost

20 %

Trajanje

4.8.2011–4.8.2014

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 15.12.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34032 (11/N) |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Pravna podlaga | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 80 000 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 30.6.2012 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

15.12.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.34032 (11/N)

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Pravna podlaga

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 80 000 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 30.6.2012

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34280 (N/12) |
| Država članica | Finska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;
  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Pravna podlaga | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.
  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 1,5 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Od 1.1.2012 |
| Gospodarski sektorji | Promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Datum sprejetja odločitve

22.2.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34280 (N/12)

Država članica

Finska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Pravna podlaga

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1,5 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Od 1.1.2012

Gospodarski sektorji

Promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34344 (12/N) |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Pravna podlaga | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 110 000 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 30.6.2012 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Datum sprejetja odločitve

22.2.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34344 (12/N)

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Pravna podlaga

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 110 000 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 30.6.2012

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/5

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2012/C 141/02

| Datum sprejetja odločitve | 10.4.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33403 (11/N) |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Nederland | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Pravna podlaga | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Datum sprejetja odločitve

10.4.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33403 (11/N)

Država članica

Nizozemska

Regija

Nederland

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Pravna podlaga

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Bolezni živali, raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Subvencionirane storitve

Proračun

Skupni proračun: 23,22 milijona EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 1.7.2017

Gospodarski sektorji

Reja perutnine

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 4.4.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33628 (11/N) |
| Država članica | Poljska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Pravna podlaga | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Naravne nesreče ali izjemni dogodki |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti, zmanjšanje prispevkov za socialno varnost, ugodno posojilo, odlog plačila davkov, odpis dolga, neposredna subvencija |
| Proračun | Letni proračun: 54 mio. PLN |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

4.4.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33628 (11/N)

Država članica

Poljska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Pravna podlaga

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Naravne nesreče ali izjemni dogodki

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti, zmanjšanje prispevkov za socialno varnost, ugodno posojilo, odlog plačila davkov, odpis dolga, neposredna subvencija

Proračun

Letni proračun: 54 mio. PLN

Intenzivnost

100 %

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/7

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. marca 2012

o okrepitvi gospodarskega upravljanja v euroobmočju

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 21. decembra 2011 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba o spremljanju osnutkov proračunskih načrtov) in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (2) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba o okrepitvi postopkov nadzora) (v nadaljnjem besedilu skupaj: predlagani uredbi).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj sta predlagani uredbi pomembni za poglavitni cilj Evropskega sistema centralnih bank glede ohranjanja stabilnosti cen iz členov 127(1) in 282(2) Pogodbe ter člena 2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

Kot je navedeno v Mnenju CON/2011/13 (3), je trenutna kriza zelo jasno pokazala, da je ambiciozna reforma okvira gospodarskega upravljanja v nespornem in izjemnem interesu Evropske unije, držav članic ter zlasti euroobmočja. Okrepitev Pakta za stabilnost in rast, vgrajena v zakonodajni sveženj šestih pravnih aktov (4), ki so začeli veljati dne 13. decembra 2011, je ustvarila bolj robusten okvir Unije za usklajevanje in nadzor gospodarske in fiskalne politike. Ker ima članstvo v monetarni uniji daljnosežne posledice in zahteva tesnejše sodelovanje in nadzor za zagotovitev stabilnosti in vzdržnosti euroobmočja kot celote, se je vrh držav euroobmočja dne 26. oktobra 2011 zavezal k izvajanju dodatnih ukrepov.

ECB v skladu s svojim stališčem po potrebnem „kvantnem preskoku“ za euroobmočje, ki ga je izrazila v okviru sprejemanja zgoraj navedenih pravnih aktov, pozdravlja predlagani uredbi in priporoča nekatere spremembe s ciljem: (a) nadaljnjega povečanja proračunske discipline držav članic euroobmočja; in (b) nadaljnje krepitve nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, ne glede na to, ali prejemajo finančno pomoč ali bi tako pomoč morale prejeti.

ECB meni, da sta predlagani uredbi združljivi in komplementarni z novo Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (v nadaljnjem besedilu: TSCG), kot je bila dogovorjena na zasedanju Evropskega sveta dne 30. januarja 2012.

Končno, pogoj za napredek na področju zgoraj omenjenega „kvantnega preskoka“ je, da države članice pravočasno in odločno izpolnijo svoje obveznosti po TSCG in predlaganih uredbah, ko bodo sprejete.

I.   Predlagana uredba o spremljanju osnutkov proračunskih načrtov

Ta predlagana uredba vsebuje določbe, ki bodo okrepile proračunski nadzor Evropske komisije nad osnutki proračunskih načrtov s strani, in določa postopke natančnejšega spremljanja za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja. ECB pozdravlja predlagano uredbo, ki bo po sprejetju dopolnila okrepljeni Pakt za stabilnost in rast. Gre za nadaljnji korak v smeri krepitve gospodarskega upravljanja v Uniji v zvezi z državami članicami euroobmočja in zagotovitve pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. Zlasti bi: (a) od držav članic euroobmočja zahtevala določitev numeričnih fiskalnih pravil glede proračunskega salda, s čimer v nacionalnih proračunskih postopkih uresničujejo svoje srednjeročne proračunske cilje, in ustanovitev neodvisnega nacionalnega fiskalnega sveta, ki bi pripravljal neodvisne makroekonomske in/ali proračunske napovedi za letne srednjeročne fiskalne načrte in osnutek zakona o proračunu; (b) okrepila spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov vseh držav članic euroobmočja, kar vključuje vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira, zahtevo po zagotovitvi dodatnih informacij in uvedbo možnosti, da Komisija sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta in zahteva revidirani načrt, če odkrije posebej veliko neupoštevanje obveznosti iz Pakta za stabilnost in rast; (c) pomagala zagotoviti pravočasno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja preko natančnejšega spremljanja držav članic, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in na katere so naslovljena priporočila Komisije o sprejetju dodatnih ukrepov, če obstaja tveganje, da priporočila Sveta ne bodo upoštevana; in (d) zagotovila visoko kakovost finančnih poročil države preko celovite neodvisne revizije, kar dopolnjuje nedavno uvedene minimalne zahteve v zvezi z neodvisnostjo nacionalnih statističnih organov in možnost sankcioniranja v primeru ponarejanja proračunske statistike.

Hkrati je mogoče predlagano uredbo izboljšati, da bi postala prepričljivejša in učinkovitejša. V tem okviru ima ECB več pripomb.

| 1. | Za nadaljnjo okrepitev uredbe bi morala Komisija – da bi zagotovila zgodnje spoštovanje programov za stabilnost (5) – od držav članic euroobmočja zahtevati predložitev ne samo osnutka proračunskega načrta (6), temveč tudi posodobljene srednjeročne fiskalne načrte. Ti načrti bi morali zajemati tudi gibanja javnega dolga, implicitne in pogojne državne obveznosti ter druge podatke, pomembne za oceno dolgoročne vzdržnosti javnih financ (7). To bo Komisiji omogočilo spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov za prihajajoče leto, ob upoštevanju srednjeročnih proračunskih posledic novih ukrepov in vseh tveganj za vzdržnost javnih financ, značilnih za posamezno državo. |
| --- | --- |

1.

Za nadaljnjo okrepitev uredbe bi morala Komisija – da bi zagotovila zgodnje spoštovanje programov za stabilnost (5) – od držav članic euroobmočja zahtevati predložitev ne samo osnutka proračunskega načrta (6), temveč tudi posodobljene srednjeročne fiskalne načrte. Ti načrti bi morali zajemati tudi gibanja javnega dolga, implicitne in pogojne državne obveznosti ter druge podatke, pomembne za oceno dolgoročne vzdržnosti javnih financ (7). To bo Komisiji omogočilo spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov za prihajajoče leto, ob upoštevanju srednjeročnih proračunskih posledic novih ukrepov in vseh tveganj za vzdržnost javnih financ, značilnih za posamezno državo.

| 2. | ECB predlaga, da bi morala Komisija dati mnenje, kadar bi osnutek proračunskega načrta vodil do neizpolnjevanja obveznosti glede proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, in do strukturnega primanjkljaja, ki je višji od tistega, predvidenega v programu države članice za stabilnost; ali kadar je razmerje javnega dolga nad 60 % bruto domačega proizvoda in se ne zmanjšuje dovolj hitro, kot je opredeljeno v Paktu za stabilnost in rast; ali kadar Komisija ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost. Komisija bi morala pri tem upoštevati katero koli mnenje Sveta o programu za stabilnost. ECB prav tako priporoča, da se izrecno navede (v členu 6(1)), da Komisija oceni kakovost postopka zbiranja osnovnih podatkov, kar bi lahko vodilo na primer do mnenja o kakovosti proračunske statistike ali o pomanjkanju neodvisnosti makroekonomskih in/ali proračunskih napovedi (8). |
| --- | --- |

2.

ECB predlaga, da bi morala Komisija dati mnenje, kadar bi osnutek proračunskega načrta vodil do neizpolnjevanja obveznosti glede proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, in do strukturnega primanjkljaja, ki je višji od tistega, predvidenega v programu države članice za stabilnost; ali kadar je razmerje javnega dolga nad 60 % bruto domačega proizvoda in se ne zmanjšuje dovolj hitro, kot je opredeljeno v Paktu za stabilnost in rast; ali kadar Komisija ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost. Komisija bi morala pri tem upoštevati katero koli mnenje Sveta o programu za stabilnost. ECB prav tako priporoča, da se izrecno navede (v členu 6(1)), da Komisija oceni kakovost postopka zbiranja osnovnih podatkov, kar bi lahko vodilo na primer do mnenja o kakovosti proračunske statistike ali o pomanjkanju neodvisnosti makroekonomskih in/ali proračunskih napovedi (8).

| 3. | Komisija bi morala v primeru neizpolnjevanja obveznosti glede proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, v svojem mnenju od držav članic euroobmočja zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta. Poleg tega bi morala Komisija od držav članic zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta, kadar gre za neusklajenost osnutka proračuna z gibanjem primanjkljaja in/ali dolga, določenim v programu države članice za stabilnost, ob upoštevanju katerega koli mnenja Sveta o tem programu za stabilnost, ali kadar ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost (to pomeni, da se revidirani osnutek proračunskega načrta ne bi zahteval samo v primerih, kadar gre za „posebej veliko neupoštevanje“ obveznosti glede proračunske politike za prihajajoče leto, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, temveč v primeru kakršnega koli neupoštevanja ali ob odkritju drugih tveganj za fiskalno vzdržnost (9)). |
| --- | --- |

3.

Komisija bi morala v primeru neizpolnjevanja obveznosti glede proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, v svojem mnenju od držav članic euroobmočja zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta. Poleg tega bi morala Komisija od držav članic zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta, kadar gre za neusklajenost osnutka proračuna z gibanjem primanjkljaja in/ali dolga, določenim v programu države članice za stabilnost, ob upoštevanju katerega koli mnenja Sveta o tem programu za stabilnost, ali kadar ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost (to pomeni, da se revidirani osnutek proračunskega načrta ne bi zahteval samo v primerih, kadar gre za „posebej veliko neupoštevanje“ obveznosti glede proračunske politike za prihajajoče leto, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, temveč v primeru kakršnega koli neupoštevanja ali ob odkritju drugih tveganj za fiskalno vzdržnost (9)).

| 4. | Predlagana uredba določa, da Komisija zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta, kadar odkrije „posebej veliko neupoštevanje“ obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast. ECB predlaga, da se to besedilo spremeni v „neupoštevanje“, s čimer bi se zagotovila pravočasna revizija osnutka proračunskega načrta. |
| --- | --- |

4.

