# Euroopan unionin C 158/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.158.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 158 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta5. kesäkuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.158.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 158

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta5. kesäkuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 158/01 | Komission lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2012, Slovakiassa sijaitsevan Mochovcen ydinvoimalaitoksen (kaksi VVER 440/V-213 -tyyppistä reaktoria) yksiköistä 3 ja 4 peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti | 1 |
| 2012/C 158/02 | Komission lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2012, Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen uraanin talteenottolaitoksen radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

2012/C 158/01

Komission lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2012, Slovakiassa sijaitsevan Mochovcen ydinvoimalaitoksen (kaksi VVER 440/V-213 -tyyppistä reaktoria) yksiköistä 3 ja 4 peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti

1

2012/C 158/02

Komission lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2012, Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen uraanin talteenottolaitoksen radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti

2

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 158/03 | Euron kurssi | 3 |
| 2012/C 158/04 | Komission tiedonanto – Suuntaviivat tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2012 jälkeen (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  ) | 4 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 158/03

Euron kurssi

3

2012/C 158/04

Komission tiedonanto – Suuntaviivat tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2012 jälkeen (SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)
   (
  1
  )

(SWD(2012) 130 final) (SWD(2012) 131 final)

1

4

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 158/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  ) | 23 |
| 2012/C 158/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 158/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 158/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  ) | 26 |
| 2012/C 158/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 27 |
| 2012/C 158/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 28 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 158/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV) (
  1
  )

1

23

2012/C 158/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

24

2012/C 158/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business) (
  1
  )

1

25

2012/C 158/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide) (
  1
  )

1

26

2012/C 158/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

27

2012/C 158/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/1

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2012,

Slovakiassa sijaitsevan Mochovcen ydinvoimalaitoksen (kaksi VVER 440/V-213 -tyyppistä reaktoria) yksiköistä 3 ja 4 peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti

(Ainoastaan slovakiankielinen teksti on todistusvoimainen)

2012/C 158/01

Jäljempänä esitetty arvio tehtiin Euratomin perustamissopimuksen määräysten nojalla, sen rajoittamatta kuitenkaan mahdollisia muita arviointeja, jotka tehdään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla, sekä velvollisuuksia, jotka johtuvat perussopimuksesta ja johdetusta lainsäädännöstä.

Euroopan komissio sai 7 päivänä joulukuuta 2011 Slovakian hallitukselta Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleisiä tietoja Slovakiassa sijaitsevan Mochovcen ydinvoimalan (kaksi VVER 440/V-213 -tyyppistä reaktoria) yksiköistä 3 ja 4 peräisin olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevasta suunnitelmasta.

Kyseisten tietojen ja niiden lisätietojen perusteella, jotka Slovakian hallituksen edustajat antoivat asiantuntijaryhmän kokouksessa 1 ja 2 päivänä maaliskuuta 2012, komissio on antanut seuraavan lausunnon:

| 1) | Etäisyydet voimalaitokselta lähimpien jäsenvaltioiden rajoille ovat 37 km Unkarin, 85 km Tšekin ja 110 km Itävallan rajalle. |
| --- | --- |

1)

Etäisyydet voimalaitokselta lähimpien jäsenvaltioiden rajoille ovat 37 km Unkarin, 85 km Tšekin ja 110 km Itävallan rajalle.

| 2) | Normaaleissa käyttöolosuhteissa ei ole todennäköistä, että nestemäiset ja kaasumaiset radioaktiiviset päästöt aiheuttavat terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle. |
| --- | --- |

2)

Normaaleissa käyttöolosuhteissa ei ole todennäköistä, että nestemäiset ja kaasumaiset radioaktiiviset päästöt aiheuttavat terveyden kannalta merkittävää altistumista toisen jäsenvaltion väestölle.

| 3) | Kiinteä matala- ja keskiaktiivinen radioaktiivinen jäte käsitellään paikan päällä tai kuljetetaan hyväksyttyyn Bohunicessa sijaitsevaan jätteidenkäsittelylaitokseen ennen kuin se siirretään radioaktiivisen jätteen kansalliseen varastoon. Käytetyt ydinpolttoaine-elementit ja korkea-aktiivinen kiinteä jäte varastoidaan väliaikaisesti paikan päällä kunnes käytettävissä on geologinen varasto. Käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä ei suunnitella. |
| --- | --- |