Predlagana uredba določa, da Komisija zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta, kadar odkrije „posebej veliko neupoštevanje“ obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast. ECB predlaga, da se to besedilo spremeni v „neupoštevanje“, s čimer bi se zagotovila pravočasna revizija osnutka proračunskega načrta.

Za okrepitev korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast ECB tudi meni, da bi bila upravičena natančnejša nadaljnja obravnava primernosti korektivnih ukrepov – če se pojavi dvom o pravočasnem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja – preko močnejšega medsebojnega pritiska v Euroskupini, Svetu in končno v Evropskem svetu ter večje uporabe (na ugled vezanih) sankcij (10).

II.   Predlagana uredba o okrepitvi postopkov nadzora

Ta predlagana uredba določa nadzorni mehanizem, ki se uporablja za države članice euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo napetosti na finančnih trgih in/ali ki prejemajo finančno pomoč. Gledano v celoti je predlagana uredba dobrodošla, saj daje izrecno podlago za udejanjanje intenzivnejšega spremljanja držav članic, ki so jih prizadele napetosti na finančnih trgih ali ki prejemajo finančno pomoč. Udeležba ECB in evropskih nadzornih organov je prav tako dobrodošla. Kljub temu ima ECB več pripomb.

| 1. | ECB pozdravlja dejstvo, da se Komisija lahko odloči za okrepljen nadzor v državi članici, ki ne prejema nobene vrste finančne podpore, so jo pa prizadele resne finančne težave (bolje bi bilo uporabiti enotno terminologijo v celotni predlagani uredbi, ki trenutno za „resne“ težave v angleškem jeziku uporablja „serious“ (npr. člen 1) in „severe“ (npr. člen 2)). Poleg tega bi razumevanje predlagane uredbe olajšala določitev primerov, kaj bi lahko pomenilo resno težavo, za razliko od oblikovanja izčrpne opredelitve, kar ne bi bilo preudarno. Taka opredelitev bi preprečila uporabo predlagane uredbe v razmerah, povzročenih s poznejšimi gibanji na trgu, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času njenega sprejetja (11). |
| --- | --- |

1.

ECB pozdravlja dejstvo, da se Komisija lahko odloči za okrepljen nadzor v državi članici, ki ne prejema nobene vrste finančne podpore, so jo pa prizadele resne finančne težave (bolje bi bilo uporabiti enotno terminologijo v celotni predlagani uredbi, ki trenutno za „resne“ težave v angleškem jeziku uporablja „serious“ (npr. člen 1) in „severe“ (npr. člen 2)). Poleg tega bi razumevanje predlagane uredbe olajšala določitev primerov, kaj bi lahko pomenilo resno težavo, za razliko od oblikovanja izčrpne opredelitve, kar ne bi bilo preudarno. Taka opredelitev bi preprečila uporabo predlagane uredbe v razmerah, povzročenih s poznejšimi gibanji na trgu, ki jih ni bilo mogoče predvideti v času njenega sprejetja (11).

| 2. | Ker bi viri težav držav članic pod okrepljenim nadzorom lahko enostavno obsegali ali ustvarili sistemska tveganja, bi lahko sodelovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESBR) pripomoglo k ukrepanju na tem področju. Zato bi bilo koristno, da se ESBR, kjer je primerno, seznani z rezultati okrepljenega nadzora. |
| --- | --- |

2.

Ker bi viri težav držav članic pod okrepljenim nadzorom lahko enostavno obsegali ali ustvarili sistemska tveganja, bi lahko sodelovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESBR) pripomoglo k ukrepanju na tem področju. Zato bi bilo koristno, da se ESBR, kjer je primerno, seznani z rezultati okrepljenega nadzora.

| 3. | Druga ključna značilnost predlagane uredbe je, da lahko Svet državi članici pod okrepljenim nadzorom priporoči, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja, če ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da ima finančni položaj v zadevni državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja kot celote (12). To je pomembna določba, saj države članice močno spodbuja, naj zaprosijo za finančno pomoč in se izognejo nepotrebnim zamudam, kadar bi to lahko imelo škodljive posledice za finančno stabilnost euroobmočja kot celote. Ta določba bi se lahko okrepila z zavezo Sveta („Svet mora“), da sprejme tovrstno priporočilo. |
| --- | --- |

3.

Druga ključna značilnost predlagane uredbe je, da lahko Svet državi članici pod okrepljenim nadzorom priporoči, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja, če ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da ima finančni položaj v zadevni državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja kot celote (12). To je pomembna določba, saj države članice močno spodbuja, naj zaprosijo za finančno pomoč in se izognejo nepotrebnim zamudam, kadar bi to lahko imelo škodljive posledice za finančno stabilnost euroobmočja kot celote. Ta določba bi se lahko okrepila z zavezo Sveta („Svet mora“), da sprejme tovrstno priporočilo.

| 4. | V zvezi z razlikovanjem med preventivno pomočjo z okrepljenim nadzorom in finančno pomočjo z močno okrepljenim spremljanjem je pomembno poudariti, da morajo biti zahteve glede prilagajanja ambiciozne v obeh primerih pomoči. Države članice bi bilo treba spodbuditi, da se ne izognejo bolj ambicioznemu programu tako, da namesto za neposredno finančno pomoč zaprosijo za preventivno. |
| --- | --- |

4.

V zvezi z razlikovanjem med preventivno pomočjo z okrepljenim nadzorom in finančno pomočjo z močno okrepljenim spremljanjem je pomembno poudariti, da morajo biti zahteve glede prilagajanja ambiciozne v obeh primerih pomoči. Države članice bi bilo treba spodbuditi, da se ne izognejo bolj ambicioznemu programu tako, da namesto za neposredno finančno pomoč zaprosijo za preventivno.

| 5. | Še posebej je dobrodošlo, da predlagana uredba zavezuje države članice, da se posvetujejo s Svetom, Komisijo in ECB, preden se obrnejo na mednarodne posojevalce po finančno pomoč (13). ECB ugotavlja, da bi morale obveznosti držav članic euroobmočja, ki želijo pridobiti finančno pomoč, vsebovati več kot le izmenjavo informacij. Te države članice bi morale obravnavati možnosti, ki so na voljo v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije ali euroobmočja ter instrumentov mednarodnih finančnih institucij in posojevalcev. Predlagani postopek okrepljenega nadzora bi se lahko še bolj okrepil na več načinov. Upoštevana je posebna narava finančne pomoči iz preventivnih razlogov (14), saj so države članice, ki jim je bila odobrena taka pomoč, izvzete iz okrepljenega nadzora, dokler ne črpajo kreditne linije, pod pogojem, da se za dostop do te preventivne pomoči ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov. Ne glede na to bi morala Komisija neprekinjeno spremljati merila upravičenosti, določena v instrumentih finančne pomoči Unije in medvladnih instrumentih finančne pomoči, tudi pri državah članicah, ki jim je bil odobren dostop do finančne pomoči iz preventivnih razlogov, četudi ta pomoč ni povezana s sprejetjem novih političnih ukrepov. V vsakem primeru se zdi natančnejše spremljanje upravičeno, če država članica presodi, da je treba zaprositi za preventivno finančno pomoč. |
| --- | --- |

5.

Še posebej je dobrodošlo, da predlagana uredba zavezuje države članice, da se posvetujejo s Svetom, Komisijo in ECB, preden se obrnejo na mednarodne posojevalce po finančno pomoč (13). ECB ugotavlja, da bi morale obveznosti držav članic euroobmočja, ki želijo pridobiti finančno pomoč, vsebovati več kot le izmenjavo informacij. Te države članice bi morale obravnavati možnosti, ki so na voljo v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije ali euroobmočja ter instrumentov mednarodnih finančnih institucij in posojevalcev. Predlagani postopek okrepljenega nadzora bi se lahko še bolj okrepil na več načinov. Upoštevana je posebna narava finančne pomoči iz preventivnih razlogov (14), saj so države članice, ki jim je bila odobrena taka pomoč, izvzete iz okrepljenega nadzora, dokler ne črpajo kreditne linije, pod pogojem, da se za dostop do te preventivne pomoči ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov. Ne glede na to bi morala Komisija neprekinjeno spremljati merila upravičenosti, določena v instrumentih finančne pomoči Unije in medvladnih instrumentih finančne pomoči, tudi pri državah članicah, ki jim je bil odobren dostop do finančne pomoči iz preventivnih razlogov, četudi ta pomoč ni povezana s sprejetjem novih političnih ukrepov. V vsakem primeru se zdi natančnejše spremljanje upravičeno, če država članica presodi, da je treba zaprositi za preventivno finančno pomoč.

| 6. | ECB ugotavlja, da predlagana uredba brezpogojno izključuje države članice, ki prejemajo finančno pomoč iz preventivnih razlogov in posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij, iz ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga in dolžnosti priprave programa makroekonomskega prilagajanja (15). ECB priporoča, da se možnost ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga ohrani tudi v zvezi z državami članicami pod preventivnim programom. To je še toliko bolj upravičeno, če država članica prejme posojilo za dokapitalizacijo finančnih institucij, glede na tesno povezanost med fiskalno vzdržnostjo in nestabilnostjo finančnega sektorja ter glede na učinek posojila na celotno raven zadolženosti države članice. Izjema od priprave programa makroekonomskega prilagajanja ne bi smela izključevati zagotovitve tehnične pomoči in udeležbe parlamentov (16). |
| --- | --- |

6.

ECB ugotavlja, da predlagana uredba brezpogojno izključuje države članice, ki prejemajo finančno pomoč iz preventivnih razlogov in posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij, iz ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga in dolžnosti priprave programa makroekonomskega prilagajanja (15). ECB priporoča, da se možnost ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga ohrani tudi v zvezi z državami članicami pod preventivnim programom. To je še toliko bolj upravičeno, če država članica prejme posojilo za dokapitalizacijo finančnih institucij, glede na tesno povezanost med fiskalno vzdržnostjo in nestabilnostjo finančnega sektorja ter glede na učinek posojila na celotno raven zadolženosti države članice. Izjema od priprave programa makroekonomskega prilagajanja ne bi smela izključevati zagotovitve tehnične pomoči in udeležbe parlamentov (16).

| 7. | Izognitev učinkom prelivanja je ključni cilj okrepljenega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele finančne napetosti, zato je pomembno podeliti Svetu tudi pooblastilo, da sproži in vodi postopke okrepljenega nadzora s tem, da od Komisije zahteva, naj uvede okrepljeni nadzor, zahteva dodatne informacije o položaju finančnih institucij, izvaja dodatne stresne teste ali zahteva dodatno ukrepanje (17). |
| --- | --- |

7.

Izognitev učinkom prelivanja je ključni cilj okrepljenega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele finančne napetosti, zato je pomembno podeliti Svetu tudi pooblastilo, da sproži in vodi postopke okrepljenega nadzora s tem, da od Komisije zahteva, naj uvede okrepljeni nadzor, zahteva dodatne informacije o položaju finančnih institucij, izvaja dodatne stresne teste ali zahteva dodatno ukrepanje (17).

| 8. | Predlagana uredba zahteva, da država članica, v kateri poteka program prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije (18). Potreba po taki pomoči je tudi posledica velikega bremena, ki ga za zadevno državo članico predstavlja program makroekonomskega prilagajanja, zato bi bilo koristno dodati možnost, da druge institucije Unije in države članice nudijo tako pomoč in prispevajo s svojim strokovnim znanjem in izkušnjami. |
| --- | --- |

8.

Predlagana uredba zahteva, da država članica, v kateri poteka program prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije (18). Potreba po taki pomoči je tudi posledica velikega bremena, ki ga za zadevno državo članico predstavlja program makroekonomskega prilagajanja, zato bi bilo koristno dodati možnost, da druge institucije Unije in države članice nudijo tako pomoč in prispevajo s svojim strokovnim znanjem in izkušnjami.

| 9. | Poleg tega bi bilo koristno v zadevni državi članici uvesti stalnega rezidenčnega svetovalca, ki bi organom te države članice svetoval o izvajanju programa prilagajanja in se usklajeval z institucijami Unije in državami članicami, vključenimi v tehnično pomoč. |
| --- | --- |

9.

Poleg tega bi bilo koristno v zadevni državi članici uvesti stalnega rezidenčnega svetovalca, ki bi organom te države članice svetoval o izvajanju programa prilagajanja in se usklajeval z institucijami Unije in državami članicami, vključenimi v tehnično pomoč.

| 10. | ECB razume, da bo v primeru, kadar se bo država članica oprla samo na finančno pomoč, ki jo zagotavljajo Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, evropski instrument za finančno stabilnost European Financial Stability Facility in Evropski mehanizem za stabilnost, ne pa na finančno pomoč, ki jo zagotavljajo tretje države ali finančne institucije, program makroekonomskega prilagajanja dejansko odražal pogoje gospodarske politike, dogovorjene med vsemi strankami v okviru odobritve dostopa do take finančne pomoči. Iz razlogov pravne varnosti ECB priporoča, da se to razumevanje izrecno navede v členu 6 predlagane uredbe. |
| --- | --- |

10.

ECB razume, da bo v primeru, kadar se bo država članica oprla samo na finančno pomoč, ki jo zagotavljajo Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, evropski instrument za finančno stabilnost European Financial Stability Facility in Evropski mehanizem za stabilnost, ne pa na finančno pomoč, ki jo zagotavljajo tretje države ali finančne institucije, program makroekonomskega prilagajanja dejansko odražal pogoje gospodarske politike, dogovorjene med vsemi strankami v okviru odobritve dostopa do take finančne pomoči. Iz razlogov pravne varnosti ECB priporoča, da se to razumevanje izrecno navede v členu 6 predlagane uredbe.

III.   Razmerje s TSCG

Posledica sprejetja TSCG je sprememba predlagane uredbe o spremljanju osnutkov proračunskih načrtov. Med drugim ECB predlaga, da bi morala ta uredba v največji možni meri zajemati: (a) določbe o numeričnih fiskalnih pravilih, kar vključuje časovni okvir za hitro približevanje srednjeročnemu cilju, vključno z možnostjo začasnih odklonov v izjemnih okoliščinah; (b) glavne elemente samodejnega popravljalnega mehanizma; (c) zahtevo, da države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pripravijo programe proračunskega in ekonomskega partnerstva; in (d) predhodno poročanje o načrtih izdaj državnih dolžniških instrumentov.

Če te spremembe v predlagano uredbo ne bodo uvedene, bi ECB močno podprla pristop predstavitve nadaljnjih zakonodajnih predlogov. Ugotavlja namreč, da je bila namera Komisije, da predstavi zakonodajne predloge o zadevah iz točk (c) in (d) zgoraj, skupaj s predlogi glede usklajevanja večjih načrtov reform ekonomskih politih držav članic, navedena v osmi uvodni izjavi TSCG. ECB močno podpira ta pristop.

V zvezi z uvedbo novega razpona za srednjeročne cilje, kot je omenjeno v deveti uvodni izjavi TSCG, ECB ugotavlja, da bi Komisija lahko, če ta razpon ne bo uveden v predlagano uredbo, predstavila zakonodajni predlog, s katerim bi ta razpon uvedla. ECB bi pozdravila tak predlog.

V zvezi s samodejnim popravljalnim mehanizmom in dodatno k omembi njegovih glavnih elementov v predlagani uredbi, kot predlaga ECB, bo Komisija poskrbela za vse druge potrebne elemente v skladu s členom 3.1(e) in členom 3.2 TSCG.

Ko bodo kot posledica TSCG v pravnem okviru Unije in skozi določbe o podelitvi dodatnih nalog Svetu izvedene nadaljnje spremembe predlaganih uredb ali podane nadaljnje zakonodajne pobude, bi moralo biti, kjer je primerno, uporabljeno pravilo obratnega glasovanja s kvalificirano večino. Sklep o neupoštevanju zahtev politik iz programa po členu 6(5) predlagane uredbe o okrepitvi postopkov nadzora je pereč primer, v katerem je priporočljiva uporaba pravila obratnega glasovanja s kvalificirano večino.

V vsakem primeru bi morala predlagana uredba vsebovati bolj natančne določbe, kadar določbe TSCG niso dovolj podrobne, npr. določbe o boljšem usklajevanju načrtovanja izdaj državnih dolžniških instrumentov, tudi zaradi nedavnih izkušenj v času dolžniške krize v euroobmočju. Te bi morale temeljiti na že vzpostavljenem usklajevanju med nacionalnimi uradi za upravljanje z javnim dolgom v okviru pododbora Ekonomsko-finančnega odbora o trgih državnih dolgov v EU in jasno preseči trenutno priložnostno usklajevanje in izmenjavo informacij.

Končno, v zvezi z roki, predvidenimi v TSCG in predlagani uredbi o spremljanju osnutkov proračunskih načrtov, bodo hiter postopek ratifikacije TSCG in s tem povezane spremembe ustav ali enakovrednih pravnih aktov zagotovili učinkovito spoštovanje roka za uskladitev s fiskalnimi pravili iz predlagane uredbe, npr. šest mesecev po začetku njene veljavnosti (19).

Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča, da se predloga Komisije spremenita, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 7. marca 2012

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 821 konč.

1

(2)  COM(2011) 819 konč.

2

(3)  Mnenje CON/2011/13 z dne 16. februarja 2011 o reformi gospodarskega upravljanja v Evropski uniji.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (UL L 306, 23.11.2011, str. 1); Uredba (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (UL L 306, 23.11.2011, str. 8); Uredba (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 306, 23.11.2011, str. 12); Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25); Uredba Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 306, 23.11.2011, str. 33); in Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

4

(5)  Glej člen 2, ki se sklicuje na Uredbo (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

5

(6)  Glej člen 5(1).

6

(7)  Glej člen 5(3) in predlagano spremembo 3 v Prilogi k temu mnenju.

7

(8)  Glej predlagano spremembo 5 v Prilogi k temu mnenju.

8

(9)  Glej predlagano spremembo 4 v Prilogi k temu mnenju.

9

(10)  Glej predlagani spremembi 6 in 9 v Prilogi k temu mnenju.

10

(11)  Glej predlagano spremembo 4 v Prilogi k temu mnenju.

11

(12)  Glej spremembo 8 v Prilogi k temu mnenju.

12

(13)  Glej člen 4.

13

(14)  Glej člen 2(3).

14

(15)  Glej člen 13 predlagane uredbe.

15

(16)  Glej člen 6(6)–6(8) predlagane uredbe in predlagano spremembo 10 v Prilogi k temu mnenju.

16

(17)  Glej predlagano spremembo 7 v Prilogi k temu mnenju.

17

(18)  Glej člen 6(6).

18

(19)  Glej člen 12(3) predlagane uredbe.

19

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe o spremljanju osnutkov proračunskih načrtov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Člen 2(1)(1), (6)(novo) in (7)(novo) |
| „(1) | ‚neodvisni fiskalni svet‘ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s fiskalnimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Člen 2(1)(1), (6)(novo) in (7)(novo)

„(1)

‚neodvisni fiskalni svet‘ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s fiskalnimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil;“

| „(1) | ‚neodvisni fiskalni svet‘ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s fiskalnimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje in ocenjevanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil, in so mu zaupane tehnične naloge, povezane z oblikovanjem fiskalne politike [podrobneje določi Komisija
  ];
  [...] |
| --- | --- |

„(1)

‚neodvisni fiskalni svet‘ pomeni organ, ki uživa funkcionalno avtonomijo v primerjavi s fiskalnimi organi države članice, ki so odgovorni za spremljanje in ocenjevanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil, in so mu zaupane tehnične naloge, povezane z oblikovanjem fiskalne politike [podrobneje določi Komisija
  ];

[...]

| (6) | ‚letni strukturni saldo sektorja država‘ pomeni letni ciklično prilagojeni saldo, zmanjšan za enkratne in začasne ukrepe; |
| --- | --- |

(6)

‚letni strukturni saldo sektorja država‘ pomeni letni ciklično prilagojeni saldo, zmanjšan za enkratne in začasne ukrepe;

| (7) | ‚izjemne okoliščine‘ pomenijo neobičajni dogodek, na katerega država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančno stanje sektorja države, ali obdobja resnega gospodarskega upada v euroobmočju [ali Uniji] kot celoti.“ |
| --- | --- |

(7)

‚izjemne okoliščine‘ pomenijo neobičajni dogodek, na katerega država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančno stanje sektorja države, ali obdobja resnega gospodarskega upada v euroobmočju [ali Uniji] kot celoti.“

Pojasnilo

Komisija mora jasno opredeliti naloge neodvisnega fiskalnega sveta. Opredelitve pojmov morajo odražati tiste, ki so vsebovane v TSCG (člen 3(3)). ECB predlaga uporabo teh pojmov v členu 4.

Sprememba 2

Člen 4(1), (1a)(novo), (1b)(novo) in (1c)(novo)

„1.   Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97. Pravila zajemajo državo kot celoto in so zavezujoče, po možnosti ustavne narave.“

„1.   Države članice določijo numerična fiskalna pravila glede proračunskega salda, s čimer v svojih proračunskih postopkih uresničujejo svoj srednjeročni proračunski cilj, kot je določen v členu 2a Uredbe (ES) št. 1466/97. Pravila zajemajo državo kot celoto in so zavezujoče, po možnosti ustavne narave. Državam članicam se lahko dovoli začasen odklon od srednjeročnega cilja ali prilagoditvene poti za njegovo dosego samo v izjemnih okoliščinah, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti.

1a.   Države članice zagotovijo, da je letno proračunsko stanje sektorja država uravnoteženo ali v presežku. V ta namen in kot posebni dogovor med državami članicami, ki presega okvir Uredbe (ES) št. 1466/97, letni strukturni saldo sektorja država ne sme preseči referenčne vrednosti za posamezno državo, s spodnjo mejo strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % bruto domačega proizvoda. Kadar je raven javnega dolga precej nižja od 60 % bruto domačega proizvodain kadar je tveganje za dolgoročno fiskalno vzdržnost majhno, lahko referenčna vrednost za letni strukturni saldo sektorja države, ki je značilna za posamezno državo, doseže mejo strukturnega primanjkljaja v višini največ 1 % nominalnega bruto domačega proizvoda.