3)

Kiinteä matala- ja keskiaktiivinen radioaktiivinen jäte käsitellään paikan päällä tai kuljetetaan hyväksyttyyn Bohunicessa sijaitsevaan jätteidenkäsittelylaitokseen ennen kuin se siirretään radioaktiivisen jätteen kansalliseen varastoon. Käytetyt ydinpolttoaine-elementit ja korkea-aktiivinen kiinteä jäte varastoidaan väliaikaisesti paikan päällä kunnes käytettävissä on geologinen varasto. Käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä ei suunnitella.

| 4) | Muu kuin radioaktiivinen kiinteä jäte ja materiaalit, joiden radioaktiivisuus ei ylitä vapauttamisrajoja, vapautetaan valvonnasta, minkä jälkeen ne voidaan loppusijoittaa tavanomaisena jätteenä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Tällöin tulisi noudattaa turvallisuutta koskevissa perusnormeissa (neuvoston direktiivi 96/29/Euratom) vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

4)

Muu kuin radioaktiivinen kiinteä jäte ja materiaalit, joiden radioaktiivisuus ei ylitä vapauttamisrajoja, vapautetaan valvonnasta, minkä jälkeen ne voidaan loppusijoittaa tavanomaisena jätteenä, käyttää uudelleen tai kierrättää. Tällöin tulisi noudattaa turvallisuutta koskevissa perusnormeissa (neuvoston direktiivi 96/29/Euratom) vahvistettuja vaatimuksia.

| 5) | Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

5)

Jos ympäristöön pääsisi ennalta arvaamattomasti radioaktiivisia päästöjä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena, säteilyannokset, joille toisen jäsenvaltion väestö altistuisi, eivät todennäköisesti vaikuttaisi terveyteen merkittävällä tavalla.

Yhteenvetona komissio on sitä mieltä, että sekä normaalissa käytössä että yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena Slovakiassa sijaitsevan Mochovcen ydinvoimalaitoksen (kaksi VVER 440/V-213 -tyyppistä reaktoria) yksiköistä 3 ja 4 peräisin olevan, missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoitussuunnitelman toteuttaminen ei todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää toisen jäsenvaltion veden, maaperän tai ilmatilan radioaktiivista saastumista.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta

Günther OETTINGER

Komission jäsen

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/2

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2012,

Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen uraanin talteenottolaitoksen radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmasta Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti

2012/C 158/02

Jäljempänä esitetty arvio tehtiin Euratomin perustamisssopimuksen määräysten nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla tehtävien lisäarvioiden suorittamista sekä siihen ja johdettuun oikeuteen perustuvien velvoitteiden noudattamista.

Euroopan komissio vastaanotti 15 päivänä huhtikuuta 2011 Suomen hallitukselta Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleiset tiedot Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen uraanin talteenottolaitoksen radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmasta.

Tarkasteltuaan näitä tietoja ja niitä lisätietoja, jotka Suomen viranomaiset toimittivat 12 ja 27 päivänä joulukuuta 2011 komission esitettyä asiaa koskevan pyynnön 20 päivänä kesäkuuta 2011, ja kuultuaan asiantuntijaryhmää komissio antaa seuraavan lausunnon:

| 1. | Kyseinen laitos sijaitsee 280 km:n etäisyydellä lähimmän jäsenvaltion, tässä tapauksessa Ruotsin, rajasta. Lähimpään naapurivaltioon Venäjään on etäisyyttä 96 km. |
| --- | --- |

1.

Kyseinen laitos sijaitsee 280 km:n etäisyydellä lähimmän jäsenvaltion, tässä tapauksessa Ruotsin, rajasta. Lähimpään naapurivaltioon Venäjään on etäisyyttä 96 km.

| 2. | Kyseisen uraanin talteenottolaitoksen ei tarvitse hakea nestemäisiä radioaktiivisia päästöjä koskevaa päästölupaa. Tavanomaisessa toiminnassa nestemäisiä radioaktiivisia päästöjä ei tapahdu. |
| --- | --- |

2.