1b.   Države članice vzpostavijo popravljalni mehanizem, ki se sproži samodejno, da se popravijo ugotovljeni precejšnji odkloni od srednjeročnega cilja ali prilagoditvene poti za njegovo dosego, vključno z njihovim akumuliranim vplivom na dinamiko javnega dolga. [Narava, obseg in časovni okvir popravljalnega mehanizma, vključno za primer izjemnih okoliščin, so določeni v Prilogi k tej uredbi.]

1c.   Države članice zagotovijo hitro približevanje svojemu srednjeročnemu cilju na podlagi ambicioznih in zavezujočih časovnih okvirov, ki jih predlaga Komisija in upoštevajo tveganja za fiskalno vzdržnost, ki so značilna za posamezno državo. Predlagani časovni okviri se objavijo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana uredba bi morala vključevati glavna načela TSCG (v tem primeru člen 3).

Predlagana uredba bi morala vključevati glavna načela TSCG (v tem primeru člen 3).

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 5(3)(g)(novo) in (3a)(novo)

| „(g) | podrobne informacije o gibanju javnega dolga in druge podatke, potrebne za oceno tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so značilna za posamezno državo, zlasti pregled implicitnih in pogojnih obveznosti s potencialno velikimi učinki na državne proračune, kot je opredeljeno v členu 14(3) Direktive Sveta 2011/85/EU. |
| --- | --- |

„(g)

podrobne informacije o gibanju javnega dolga in druge podatke, potrebne za oceno tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so značilna za posamezno državo, zlasti pregled implicitnih in pogojnih obveznosti s potencialno velikimi učinki na državne proračune, kot je opredeljeno v členu 14(3) Direktive Sveta 2011/85/EU.

podrobne informacije o gibanju javnega dolga in druge podatke, potrebne za oceno tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so značilna za posamezno državo, zlasti pregled implicitnih in pogojnih obveznosti s potencialno velikimi učinki na državne proračune, kot je opredeljeno v členu 14(3) Direktive Sveta 2011/85/EU.

3a.   Države članice pravočasno in predhodno poročajo Komisiji in Euroskupini o svojih načrtih izdaj dolžniških instrumentov za sektor država zaradi njihovega boljšega usklajevanja in spremljanja.“

3a.

Države članice pravočasno in predhodno poročajo Komisiji in Euroskupini o svojih načrtih izdaj dolžniških instrumentov za sektor država zaradi njihovega boljšega usklajevanja in spremljanja.

Pojasnilo

Pojasnilo

Zahteve glede spremljanja bi morale vključevati sklicevanje na javni dolg ter na implicitne in pogojne obveznosti, da bi se zajela tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Nadalje, predlagana uredba bi morala navajati tudi predhodno poročanje o načrtih izdaj dolžniških instrumentov po členu 6 in uvodni izjavi 8 TSCG.

Zahteve glede spremljanja bi morale vključevati sklicevanje na javni dolg ter na implicitne in pogojne obveznosti, da bi se zajela tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Nadalje, predlagana uredba bi morala navajati tudi predhodno poročanje o načrtih izdaj dolžniških instrumentov po členu 6 in uvodni izjavi 8 TSCG.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 5(5), prvi pododstavek

„5.   Komisija v dveh tednih od predložitve osnutka proračunskega načrta, v katerem odkrije posebej veliko neupoštevanje obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, od zadevne države članice zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta. Zahteva se objavi.“

„5.   Komisija v dveh tednih od predložitve osnutka proračunskega načrta, v katerem odkrije neupoštevanje obveznosti glede proračunske politike, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, od zadevne države članice zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta. Zahteva se objavi. Poleg tega Komisija od državečlanice zahteva revidirani osnutek proračunskega načrta, kadar gre za neusklajenost osnutka proračuna z gibanjem primanjkljaja in/ali dolga, določenim v programu zadevne države članice za stabilnost, pri čemer upošteva katero koli mnenje Sveta o programu za stabilnost, ali kadar ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana uredba bi morala zagotoviti, da so osnutki proračunskih načrtov popolnoma skladni z obveznostmi glede proračunske politike za prihajajoče leto, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, ter s cilji programa za stabilnost, pri čemer se upošteva katero koli mnenje Sveta o programu za stabilnost. Komisija bi morala zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta tudi v primeru, ko ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost.

Predlagana uredba bi morala zagotoviti, da so osnutki proračunskih načrtov popolnoma skladni z obveznostmi glede proračunske politike za prihajajoče leto, kot so določene v Paktu za stabilnost in rast, ter s cilji programa za stabilnost, pri čemer se upošteva katero koli mnenje Sveta o programu za stabilnost. Komisija bi morala zahtevati revidirani osnutek proračunskega načrta tudi v primeru, ko ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 6(1)

„1.   Komisija po potrebi do 30. novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta.“

„1.   Komisija oceni osnutke proračunskih načrtov ob upoštevanju srednjeročnih proračunskih posledic novih ukrepov in posledice za fiskalno vzdržnost. Prav tako oceni kakovost postopka zbiranja osnovnih podatkov. Komisija po potrebi do 30. novembra sprejme mnenje o osnutku proračunskega načrta. Mnenje se sprejme vedno, kadar nastopi kateri izmed naslednjih primerov: (a) če bi osnutki proračunskih načrtov vodili do neizpolnjevanja obveznosti glede proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast; (b) če bi osnutki proračunskih načrtov vodili do strukturnega primanjkljaja, ki je višji od tistega, predvidenega v programu države članice za stabilnost; (c) če je razmerje javnega dolga nad 60 % bruto domačega proizvoda in se ne zmanjšuje dovolj hitro, kot je opredeljeno v Paktu za stabilnost in rast; ali (d) če Komisija ugotovi tveganja za fiskalno vzdržnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za učinkovitost predlagane uredbe je pomembno določiti okoliščine, v katerih bo Komisija morala sprejeti mnenje.

Za učinkovitost predlagane uredbe je pomembno določiti okoliščine, v katerih bo Komisija morala sprejeti mnenje.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 6(4)

„4.   Euroskupina obravnava mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih ter o proračunskem stanju in obetih v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija. Ocena se objavi.“

„4.   Euroskupina in v primeru ponavljajočega se neupoštevanja s strani držav članic Evropski svet obravnavata mnenja Komisije o nacionalnih proračunskih načrtih. Euroskupina in v primeru ponavljajočega se neupoštevanja s strani držav članic Evropski svet obravnavata tudi proračunsko stanje in obete v euroobmočju kot celoti na podlagi splošne ocene, ki jo v skladu z odstavkom 3 izvede Komisija. Ocena se objavi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Sprememba bi morala povečati medsebojni pritisk v primeru ponavljajočega se neupoštevanja s strani držav članic.

Sprememba bi morala povečati medsebojni pritisk v primeru ponavljajočega se neupoštevanja s strani držav članic.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 7(1), (1a)(novo) in (2)

„1.   Ko Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe odloči, da v državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj, za zadevno državo članico veljajo odstavki 2 do 5 tega člena do zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

2.   Država članica, ki se natančno spremlja, nemudoma pripravi izčrpno oceno vmesnega izvajanja proračuna za državo in njene podsektorje. [...]“

„1.   Ko Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe odloči, da v državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj, za zadevno državo članico veljajo odstavki 1a do 6 tega člena do zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

1a.   Država članica, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pripravi program proračunskega in ekonomskega partnerstva, ki vključuje podroben opis strukturnih reform, ki so potrebne za zagotovitev učinkovitega in trajnega zmanjšanja njenega čezmernega primanjkljaja.

2.   Država članica, ki se natančno spremlja, nemudoma pripravi izčrpno oceno vmesnega izvajanja proračuna za državo in njene podsektorje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana uredba bi morala vključevati glavna načela TSCG (v tem primeru člen 5).

Predlagana uredba bi morala vključevati glavna načela TSCG (v tem primeru člen 5).

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 7(3), prvi pododstavek

„3.   Država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen, in sicer za državo in njene podsektorje, o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Poročilo se objavi.“

„3.   Država članica redno poroča Komisiji in Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen, in sicer za državo in njene podsektorje, o vmesnem izvajanju proračuna, o proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov, sprejetih na odhodkovni in prihodkovni strani, o ciljnih vrednostih državnih odhodkov in prihodkov, ter o naravi sprejetih ali predvidenih ukrepov za doseganje ciljnih vrednosti. Država članica poroča tudi o izvajanju programa proračunskega in ekonomskega partnerstva ter strukturnih reform, ki so potrebne za zagotovitev učinkovitega in trajnega zmanjšanja njenega čezmernega primanjkljaja. Poročilo se objavi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V skladu s spremembo 7.

V skladu s spremembo 7.

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 8(3a)(novo)

„3a.   Euroskupina in Svet obravnavata primernost ukrepov, ki jih sprejme država članica, Svet pa po potrebi predlaga nadaljnje ukrepe za zagotovitev spoštovanja roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja ali prilagoditev programa proračunskega in ekonomskega partnerstva. Če država članica ne izvedeteh nadaljnjih ukrepov, Evropski svet obravnava položaj in predlaga katere koli nadaljnje ukrepe, za katere meni, da so potrebni.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Sprememba bi morala povečati medsebojni pritisk v Euroskupini in Svetu, v primeru ponavljajočega se neupoštevanja pa uvesti možnost, da Evropski svet predlaga katere koli nadaljnje ukrepe, ki jih mora sprejeti država članica.

Sprememba bi morala povečati medsebojni pritisk v Euroskupini in Svetu, v primeru ponavljajočega se neupoštevanja pa uvesti možnost, da Evropski svet predlaga katere koli nadaljnje ukrepe, ki jih mora sprejeti država članica.

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe o okrepitvi postopkov nadzora

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe o okrepitvi postopkov nadzora

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (2) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 1 |
| „1. | Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja tri leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj okvira Evropske unije.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (2)

2

Sprememba 1

Sprememba 1

Uvodna izjava 1

„1.

Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja tri leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč zunaj okvira Evropske unije.“

| „1. | Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja tri leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč tako znotraj kot zunaj okvira Evropske unije.“ |
| --- | --- |

„1.

Doslej najhujša svetovna kriza, ki traja tri leta, je resno škodovala gospodarski rasti in finančni stabilnosti ter povzročila močno poslabšanje javnofinančnega primanjkljaja in zadolženosti držav članic, zaradi česar jih je mnogo zaprosilo za finančno pomoč tako znotraj kot zunaj okvira Evropske unije.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Finančno pomoč je zagotovil tudi Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, ki je instrument Unije.

Finančno pomoč je zagotovil tudi Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, ki je instrument Unije.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 4

| „4. | Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral vključevati širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.“ |
| --- | --- |

„4.

Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral vključevati širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.“

| „4. | Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral vključevati širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.“ |
| --- | --- |

„4.

Država članica, katere valuta je euro, bi morala biti pod okrepljenim nadzorom, če so jo prizadele ali ji grozijo resne finančne motnje, da se zagotovi njena hitra vrnitev v normalen položaj, druge države članice euroobmočja pa zavarujejo pred možnimi negativnimi učinki prelivanja. Okrepljeni nadzor bi moral vključevati širši dostop do podatkov, ki so potrebni za natančno spremljanje gospodarskega, fiskalnega in finančnega položaja, kot tudi redno poročanje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Isti način nadzora bi moral veljati za države članice, ki zaprosijo za preventivno pomoč Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V skladu s členom 1 področje uporabe predlagane uporabe vključuje Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo.

V skladu s členom 1 področje uporabe predlagane uporabe vključuje Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 1

„1.   V tej uredbi so predpisane določbe za okrepitev gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, ter/ali prejemajo ali bi lahko prejele finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskegamehanizma za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada.“

„1.   V tej uredbi so predpisane določbe za okrepitev gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, ter/ali prejemajo finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskegamehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada, ali so za takšno finančno pomoč zaprosile.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi pravne varnosti je bolje, da se v celotni predlagani uredbi uporabljajo isti pojmi.

Zaradi pravne varnosti je bolje, da se v celotni predlagani uredbi uporabljajo isti pojmi.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 2(1)

„1.   Komisija se lahko odloči za okrepljen nadzor v državi članici, ki so jo prizadele resne težave v zvezi z njeno finančno stabilnostjo. Zadevni državi članici se omogoči, da prej izrazi svoja stališča. Komisija vsakih šest mesecev odloča o podaljšanju okrepljenega nadzora.“

„1.   Komisija mora uvesti okrepljen nadzor v državi članici, ki so jo prizadele ali ji grozijo resne težave v zvezi z njeno finančno stabilnostjo, ki bi lahko imele negativne učinke prelivanja na druge države članice euroobmočja. Zadevni državi članici se omogoči, da prej izrazi svoja stališča v Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Komisija vsakih šest mesecev odloča o podaljšanju okrepljenega nadzora in o svojih ugotovitvah poroča Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen. Svet lahko od Komisije zahteva, naj uvede, nadaljuje ali zaključi okrepljeni nadzor.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi pravne varnosti je bolje, da se v celotni uredbi uporabljajo isti pojmi. Grožnja resnih težav bi prav tako upravičevala okrepljen nadzor, s katerim bi se poslabšanje situacije preprečilo že v zgodnji fazi.

Zaradi pravne varnosti je bolje, da se v celotni uredbi uporabljajo isti pojmi. Grožnja resnih težav bi prav tako upravičevala okrepljen nadzor, s katerim bi se poslabšanje situacije preprečilo že v zgodnji fazi.

Zaradi potencialnih resnih učinkov prelivanja in tveganj za stabilnost euroobmočja bi morala biti diskrecijska pravica Komisije, kadar odloča o tem, ali v državi članici uvesti okrepljeni nadzor, omejena, kar se doseže z uporabo besede „mora“. Poleg tega bi moral biti Ekonomsko-finančni odbor ali določeni pododbor seznanjen z odločitvijo o uvedbi okrepljenega nadzora v državi članici in napredkom držav članic pod okrepljenim nadzorom. To bi Ekonomsko-finančnemu odboru omogočilo, da v zvezi z vsemi koraki postopka pripravi argumentirano odločitev za Svet. Brez poseganja v pristojnost Komisije bi moral imeti Svet pooblastilo, da od Komisije zahteva uvedbo ali nadaljevanje okrepljenega nadzora.

Zaradi potencialnih resnih učinkov prelivanja in tveganj za stabilnost euroobmočja bi morala biti diskrecijska pravica Komisije, kadar odloča o tem, ali v državi članici uvesti okrepljeni nadzor, omejena, kar se doseže z uporabo besede „mora“. Poleg tega bi moral biti Ekonomsko-finančni odbor ali določeni pododbor seznanjen z odločitvijo o uvedbi okrepljenega nadzora v državi članici in napredkom držav članic pod okrepljenim nadzorom. To bi Ekonomsko-finančnemu odboru omogočilo, da v zvezi z vsemi koraki postopka pripravi argumentirano odločitev za Svet. Brez poseganja v pristojnost Komisije bi moral imeti Svet pooblastilo, da od Komisije zahteva uvedbo ali nadaljevanje okrepljenega nadzora.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 2(2)

„2.   Komisija se odloči za okrepljen nadzor države članice, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov od ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada. Komisija pripravi seznam zadevnih instrumentov preventivne finančne pomoči in ga posodablja v primeru sprememb politike finančne pomoči Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih ustreznih mednarodnih finančnih institucij.“

„2.   Komisija se odloči za okrepljen nadzor države članice, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov od ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij, na primer Mednarodnega denarnega sklada, ali za tako finančno pomoč zaprosi. Komisija pripravi seznam zadevnih instrumentov preventivne finančne pomoči in ga posodablja v primeru sprememb politike finančne pomoči Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih ustreznih mednarodnih finančnih institucij.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Ponovno, okrepljen nadzor bi se moral začeti v zgodnji fazi, takoj ko država članica zaprosi za finančno pomoč. Določba mora biti bolj jasna, da se izogne vsakršnemu dvomu glede avtomatizma, da se v državi članici uvede okrepljen nadzor v trenutku, ko zaprosi za pomoč. V skladu s členom 1 področje uporabe predlagane uredbe vključuje finančno pomoč Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo.

Ponovno, okrepljen nadzor bi se moral začeti v zgodnji fazi, takoj ko država članica zaprosi za finančno pomoč. Določba mora biti bolj jasna, da se izogne vsakršnemu dvomu glede avtomatizma, da se v državi članici uvede okrepljen nadzor v trenutku, ko zaprosi za pomoč. V skladu s členom 1 področje uporabe predlagane uredbe vključuje finančno pomoč Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 2(3)

„3.   Odstavek 2 ne velja za državo članico, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice do črpanja ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov.“

„3.   Odstavek 2 ne velja za državo članico, ki prejema finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov, dokler kreditna linija ni črpana. Komisija po odobritvi navedene finančne pomoči spremlja neprekinjeno izpolnjevanje meril upravičenosti, ki so določena v instrumentih finančne pomoči Unije in medvladnih instrumentih finančne pomoči.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Izvzetje držav članic, ki prejemajo finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov, dokler kreditna linija ni črpana, ne bi smelo pomeniti, da so izvzete iz spremljanja izpolnjevanja meril upravičenosti.

Izvzetje držav članic, ki prejemajo finančno pomoč iz preventivnih razlogov v obliki kreditne linije, za odobritev katere se od zadevne države članice ne zahteva sprejetje novih političnih ukrepov, dokler kreditna linija ni črpana, ne bi smelo pomeniti, da so izvzete iz spremljanja izpolnjevanja meril upravičenosti.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 3(3)

„3.   Država članica pod okrepljenim nadzorom na zahtevo Komisije:

[...]“

„3.   Država članica pod okrepljenim nadzorom na zahtevo Komisije:

[...]

Svet lahko zaprosi Komisijo, naj od države članice pod okrepljenim nadzorom zahteva izvršitev dejanj iz točk (a), (b) in (d) ter/ali izpolni zahtevo iz točke (c).“

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi možnih velikih prelivanj bi bilo koristno, če bi lahko Svet s posredovanjem Komisije zahteval dodatne informacije ali določena dejanja, našteta v členu 3(3).

Zaradi možnih velikih prelivanj bi bilo koristno, če bi lahko Svet s posredovanjem Komisije zahteval dodatne informacije ali določena dejanja, našteta v členu 3(3).

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 3(5)

„5.   Če Svet na podlagi ocene iz odstavka 4 ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da ima finančni položaj v zadevni državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja, lahko s kvalificirano večino napredlog Komisije sprejme priporočilo zadevni državi članici, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja. Svet se lahko odloči za javno objavo takega priporočila.“

„5.   Če Svet na podlagi ocene iz odstavka 4 ugotovi, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da ima finančni položaj v zadevni državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja, s kvalificirano večino napredlog Komisije sprejme priporočilo zadevni državi članici, naj zaprosi za finančno pomoč in pripravi program makroekonomskega prilagajanja. Svet se lahko odloči za javno objavo takega priporočila.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 3(5) bi se moral okrepiti z zavezo Sveta, da sprejme priporočilo, naj zadevna država članica zaprosi za finančno pomoč, če ima položaj v tej državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja, kar zagotavlja zelo močno utemeljitev.

Člen 3(5) bi se moral okrepiti z zavezo Sveta, da sprejme priporočilo, naj zadevna država članica zaprosi za finančno pomoč, če ima položaj v tej državi članici znatne negativne učinke na finančno stabilnost euroobmočja, kar zagotavlja zelo močno utemeljitev.

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 4

„Država članica, ki bo zaprosila za finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije zunaj okvira Evropske unije, o svoji nameri nemudoma obvesti Svet, Komisijo in Evropsko centralno banko. Ekonomsko-finančni odbor oziroma kateri koli pododbor, ki ga slednji v ta namen imenuje, organizira razpravo o predvidenih prošnjah, potem ko od Komisije prejme oceno.“

„Država članica, ki namerava zaprositi za finančno pomoč ene ali več držav članic, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega mehanizma za stabilnost, Mednarodnega denarnega sklada ali druge mednarodne finančne institucije zunaj okvira Evropske unije, o svoji nameri nemudoma obvesti Svet, Komisijo in Evropsko centralno banko. Ekonomsko-finančni odbor oziroma kateri koli pododbor, ki ga slednji v ta namen imenuje, organizira razpravo o predvidenih prošnjah, potem ko od Komisije prejme oceno, da bi med drugim preučil možnosti, ki so na voljo v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije ali euroobmočja ter instrumentov mednarodnih finančnih institucij in posojevalcev, preden se država članica obrne na potencialne posojevalce.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Obveznosti držav članic euroobmočja bi morale obsegati več kot le izmenjavo informacij z njihovimi evropskimi partnerji in izrecno vključevati obveznost razprave o uporabi različnih instrumentov finančne pomoči, ki so na voljo na evropski in mednarodni ravni. V skladu s členom 1 vključuje področje uporabe predlagane uredbe tudi Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo.

Obveznosti držav članic euroobmočja bi morale obsegati več kot le izmenjavo informacij z njihovimi evropskimi partnerji in izrecno vključevati obveznost razprave o uporabi različnih instrumentov finančne pomoči, ki so na voljo na evropski in mednarodni ravni. V skladu s členom 1 vključuje področje uporabe predlagane uredbe tudi Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo.

Sprememba 10

Sprememba 10

Člen 5

„Če država članica zaprosi za finančno pomoč pri Evropskem instrumentu za finančno stabilnost ali Evropskem mehanizmu za stabilnost, Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, če je to mogoče, Mednarodnim denarnim skladom, pripravi analizo vzdržnosti javnega dolga zadevne države članice in njene sposobnosti za odplačilo predvidene finančne pomoči ter jo posreduje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen.“

„Če država članica zaprosi za finančno pomoč pri Evropskem instrumentu za finančno stabilnost ali Evropskem mehanizmu za stabilnost, Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kjer je primerno, Mednarodnim denarnim skladom, pripravi analizo vzdržnosti javnega dolga zadevne države članice in njene sposobnosti za odplačilo predvidene finančne pomoči ter jo posreduje Ekonomsko-finančnemu odboru ali pododboru, ki ga slednji določi v ta namen.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V skladu s trenutno prakso bi moral biti Mednarodni denarni sklad udeležen pri analiziranju vzdržnosti javnega dolga. Iz razlogov pravne varnosti bi se morali v celotnem besedilu uporabljati isti izrazi.

V skladu s trenutno prakso bi moral biti Mednarodni denarni sklad udeležen pri analiziranju vzdržnosti javnega dolga. Iz razlogov pravne varnosti bi se morali v celotnem besedilu uporabljati isti izrazi.