Kyseisen uraanin talteenottolaitoksen ei tarvitse hakea nestemäisiä radioaktiivisia päästöjä koskevaa päästölupaa. Tavanomaisessa toiminnassa nestemäisiä radioaktiivisia päästöjä ei tapahdu.

| 3. | Tavanomaisessa toiminnassa ilmaan vapautuvat radioaktiiviset päästöt eivät aiheuta terveyden kannalta merkittävää altistusta toisen jäsenvaltion tai naapurimaan väestölle. |
| --- | --- |

3.

Tavanomaisessa toiminnassa ilmaan vapautuvat radioaktiiviset päästöt eivät aiheuta terveyden kannalta merkittävää altistusta toisen jäsenvaltion tai naapurimaan väestölle.

| 4. | Jos edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun kaltaisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivista jätettä ennalta arvaamattomasti, toisen jäsenvaltion tai naapurimaan väestön todennäköisesti saamat säteilyannokset eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä. |
| --- | --- |

4.

Jos edellä mainituissa yleisissä tiedoissa tarkastellun kaltaisen ja laajuisen onnettomuuden seurauksena ympäristöön pääsisi radioaktiivista jätettä ennalta arvaamattomasti, toisen jäsenvaltion tai naapurimaan väestön todennäköisesti saamat säteilyannokset eivät olisi terveyden kannalta merkittäviä.

Komissio katsoo, että Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen uraanin talteenottolaitoksesta peräisin olevan, missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelman toteuttaminen ei tavanomaisessa toiminnassa eikä yleisissä tiedoissa tarkastellun tyyppisessä ja laajuisessa onnettomuustilanteessa todennäköisesti aiheuta terveyden kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion tai naapurimaan alueella.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2012.

Komission puolesta

Günther OETTINGER

Komission jäsen

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/3

---

Euron kurssi (1)

4. kesäkuuta 2012

2012/C 158/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2437 |
| JPY | Japanin jeniä | 97,16 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4304 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,80845 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0070 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2009 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,6030 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,733 |
| HUF | Unkarin forinttia | 303,06 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6970 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3990 |
| RON | Romanian leuta | 4,4730 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3024 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2796 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2923 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,6515 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6430 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6011 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 468,74 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,5957 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9149 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5560 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 730,51 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9802 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,046 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,8100 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,226 |
| BRL | Brasilian realia | 2,5388 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,7016 |
| INR | Intian rupiaa | 69,2310 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2437

JPY

Japanin jeniä

97,16

DKK

Tanskan kruunua

7,4304

GBP

Englannin puntaa

0,80845

SEK

Ruotsin kruunua

9,0070

CHF

Sveitsin frangia

1,2009

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,6030

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,733

HUF

Unkarin forinttia

303,06

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6970

PLN

Puolan zlotya

4,3990

RON

Romanian leuta

4,4730

TRY

Turkin liiraa

2,3024

AUD

Australian dollaria

1,2796

CAD

Kanadan dollaria

1,2923

HKD

Hongkongin dollaria

9,6515

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6430

SGD

Singaporin dollaria

1,6011

KRW

Etelä-Korean wonia

1 468,74

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,5957

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9149

HRK

Kroatian kunaa

7,5560

IDR

Indonesian rupiaa

11 730,51

MYR

Malesian ringgitiä

3,9802

PHP

Filippiinien pesoa

54,046

RUB

Venäjän ruplaa

41,8100

THB

Thaimaan bahtia

39,226

BRL

Brasilian realia

2,5388

MXN

Meksikon pesoa

17,7016

INR

Intian rupiaa

69,2310

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/4

---

KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat tietyistä päästökauppajärjestelmään liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä vuoden 2012 jälkeen

(SWD(2012) 130 final)

(SWD(2012) 131 final)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/04

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO

VALTIONTUKIPOLITIIKKA JA PÄÄSTÖKAUPPADIREKTIIVI

| 1. | NÄIDEN SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISALAAN KUULUVAT ERITYISET TOIMENPITEET |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tuki yrityksille toimialoilla ja toimialojen osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi (tuki välillisille päästökustannuksille) |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Investointituki suuritehoisille voimaloille, myös sellaisille uusille voimaloille, joissa on valmiudet hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin (CCS-valmius) |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tuki, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tuki pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen päästökauppadirektiivin ulkopuolelle |
| --- | --- |

1.4

| 2. | SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Näiden suuntaviivojen soveltamisala |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Määritelmät |
| --- | --- |

2.2

| 3. | SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVA TUKI |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Tuki yrityksille toimialoilla ja toimialojen osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi (tuki välillisille päästökustannuksille) |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Investointituki uusille suuritehoisille voimaloille, myös sellaisille uusille voimaloille, joissa on CCS-valmius |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tuki, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tuki pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen päästökauppadirektiivin ulkopuolelle |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Oikeasuhtaisuus |
| --- | --- |

3.5

| 4. | TUEN KASAUTUMINEN |
| --- | --- |

4.

| 5. | LOPPUSÄÄNNÖKSET |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Vuosikertomukset |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Avoimuus |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Seuranta |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Soveltamisaika ja tarkistaminen |
| --- | --- |

5.4

LIITE I

Määritelmät

LIITE II

Toimialat ja niiden osat, joita hiilivuotoriskin katsotaan ennakolta merkittävästi uhkaavan välillisten päästökustannusten vuoksi

LIITE III

Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot tuotteille, jotka kuuluvat liitteessä II esitettyihin NACE-koodeihin

LIITE IV

Alueelliset hiilidioksidin päästökertoimet, enimmäismäärä eri maantieteellisillä alueilla (tCO2/MWh)

JOHDANTO

VALTIONTUKIPOLITIIKKA JA PÄÄSTÖKAUPPADIREKTIIVI

| 1. | Euroopan unioniin perustettiin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä 13. lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (1). Järjestelmää parannettiin ja laajennettiin 1. tammikuuta 2013 alkaen direktiivillä 2009/29/EY (2). Direktiivi 2003/87/EY (3), sellaisena kuin se on muutettuna, on jäljempänä ’päästökauppadirektiivi’. Direktiivi 2009/29/EY on osa lainsäädäntöpakettia, johon sisältyvillä toimenpiteillä torjutaan ilmastonmuutosta ja edistetään uusiutuvan ja hiilidioksidipäästöiltään vähäisen energian käyttöä. Paketin pääasiallisena tarkoituksena oli saavuttaa EU:n kokonaisympäristötavoite eli vähentää kasvihuonekaasuja 20 prosenttia verrattuna vuoteen 1990 ja saavuttaa uusiutuvalle energialle 20 prosentin osuus EU:n energian kokonaiskulutuksesta vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unioniin perustettiin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä 13. lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (1). Järjestelmää parannettiin ja laajennettiin 1. tammikuuta 2013 alkaen direktiivillä 2009/29/EY (2). Direktiivi 2003/87/EY (3), sellaisena kuin se on muutettuna, on jäljempänä ’päästökauppadirektiivi’. Direktiivi 2009/29/EY on osa lainsäädäntöpakettia, johon sisältyvillä toimenpiteillä torjutaan ilmastonmuutosta ja edistetään uusiutuvan ja hiilidioksidipäästöiltään vähäisen energian käyttöä. Paketin pääasiallisena tarkoituksena oli saavuttaa EU:n kokonaisympäristötavoite eli vähentää kasvihuonekaasuja 20 prosenttia verrattuna vuoteen 1990 ja saavuttaa uusiutuvalle energialle 20 prosentin osuus EU:n energian kokonaiskulutuksesta vuoteen 2020 mennessä.

| 2. | Päästökauppadirektiivissä säädetään erityisistä väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjä yrityksiä. Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi tuki sellaisen sähkön hinnan nousun kompensoimiseksi, joka johtuu kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten sisällyttämisestä niihin päästökauppajärjestelmän mukaisesti (välilliset päästökustannukset), investointituki suuritehoisille voimaloille – myös sellaisille uusille voimaloille, joilla on valmiudet ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin (CCS-valmius), vapaaehtoisten siirtymäaikana maksutta jaettavien päästöoikeuksien muodossa myönnettävä tuki tiettyjen jäsenvaltioiden sähköntuotannolle sekä pienten laitosten jättäminen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, mikäli kasvihuonekaasupäästöjen määrää voidaan vähentää järjestelmän ulkopuolella pienemmin hallinnollisin kustannuksin. |
| --- | --- |

2.