Sprememba 11

Sprememba 11

Člen 6

„1.   Država članica, ki prejema finančno pomoč ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali Evropskega mehanizma za stabilnost, pripravi v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko, osnutek programa prilagajanja, katerega cilj je ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja ter zmožnosti popolnega samofinanciranja na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa prilagajanja upošteva trenutna priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126 in/ali 148 Pogodbe, kot tudi svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa ima za cilj širše, okrepljene in poglobljene potrebne politične ukrepe.

2.   Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odobri program prilagajanja.

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko spremlja napredek pri izvajanju programa prilagajanja in vsake tri mesece ustrezno obvešča Ekonomsko-finančni odbor ali pododbor, ki ga slednji določi v ta namen. Zadevna država članica s Komisijo aktivno sodeluje. Še zlasti Komisiji zagotovi vse podatke, ki jih ta šteje za potrebne pri spremljanju programa. Uporabi se člen 3(3).

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in skupaj z zadevno državo članico prouči spremembe programa prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odloča o vseh spremembah programa prilagajanja.

[...]

6.   Država članica, v kateri poteka program prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije.“

„1.   Država članica, ki zaprosi za finančno pomoč ene ali več držav članic, Mednarodnega denarnega sklada, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ali Evropskega mehanizma za stabilnost, pripravi v dogovoru s Komisijo, ki deluje v povezavi z Evropsko centralno banko in, kjer je primerno, Mednarodnim denarnim skladom, osnutek programa prilagajanja, katerega cilj je ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja ter zmožnosti popolnega samofinanciranja na finančnih trgih. Zadevna država članica v osnutku programa prilagajanja upošteva trenutna priporočila, ki jih prejme na podlagi členov 121, 126, 136 in/ali 148 Pogodbe, kot tudi svoje ukrepe za njihovo upoštevanje, pri tem pa ima za cilj širše, okrepljene in poglobljene potrebne politične ukrepe.

2.   Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odobri program prilagajanja. Kadar je vir finančne pomoči Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, Evropski instrument za finančno stabilnost ali Evropski mehanizem za stabilnost, morajo biti pogoji predloga Komisije popolnoma skladni s tistimi, o katerih so se dogovorile stranke, ki so bile udeležene pri odobritvi dostopa do zgoraj navedenih instrumentov Unije in medvladnih instrumentov.

3.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kjer je primerno, Mednarodnim denarnim skladom spremlja napredek pri izvajanju programa prilagajanja. Vsake tri mesece ustrezno obvešča Ekonomsko-finančni odbor ali pododbor, ki ga slednji določi v ta namen. Zadevna država članica s Komisijo aktivno sodeluje. Še zlasti Komisiji zagotovi vse podatke, ki jih ta šteje za potrebne pri spremljanju programa. Uporabi se člen 3(3). V primeru nezadostnega sodelovanja lahko Svet na predlog Komisije naslovi na zadevno državo članico javno zahtevo, v kateri navede ukrepe, ki jih mora sprejeti ta država članica.

4.   Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko in, kjer je primerno, Mednarodnim denarnim skladom in skupaj z zadevno državo članico prouči spremembe programa prilagajanja, ki bi lahko bile potrebne. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odloča o vseh spremembah programa prilagajanja.

[...]

6.   Država članica, v kateri poteka program prilagajanja in ima nezadostne upravne zmogljivosti ali večje probleme z izvajanjem programa, zaprosi za tehnično pomoč Komisije, ki lahko v ta namen ustanovi skupine strokovnjakov z državami članicami in drugimi institucijami Evropske unije in/ali ustreznimi mednarodnimi institucijami. Tehnična pomoč lahko vključuje uvedbo stalnega rezidenčnega svetovalca in podpornega osebjaiz institucij Evropske unije v zadevni državi članici, ki bi organom zadevne države članice svetovala v zvezi z izvajanjem programa prilagajanja in se usklajevala z udeleženimi institucijami.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V skladu s členom 1 vključuje področje uporabe predlagane uredbe Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Cilj predlaganega besedila je tudi pojasniti odgovornosti udeleženih institucij.

V skladu s členom 1 vključuje področje uporabe predlagane uredbe Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Cilj predlaganega besedila je tudi pojasniti odgovornosti udeleženih institucij.

Odstavek 2 naj bi pojasnil, da se od držav članic, ki prejemajo finančno pomoč v okviru ureditev pri Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo, Evropskem instrumentu za finančno stabilnost in Evropskem mehanizmu za stabilnost, ne bo zahtevala priprava dveh različnih programov makroekonomskega prilagajanja, temveč da se bodo v programu makroekonomskega prilagajanja po tem členu v celoti spoštovali vsi pogoji ekonomske politike, dogovorjeni z zadevno državo članico v okviru odobritve dostopa do Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost.

Odstavek 2 naj bi pojasnil, da se od držav članic, ki prejemajo finančno pomoč v okviru ureditev pri Evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo, Evropskem instrumentu za finančno stabilnost in Evropskem mehanizmu za stabilnost, ne bo zahtevala priprava dveh različnih programov makroekonomskega prilagajanja, temveč da se bodo v programu makroekonomskega prilagajanja po tem členu v celoti spoštovali vsi pogoji ekonomske politike, dogovorjeni z zadevno državo članico v okviru odobritve dostopa do Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost.

V odstavku 3 lahko grožnja javnosti, če država članica ne sodeluje, pomeni spodbudo, da država članica sprejme nadaljnje ukrepe.

V odstavku 3 lahko grožnja javnosti, če država članica ne sodeluje, pomeni spodbudo, da država članica sprejme nadaljnje ukrepe.

Poleg Komisije bi lahko tehnično pomoč koristno zagotovile tudi druge institucije z ustreznim strokovnim znanjem in izkušnjami ter države članice. Stalni rezidenčni svetovalec bi bistveno povečal verjetnost, da bo program ustrezno izveden.

Poleg Komisije bi lahko tehnično pomoč koristno zagotovile tudi druge institucije z ustreznim strokovnim znanjem in izkušnjami ter države članice. Stalni rezidenčni svetovalec bi bistveno povečal verjetnost, da bo program ustrezno izveden.

Sprememba 12

Sprememba 12

Člen 11(1), (5)(novo) in (6)(novo)

„1.   Država članica je pod nadzorom tudi po izteku programa, če ne odplača najmanj 75 % finančne pomoči, prejete od ene ali več držav članic, Evropskega mehanizma za finančno stabilnost, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali Evropskega mehanizma za stabilnost. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije lahko podaljša nadzor po izteku programa.“

„1.   Država članica je pod nadzorom tudi po izteku programa, če ne odplača najmanj 75 % finančne pomoči, prejete od ene ali več držav , Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost ali drugih mednarodnih finančnih institucij. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije lahko podaljša nadzor po izteku programa.

[...]

5.   Ustrezni odbor Evropskega parlamenta lahko povabi predstavnike zadevne države članice, da sodelujejo pri izmenjavi stališč glede spremljanja po izteku programa.

6.   Parlament zadevne države članice lahko povabi predstavnike Komisije, da sodelujejo pri izmenjavi stališč glede spremljanja po izteku programa.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Prva pripomba je namenjena uskladitvi besedila tega člena s členom 1(1).

Prva pripomba je namenjena uskladitvi besedila tega člena s členom 1(1).

Večji javni pritisk Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov prispeva k spodbujanju zadevnih držav članic, da izvajajo ustrezne politike. Ta udeleženost bi morala biti predvidena tudi pri nadzoru po izteku programa, saj je predvidena v povezavi z okrepljenim nadzorom (člen 3) in programi makroekonomskega prilagajanja (člen 6).

Večji javni pritisk Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov prispeva k spodbujanju zadevnih držav članic, da izvajajo ustrezne politike. Ta udeleženost bi morala biti predvidena tudi pri nadzoru po izteku programa, saj je predvidena v povezavi z okrepljenim nadzorom (člen 3) in programi makroekonomskega prilagajanja (člen 6).

Sprememba 13

Sprememba 13

Člen 12

„O ukrepih iz členov 2(1), 3, 6(2), 6(4) in 11(4) glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, pri čemer se ne upošteva glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Kvalificirana večina članov Sveta iz prvega odstavka se določi v skladu s členom 238(3)(b) Pogodbe.“

„O ukrepih iz členov , 3(5), 6(2), 6(4), 6(5), 11(1) in 11(4) glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, pri čemer se ne upošteva glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Kvalificirana večina članov Sveta iz prvega odstavka se določi v skladu s členom 238(3)(b) Pogodbe.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 12 se mora sklicevati na vse odločitve, ki jih sprejme Svet.

Člen 12 se mora sklicevati na vse odločitve, ki jih sprejme Svet.

Sprememba 14

Sprememba 14

Člen 13

„Določbe členov 5 in 6 ne veljajo za finančno pomoč zaradi preventivnih razlogov in za posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij.“

„Določbe odstavkov (1) do (5) člena 6 ne veljajo za finančno pomoč zaradi preventivnih razlogov in za posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij. To ne posega v pogoje, ki so vezani na vrste finančne pomoči v okviru ustreznih instrumentov finančne pomoči Unije ali medvladnih instrumentov finančne pomoči.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Izjemo od programa makroekonomskega prilagajanja (člen 6) bi morali omejiti, da se ne bi izključili zagotovitev tehnične pomoči in udeležba parlamentov. Nanašati bi se morala samo na specifično situacijo preventivnega programa in na posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij, ne bi pa smela posegati v ustrezne določbe okvirnega sporazuma o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, pogodbo o Evropskem mehanizmu za stabilnost in instrumente finančne pomoči, s katerimi se taka finančna pomoč izvaja. Bistveno je, da se ohrani možnost ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga v primeru, kadar država članica prejme preventivni program, da se preverijo merila upravičenosti za ta program. Tudi v primeru podpore za dokapitalizacijo finančnih institucij je ocena vzdržnosti javnega dolga upravičena glede na tesno povezanost med fiskalno vzdržnostjo in nestabilnostjo finančnega sektorja. Kot druga možnost bi se lahko zaradi večje jasnosti členu 6 dodal odstavek, člen 13 pa bi se črtal.

Izjemo od programa makroekonomskega prilagajanja (člen 6) bi morali omejiti, da se ne bi izključili zagotovitev tehnične pomoči in udeležba parlamentov. Nanašati bi se morala samo na specifično situacijo preventivnega programa in na posojila, odobrena za dokapitalizacijo finančnih institucij, ne bi pa smela posegati v ustrezne določbe okvirnega sporazuma o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, pogodbo o Evropskem mehanizmu za stabilnost in instrumente finančne pomoči, s katerimi se taka finančna pomoč izvaja. Bistveno je, da se ohrani možnost ocenjevanja vzdržnosti javnega dolga v primeru, kadar država članica prejme preventivni program, da se preverijo merila upravičenosti za ta program. Tudi v primeru podpore za dokapitalizacijo finančnih institucij je ocena vzdržnosti javnega dolga upravičena glede na tesno povezanost med fiskalno vzdržnostjo in nestabilnostjo finančnega sektorja. Kot druga možnost bi se lahko zaradi večje jasnosti členu 6 dodal odstavek, člen 13 pa bi se črtal.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

2

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/25

---

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2012 – stališče Sveta

2012/C 141/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1081/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (2), in zlasti člena 37 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2012 je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (3), |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2012 je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (3),

| — | Komisija je 16. marca 2012 predložila predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2012 – |
| --- | --- |

—

Komisija je 16. marca 2012 predložila predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2012 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2012 sprejel 15. maja 2012.