Päästökauppadirektiivissä säädetään erityisistä väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjä yrityksiä. Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi tuki sellaisen sähkön hinnan nousun kompensoimiseksi, joka johtuu kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten sisällyttämisestä niihin päästökauppajärjestelmän mukaisesti (välilliset päästökustannukset), investointituki suuritehoisille voimaloille – myös sellaisille uusille voimaloille, joilla on valmiudet ympäristön kannalta turvalliseen hiilidioksidin talteenottoon ja geologiseen varastointiin (CCS-valmius), vapaaehtoisten siirtymäaikana maksutta jaettavien päästöoikeuksien muodossa myönnettävä tuki tiettyjen jäsenvaltioiden sähköntuotannolle sekä pienten laitosten jättäminen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, mikäli kasvihuonekaasupäästöjen määrää voidaan vähentää järjestelmän ulkopuolella pienemmin hallinnollisin kustannuksin.

| 3. | EU:n päästökauppadirektiivin täytäntöönpanoon liittyvät väliaikaiset erityistoimenpiteet ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava valtiontuesta komissiolle, eikä sitä saa panna täytäntöön ennen komission hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.

EU:n päästökauppadirektiivin täytäntöönpanoon liittyvät väliaikaiset erityistoimenpiteet ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava valtiontuesta komissiolle, eikä sitä saa panna täytäntöön ennen komission hyväksyntää.

| 4. | Avoimuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi näissä suuntaviivoissa selvitetään kyseisiin valtiontukitoimenpiteisiin sovellettavia soveltuvuusperusteita osana Euroopan unionin päästökauppajärjestelmää sellaisena kuin se on parannettuna ja laajennettuna direktiivillä 2009/29/EY. |
| --- | --- |

4.

Avoimuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi näissä suuntaviivoissa selvitetään kyseisiin valtiontukitoimenpiteisiin sovellettavia soveltuvuusperusteita osana Euroopan unionin päästökauppajärjestelmää sellaisena kuin se on parannettuna ja laajennettuna direktiivillä 2009/29/EY.

| 5. | Vuonna 2005 laadittuun valtiontuen toimintasuunnitelmaan (4) sisältyvän tasapainotestin mukaan valtiontuen valvonnan päätavoite EU:n päästökauppajärjestelmän yhteydessä on varmistaa, että kasvihuonekaasut vähenevät enemmän valtiontukitoimenpiteiden ansiosta kuin ilman tukea. Tavoitteena on myös varmistaa, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin sen kielteiset, sisämarkkinoiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Valtiontuen on oltava välttämätöntä EU:n päästökauppajärjestelmän ympäristötavoitteen saavuttamiseksi (tuen tarpeellisuus) ja se rajoitetaan tavoitellun ympäristönsuojelun tason saavuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään (tuen oikeasuhteisuus) ilman, että kilpailu ja kauppa sisämarkkinoilla vääristyvät kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

5.

Vuonna 2005 laadittuun valtiontuen toimintasuunnitelmaan (4) sisältyvän tasapainotestin mukaan valtiontuen valvonnan päätavoite EU:n päästökauppajärjestelmän yhteydessä on varmistaa, että kasvihuonekaasut vähenevät enemmän valtiontukitoimenpiteiden ansiosta kuin ilman tukea. Tavoitteena on myös varmistaa, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin sen kielteiset, sisämarkkinoiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Valtiontuen on oltava välttämätöntä EU:n päästökauppajärjestelmän ympäristötavoitteen saavuttamiseksi (tuen tarpeellisuus) ja se rajoitetaan tavoitellun ympäristönsuojelun tason saavuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään (tuen oikeasuhteisuus) ilman, että kilpailu ja kauppa sisämarkkinoilla vääristyvät kohtuuttomasti.