Celotno besedilo si je mogoče ogledati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam sneti.

V Bruslju, 15. maja 2012

Za Svet

Predsednica

M. VESTAGER

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1, s popravkoma v UL L 25, 30.1.2003, str. 43, in UL L 99, 14.4.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 311, 26.11.2010, str. 9.

2

(3)  UL L 56, 29.2.2012, s popravkom v UL L 79, 19.3.2012.

3

---

Evropska komisija

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/26

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. maja 2012

2012/C 141/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2738 |
| JPY | japonski jen | 102,53 |
| DKK | danska krona | 7,4331 |
| GBP | funt šterling | 0,79925 |
| SEK | švedska krona | 9,0970 |
| CHF | švicarski frank | 1,2011 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,6210 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,460 |
| HUF | madžarski forint | 294,32 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6976 |
| PLN | poljski zlot | 4,3500 |
| RON | romunski leu | 4,4400 |
| TRY | turška lira | 2,3180 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2813 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2832 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8959 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6601 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6136 |
| KRW | južnokorejski won | 1 488,00 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5861 |
| CNY | kitajski juan | 8,0527 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5440 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 772,46 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9689 |
| PHP | filipinski peso | 54,786 |
| RUB | ruski rubelj | 39,3562 |
| THB | tajski bat | 40,048 |
| BRL | brazilski real | 2,5355 |
| MXN | mehiški peso | 17,5848 |
| INR | indijska rupija | 69,4160 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2738

JPY

japonski jen

102,53

DKK

danska krona

7,4331

GBP

funt šterling

0,79925

SEK

švedska krona

9,0970

CHF

švicarski frank

1,2011

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,6210

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,460

HUF

madžarski forint

294,32

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6976

PLN

poljski zlot

4,3500

RON

romunski leu

4,4400

TRY

turška lira

2,3180

AUD

avstralski dolar

1,2813

CAD

kanadski dolar

1,2832

HKD

hongkonški dolar

9,8959

NZD

novozelandski dolar

1,6601

SGD

singapurski dolar

1,6136

KRW

južnokorejski won

1 488,00

ZAR

južnoafriški rand

10,5861

CNY

kitajski juan

8,0527

HRK

hrvaška kuna

7,5440

IDR

indonezijska rupija

11 772,46

MYR

malezijski ringit

3,9689

PHP

filipinski peso

54,786

RUB

ruski rubelj

39,3562

THB

tajski bat

40,048

BRL

brazilski real

2,5355

MXN

mehiški peso

17,5848

INR

indijska rupija

69,4160

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/27

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

2012/C 141/06

Objavi se razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (od 2007 do 2013).

Predlogi se predložijo za razpis v okviru posebnega programa „Sodelovanje“: Informacijske in komunikacijske tehnologije: FP7-2012-ICT-FI.

Dokumentacija o razpisu, vključno z rokom in proračunom, je na voljo v besedilu razpisa, ki je objavljeno na:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/28

---

DRŽAVNE POMOČI – NEMČIJA

Državna pomoč SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Prodaja in povratni zakup stanovanjskih blokov v Neubrandenburgu

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 141/07

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 21. marca 2012 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Nemčijo o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane strani lahko v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki mu sledi, predložijo svoje pripombe na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Nemčiji. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

POSTOPEK

| (1) | Družba Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft je 30. marca 2007 pri Komisiji vložila pritožbo, v kateri navaja, da je bila družbi Bavaria Immobiliengesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba Bavaria), skladu za razvoj nepremičnin, dodeljena nezakonita državna pomoč, in sicer z vrsto pogodb, sklenjenih med njo in družbo Bavaria. |
| --- | --- |

(1)

Družba Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft je 30. marca 2007 pri Komisiji vložila pritožbo, v kateri navaja, da je bila družbi Bavaria Immobiliengesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba Bavaria), skladu za razvoj nepremičnin, dodeljena nezakonita državna pomoč, in sicer z vrsto pogodb, sklenjenih med njo in družbo Bavaria.

| (2) | Leta 2007 je pritožnica začela tudi vzporedni postopek pred deželnim sodiščem v Rostocku za razveljavitev pogodb. Deželno sodišče v Rostocku je 28. novembra 2008 tožbo zavrnilo z utemeljitvijo, da pogodbe ne kršijo niti moralnih načel nacionalne zakonodaje niti zakonodaje EU o državni pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2007 je pritožnica začela tudi vzporedni postopek pred deželnim sodiščem v Rostocku za razveljavitev pogodb. Deželno sodišče v Rostocku je 28. novembra 2008 tožbo zavrnilo z utemeljitvijo, da pogodbe ne kršijo niti moralnih načel nacionalne zakonodaje niti zakonodaje EU o državni pomoči.

| (3) | Komisija je svojo predhodno oceno posredovala pritožniku v dopisu z dne 29. julija 2009. Na podlagi takrat razpoložljivih podatkov je sklenila, da ukrepi ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je svojo predhodno oceno posredovala pritožniku v dopisu z dne 29. julija 2009. Na podlagi takrat razpoložljivih podatkov je sklenila, da ukrepi ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (4) | Pritožnica je 9. oktobra 2009 predhodno oceno Komisije izpodbijala pred Splošnim sodiščem. Poleg tega je v skladu s členom 265 PDEU zoper Komisijo vložila tožbo zaradi opustitve ukrepanja, ker ni začela formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU. Splošno sodišče je 12. januarja 2012 tožbo zavrglo kot nedopustno. |
| --- | --- |

(4)

Pritožnica je 9. oktobra 2009 predhodno oceno Komisije izpodbijala pred Splošnim sodiščem. Poleg tega je v skladu s členom 265 PDEU zoper Komisijo vložila tožbo zaradi opustitve ukrepanja, ker ni začela formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU. Splošno sodišče je 12. januarja 2012 tožbo zavrglo kot nedopustno.

| (5) | Pritožnica je 19. januarja 2012 od Komisije zahtevala, da ukrepa v roku dveh mesecev, ter zagrozila s ponovno vložitvijo tožbe zaradi opustitve ukrepanja. |
| --- | --- |

(5)

Pritožnica je 19. januarja 2012 od Komisije zahtevala, da ukrepa v roku dveh mesecev, ter zagrozila s ponovno vložitvijo tožbe zaradi opustitve ukrepanja.

OPIS UKREPOV

| (6) | V letu 1998 je pritožnica v okviru sheme prodaje in povratnega zakupa sklenila vrsto pogodb za 12 stanovanjskih blokov v Neubrandenburgu s skupno 557 stanovanji. |
| --- | --- |

(6)

V letu 1998 je pritožnica v okviru sheme prodaje in povratnega zakupa sklenila vrsto pogodb za 12 stanovanjskih blokov v Neubrandenburgu s skupno 557 stanovanji.

| (7) | Posel je obsegal dva glavna elementa: pogodbo o dedni stavbni pravici (Erbbaurechtsvertrag, v nadaljnjem besedilu: EBV) in upravno pogodbo (Generalverwaltervertrag, v nadaljnjem besedilu: GVV):






  — | v skladu z EBV, ki predstavlja prvi element posla, mora družba Bavaria kupiti zadevne stavbe in plačevati vnaprej določeno najemnino (deloma kot kapitalizirano predplačilo) za uporabo zemljišča, na katerem so zgrajene; |
| --- | --- | --- |

(7)

Posel je obsegal dva glavna elementa: pogodbo o dedni stavbni pravici (Erbbaurechtsvertrag, v nadaljnjem besedilu: EBV) in upravno pogodbo (Generalverwaltervertrag, v nadaljnjem besedilu: GVV):

—

v skladu z EBV, ki predstavlja prvi element posla, mora družba Bavaria kupiti zadevne stavbe in plačevati vnaprej določeno najemnino (deloma kot kapitalizirano predplačilo) za uporabo zemljišča, na katerem so zgrajene;

| — | GVV, ki predstavlja drugi element posla, določa, da mora družba Bavaria nepremičnino popolnoma prenoviti. V zameno pritožnica soglaša z dolgoročnim zakupom nepremičnin z mesečno najemnino, ki se po zaključku prenove podvoji. |
| --- | --- |

—

GVV, ki predstavlja drugi element posla, določa, da mora družba Bavaria nepremičnino popolnoma prenoviti. V zameno pritožnica soglaša z dolgoročnim zakupom nepremičnin z mesečno najemnino, ki se po zaključku prenove podvoji.

STALIŠČE PRITOŽNIKA

| (8) | Pritožnica trdi, da pogodbi, sklenjeni med njo in družbo Bavaria, slednji zagotavljata neupravičeno gospodarsko prednost. Trdi, da določbe pogodb ne ustrezajo merilu zasebnega vlagatelja in ne upoštevajo pravil o državni pomoči. Poleg tega naj bi bili pogodbi osredotočeni na cilje in pritiske regionalne politike za odpis dolga z državnim financiranjem na podlagi zakona Altschuldenhilfegesetz
   (1). |
| --- | --- |

(8)

Pritožnica trdi, da pogodbi, sklenjeni med njo in družbo Bavaria, slednji zagotavljata neupravičeno gospodarsko prednost. Trdi, da določbe pogodb ne ustrezajo merilu zasebnega vlagatelja in ne upoštevajo pravil o državni pomoči. Poleg tega naj bi bili pogodbi osredotočeni na cilje in pritiske regionalne politike za odpis dolga z državnim financiranjem na podlagi zakona Altschuldenhilfegesetz
   (1).

| (9) | Pritožnica trdi, da ima zaradi obeh pogodb precejšnje izgube. V zvezi z GVV trdi, da je najemnina, ki jo določa upravna pogodba, občutno višja od dobička, ki ga lahko ustvari z zadevnimi nepremičninami. V zvezi z EBV trdi, da je bila prodajna cena stavbe veliko nižja od realne vrednosti nepremičnin, zaradi česar so nastale dodatne izgube. |
| --- | --- |

(9)

Pritožnica trdi, da ima zaradi obeh pogodb precejšnje izgube. V zvezi z GVV trdi, da je najemnina, ki jo določa upravna pogodba, občutno višja od dobička, ki ga lahko ustvari z zadevnimi nepremičninami. V zvezi z EBV trdi, da je bila prodajna cena stavbe veliko nižja od realne vrednosti nepremičnin, zaradi česar so nastale dodatne izgube.