| 6. | Direktiivillä 2009/29/EY käyttöön otettuja säännöksiä sovelletaan 1. tammikuuta 2013 alkaen, eikä valtiontukea voida katsoa direktiivistä johtuvan tilanteen helpottamisen kannalta välttämättömäksi ennen kyseistä päivää. Tämän vuoksi näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä voidaan hyväksyä vain sellaisten kustannusten osalta, jotka ovat aiheutuneet aikaisintaan 1. tammikuuta 2013, lukuun ottamatta tukea, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi (eräissä jäsenvaltioissa). Viimeksi mainittuun voi sisältyä tietyissä olosuhteissa investointeja, joita on tehty 25. kesäkuuta 2009 alkaen ja jotka kuuluvat kansalliseen suunnitelmaan. |
| --- | --- |

6.

Direktiivillä 2009/29/EY käyttöön otettuja säännöksiä sovelletaan 1. tammikuuta 2013 alkaen, eikä valtiontukea voida katsoa direktiivistä johtuvan tilanteen helpottamisen kannalta välttämättömäksi ennen kyseistä päivää. Tämän vuoksi näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä voidaan hyväksyä vain sellaisten kustannusten osalta, jotka ovat aiheutuneet aikaisintaan 1. tammikuuta 2013, lukuun ottamatta tukea, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi (eräissä jäsenvaltioissa). Viimeksi mainittuun voi sisältyä tietyissä olosuhteissa investointeja, joita on tehty 25. kesäkuuta 2009 alkaen ja jotka kuuluvat kansalliseen suunnitelmaan.

1.   NÄIDEN SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISALAAN KUULUVAT ERITYISET TOIMENPITEET

1.1   Tuki yrityksille toimialoilla ja toimialojen osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi (tuki välillisille päästökustannuksille)

| 7. | Päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää valtiontukea sellaisten toimialojen tai toimialojen osien hyväksi, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittävä hiilivuotoriski, koska kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät kustannukset siirtyvät sähkön hintoihin, jäljempänä ’välilliset päästökustannukset’, näiden kustannusten kompensoimiseksi valtiontukisääntöjen mukaisesti. Näissä suuntaviivoissa ’hiilivuodolla’ tarkoitetaan mahdollista kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen lisääntymistä, kun yritykset siirtävät tuotantoa EU:n ulkopuolelle, koska ne eivät pysty siirtämään EU:n päästökauppajärjestelmän kustannuksia asiakkailleen ilman markkinaosuuden merkittävää vähentymistä. |
| --- | --- |

7.

Päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat myöntää valtiontukea sellaisten toimialojen tai toimialojen osien hyväksi, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittävä hiilivuotoriski, koska kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät kustannukset siirtyvät sähkön hintoihin, jäljempänä ’välilliset päästökustannukset’, näiden kustannusten kompensoimiseksi valtiontukisääntöjen mukaisesti. Näissä suuntaviivoissa ’hiilivuodolla’ tarkoitetaan mahdollista kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen lisääntymistä, kun yritykset siirtävät tuotantoa EU:n ulkopuolelle, koska ne eivät pysty siirtämään EU:n päästökauppajärjestelmän kustannuksia asiakkailleen ilman markkinaosuuden merkittävää vähentymistä.