STALIŠČE NEMČIJE IN VZPOREDNI POSTOPEK PRED NACIONALNIM SODIŠČEM

| (10) | Nemčija se sklicuje na člen 20(2) postopkovne uredbe iz leta 1999 (2) in trdi, da Komisija ne more zavzeti stališča o zadevi, ker ni na voljo dovolj javno dostopnih podatkov. Trdi, da bi lahko le pritožnica imela dovolj podatkov za tako analizo. |
| --- | --- |

(10)

Nemčija se sklicuje na člen 20(2) postopkovne uredbe iz leta 1999 (2) in trdi, da Komisija ne more zavzeti stališča o zadevi, ker ni na voljo dovolj javno dostopnih podatkov. Trdi, da bi lahko le pritožnica imela dovolj podatkov za tako analizo.

| (11) | Hkrati z uradnim obvestilom Komisiji je pritožnica začela tudi postopek na nacionalni ravni pred deželnim sodiščem v Rostocku, s katerim si prizadeva za razglasitev ničnosti posla ali njegovih delov, pri čemer se sklicuje na (1) kršitev moralnih načel v skladu s členom 138 nemškega civilnega zakonika in (2) kršitev člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(11)

Hkrati z uradnim obvestilom Komisiji je pritožnica začela tudi postopek na nacionalni ravni pred deželnim sodiščem v Rostocku, s katerim si prizadeva za razglasitev ničnosti posla ali njegovih delov, pri čemer se sklicuje na (1) kršitev moralnih načel v skladu s členom 138 nemškega civilnega zakonika in (2) kršitev člena 107(1) PDEU.

| (12) | Novembra 2008 je deželno sodišče v Rostocku tožbo v celoti zavrnilo in določilo, da je dogovor treba spoštovati. Kar zadeva prvi pritožbeni razlog, je Sodišče ugotovilo, da pogodbi nista vsebovali neskladnih pogodbenih obveznosti med pritožnico in toženko glede na standard, ki ga določa nacionalno pravo, tj. 200 % (3) nad dejansko tržno vrednostjo blaga ali storitev, ki jih prejme pritožnica (4). Kar zadeva drugi pritožbeni razlog, je deželno sodišče v Rostocku pri svoji oceni državne pomoči na podlagi podobne logike sklenilo, da pogodbi družbi Bavaria ne zagotavljata prednosti, ki bi pomenila kršitev načela tržnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(12)

Novembra 2008 je deželno sodišče v Rostocku tožbo v celoti zavrnilo in določilo, da je dogovor treba spoštovati. Kar zadeva prvi pritožbeni razlog, je Sodišče ugotovilo, da pogodbi nista vsebovali neskladnih pogodbenih obveznosti med pritožnico in toženko glede na standard, ki ga določa nacionalno pravo, tj. 200 % (3) nad dejansko tržno vrednostjo blaga ali storitev, ki jih prejme pritožnica (4). Kar zadeva drugi pritožbeni razlog, je deželno sodišče v Rostocku pri svoji oceni državne pomoči na podlagi podobne logike sklenilo, da pogodbi družbi Bavaria ne zagotavljata prednosti, ki bi pomenila kršitev načela tržnega vlagatelja.

OCENA

| (13) | Da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba dokazati, da (1) podjetju zagotavlja prednostni položaj, (2) ga financira država z državnimi sredstvi ter (3) dejansko izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco na tak način, da (4) je trgovina med državami članicami dejansko izkrivljena ali bi lahko bila izkrivljena. |
| --- | --- |

(13)

Da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba dokazati, da (1) podjetju zagotavlja prednostni položaj, (2) ga financira država z državnimi sredstvi ter (3) dejansko izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco na tak način, da (4) je trgovina med državami članicami dejansko izkrivljena ali bi lahko bila izkrivljena.

| (14) | Da se ugotovi, ali gre za prednost iz člena 107(1) PDEU, je treba dokazati, da ima upravičenec ukrepa prednostni položaj, ki ga pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi imel in ki izboljšuje njegov finančni položaj ali odpravlja breme, ki bi ga sicer imel (5). V primerih, ko domnevni ukrep pomoči obsega poslovno dejavnost podjetja v javni lasti, je ustrezen preskus za ugotovitev prednosti t. i. načelo tržnega vlagatelja, v skladu s katerim ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če pogoji pogodbe presegajo pogoje, ki bi jih sprejel zasebni vlagatelj v normalnih tržnih pogojih ob upoštevanju takrat razpoložljivih informacij in dogodkov, ki jih je bilo mogoče takrat pričakovati (6). |
| --- | --- |

(14)

Da se ugotovi, ali gre za prednost iz člena 107(1) PDEU, je treba dokazati, da ima upravičenec ukrepa prednostni položaj, ki ga pod normalnimi tržnimi pogoji ne bi imel in ki izboljšuje njegov finančni položaj ali odpravlja breme, ki bi ga sicer imel (5). V primerih, ko domnevni ukrep pomoči obsega poslovno dejavnost podjetja v javni lasti, je ustrezen preskus za ugotovitev prednosti t. i. načelo tržnega vlagatelja, v skladu s katerim ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če pogoji pogodbe presegajo pogoje, ki bi jih sprejel zasebni vlagatelj v normalnih tržnih pogojih ob upoštevanju takrat razpoložljivih informacij in dogodkov, ki jih je bilo mogoče takrat pričakovati (6).

| (15) | Za dokaz kršitve načela tržnega vlagatelja bi morala tako Komisija ugotoviti, da pogoji obeh pogodb, ki spadata pod domnevni ukrep pomoči, presegata pogoje, ki bi jih sprejel zasebni vlagatelj leta 1998. |
| --- | --- |

(15)

Za dokaz kršitve načela tržnega vlagatelja bi morala tako Komisija ugotoviti, da pogoji obeh pogodb, ki spadata pod domnevni ukrep pomoči, presegata pogoje, ki bi jih sprejel zasebni vlagatelj leta 1998.

| (16) | Kar zadeva področje uporabe ukrepov, se Komisija v nasprotju s tem, kar trdi pritožnica, strinja z deželnim sodiščem v Rostocku, da je treba EBV in GVV obravnavati skupaj, saj nobena od pogodb ne bi bila sklenjena brez druge. Zato mora biti kakršna koli ocena državne pomoči osredotočena na shemo prodaje in povratnega zakupa kot celoto in ne na analizo njenih posameznih delov, vključevati pa mora tudi koristi, pridobljene z odpisom dolga s strani države v skladu z zakonom Altschuldenhilfegesetz. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva področje uporabe ukrepov, se Komisija v nasprotju s tem, kar trdi pritožnica, strinja z deželnim sodiščem v Rostocku, da je treba EBV in GVV obravnavati skupaj, saj nobena od pogodb ne bi bila sklenjena brez druge. Zato mora biti kakršna koli ocena državne pomoči osredotočena na shemo prodaje in povratnega zakupa kot celoto in ne na analizo njenih posameznih delov, vključevati pa mora tudi koristi, pridobljene z odpisom dolga s strani države v skladu z zakonom Altschuldenhilfegesetz.

| (17) | Glede tržnih pogojev leta 1998 Komisija meni, da je treba za oceno domnevnega ukrepa pomoči tega primerjati s podobnimi shemami iz istega časa. Na ta način bo mogoče ugotoviti, ali pogoji pogodb med pritožnico in družbo Bavaria presegajo pogoje pogodb, sklenjenih v podobnih pogojih. |
| --- | --- |

(17)

Glede tržnih pogojev leta 1998 Komisija meni, da je treba za oceno domnevnega ukrepa pomoči tega primerjati s podobnimi shemami iz istega časa. Na ta način bo mogoče ugotoviti, ali pogoji pogodb med pritožnico in družbo Bavaria presegajo pogoje pogodb, sklenjenih v podobnih pogojih.

| (18) | Na podlagi sodne prakse Sodišča (7) je Komisija poiskala primerljive pogodbe, ki so bile sklenjene v istem obdobju v vzhodni Nemčiji. Po predhodni oceni teh pogodb Komisija na tej stopnji meni, da pogoji zadevne sheme prodaje in povratnega zakupa odražajo tržne pogoje. Vendar pa pritožnica vztraja, da so pogoji obeh pogodb presegali tiste iz primerljivih pogodb ter hkrati dvomi v ustreznost pristopa Komisije, ki temelji na primerjavi, in sicer zaradi posebnosti stanovanjskega trga v Neubrandenburgu, na primer oddaljenosti in starostne strukture prebivalstva. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi sodne prakse Sodišča (7) je Komisija poiskala primerljive pogodbe, ki so bile sklenjene v istem obdobju v vzhodni Nemčiji. Po predhodni oceni teh pogodb Komisija na tej stopnji meni, da pogoji zadevne sheme prodaje in povratnega zakupa odražajo tržne pogoje. Vendar pa pritožnica vztraja, da so pogoji obeh pogodb presegali tiste iz primerljivih pogodb ter hkrati dvomi v ustreznost pristopa Komisije, ki temelji na primerjavi, in sicer zaradi posebnosti stanovanjskega trga v Neubrandenburgu, na primer oddaljenosti in starostne strukture prebivalstva.

| (19) | Zato Komisija poziva zainteresirane strani, da predložijo pripombe na njeno preiskavo ter ji posredujejo vse relevantne informacije, zlasti v zvezi s tržnimi informacijami, ki so bile na voljo leta 1998, da si bo lahko ustvarila popolno sliko o tem, kako je leta 1998 izgledal upoštevni trg shem prodaje in povratnega zakupa velikih večstanovanjskih stavb v vzhodni Nemčiji. |
| --- | --- |

(19)

Zato Komisija poziva zainteresirane strani, da predložijo pripombe na njeno preiskavo ter ji posredujejo vse relevantne informacije, zlasti v zvezi s tržnimi informacijami, ki so bile na voljo leta 1998, da si bo lahko ustvarila popolno sliko o tem, kako je leta 1998 izgledal upoštevni trg shem prodaje in povratnega zakupa velikih večstanovanjskih stavb v vzhodni Nemčiji.

BESEDILO DOPISA

„Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz (AltSchG) je lex specialis, namenjen delnemu odpisu dolga vzhodnonemških občin, povezanem s strukturno dediščino nekdanje Nemške demokratične republike (NDR) v stanovanjskem sektorju. Določa, da mora občina za odpis dolga do določenega datuma privatizirati določen del svojega portfelja. (Altschuldenhilfe-Gesetz z dne 23. junija 1993 (BGBl. I S. 944, 986)).

1

lex specialis

(2)  Uredba (ES) št. 659/1999.

2

(3)  Člen 138 Bürgerliches Gesetzbuch (BGB).

3

(4)  Glej na primer: Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6th Ed) „§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft; Wucher“, točke 113–115.

4

(5)  V skladu s sodbo v zadevi PreussenElektra AG proti Schhleswag AG, ob udeležbi Windpark Reußenköge III GmbH in Land Schleswig-Holstein (C-379/98) in ob upoštevanju v zadevi Francoska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-482/99, Recueil, str. I-4397).

5

(6)  Glej na primer v zadevi Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-234/84, Recueil, str. 2263); sodbo v zadevi Francoska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-301/87, Recueil, str. I-307, točka 39); sodbo v zadevi Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-303/88, Recueil, str. I-1433, točke od 21 do 24); sodbo v zadevi Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti (C-42/93, Recueil, str. I-4125).

6

(7)  Sodba z dne 3. julija 2003 v zadevi Chronopost SA, La Poste in Francoska republika proti Union française de l'express (UFEX), DHL International, Federal express international (France) SNC in CRIE SA (Združene zadeve C-83/01 P, C-93/01 P in C-94/01 P, Recueil, str. I-6993).

7

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Popravki

| 17.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 141/38

---

Popravek MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/7/12 – Podpora za mednarodno distribucijo evropskih filmov – „Avtomatična“ shema 2012

(
  Uradni list Evropske unije C 60 z dne 29. februarja 2012
  )

2012/C 141/08

Stran 11, točka 6, prvi odstavek:

besedilo:

„Predloge za ‚oblikovanje‘ potencialnega sklada je treba poslati do 30. aprila 2012 (datum poštnega žiga).“

se glasi:

„Predloge za ‚oblikovanje‘ potencialnega sklada je treba poslati do 18. junija 2012 (datum poštnega žiga).“

---