| 8. | Hiilivuotoriskin välttämisellä on ympäristötavoite, sillä tuella pyritään välttämään kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen lisääntyminen sen vuoksi, että tuotantoa siirtyy EU:n ulkopuolelle eikä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä ole tehty sitovaa kansainvälistä sopimusta. Toisaalta välillisiin päästökustannuksiin annettavalla tuella voi olla kielteinen vaikutus EU:n päästökauppajärjestelmän tehokkuuteen. Jos tuki olisi kohdistettu huonosti, sillä poistettaisiin tuensaajille näiden omista päästöistä aiheutuvat välilliset kustannukset ja rajoitettaisiin päästöjen vähentämisen kannustimia ja alan innovatiivisuutta. Näin päästöjen vähentämisen kustannukset päätyisivät pääasiassa talouden muiden toimialojen vastattaviksi. Tällainen valtiontuki voi lisäksi johtaa kilpailun merkittävään vääristymiseen sisämarkkinoilla, erityisesti, kun samalla toimialalla toimivia yrityksiä kohdellaan budjettisyistä eri jäsenvaltioissa eri tavoin. Suuntaviivoilla on siis oltava kolme erityistavoitetta: minimoida hiilivuotoriski, säilyttää EU:n päästökaupan tavoite eli hiilidioksidipäästöjen kustannustehokas vähentäminen ja minimoida sisämarkkinoiden kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

8.

Hiilivuotoriskin välttämisellä on ympäristötavoite, sillä tuella pyritään välttämään kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen lisääntyminen sen vuoksi, että tuotantoa siirtyy EU:n ulkopuolelle eikä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä ole tehty sitovaa kansainvälistä sopimusta. Toisaalta välillisiin päästökustannuksiin annettavalla tuella voi olla kielteinen vaikutus EU:n päästökauppajärjestelmän tehokkuuteen. Jos tuki olisi kohdistettu huonosti, sillä poistettaisiin tuensaajille näiden omista päästöistä aiheutuvat välilliset kustannukset ja rajoitettaisiin päästöjen vähentämisen kannustimia ja alan innovatiivisuutta. Näin päästöjen vähentämisen kustannukset päätyisivät pääasiassa talouden muiden toimialojen vastattaviksi. Tällainen valtiontuki voi lisäksi johtaa kilpailun merkittävään vääristymiseen sisämarkkinoilla, erityisesti, kun samalla toimialalla toimivia yrityksiä kohdellaan budjettisyistä eri jäsenvaltioissa eri tavoin. Suuntaviivoilla on siis oltava kolme erityistavoitetta: minimoida hiilivuotoriski, säilyttää EU:n päästökaupan tavoite eli hiilidioksidipäästöjen kustannustehokas vähentäminen ja minimoida sisämarkkinoiden kilpailun vääristyminen.

| 9. | Komissio antoi direktiiviä 2009/29/EY hyväksyttäessä lausuman (5) pääperiaatteista, joita se aikoi soveltaa välillisiin päästökustannuksiin kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

9.

Komissio antoi direktiiviä 2009/29/EY hyväksyttäessä lausuman (5) pääperiaatteista, joita se aikoi soveltaa välillisiin päästökustannuksiin kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi.

| 10. | Komissio arvioi EU:n tasolla, missä määrin toimialalla tai toimialan osalla on mahdollista siirtää välilliset päästökustannukset tuotteiden hintaan menettämättä merkittävää markkinaosuutta hiilidioksidipäästöjen kannalta vähemmän tehokkaille laitoksille, jotka sijaitsevat yhteisön ulkopuolella. |
| --- | --- |

10.

Komissio arvioi EU:n tasolla, missä määrin toimialalla tai toimialan osalla on mahdollista siirtää välilliset päästökustannukset tuotteiden hintaan menettämättä merkittävää markkinaosuutta hiilidioksidipäästöjen kannalta vähemmän tehokkaille laitoksille, jotka sijaitsevat yhteisön ulkopuolella.

| 11. | Enimmäistuki, jonka jäsenvaltio voi myöntää, lasketaan noudattaen kaavaa, jossa otetaan huomioon laitoksen perustuotantotasot tai näiden suuntaviivojen mukaisesti määritelty laitoksen sähkönkulutuksen perustaso sekä hiilidioksidin päästökerroin polttolaitosten tuottamassa sähkössä eri maantieteellisillä alueilla. Jos sähkön toimitussopimuksiin ei sisälly hiilidioksidiin liittyviä kustannuksia, valtiontukea ei myönnetä. Kaavan avulla varmistetaan, että tuki on oikeasuhteista ja kannustaa sähkötehokkuuteen. Lisäksi edistetään siirtymistä ”harmaasta” sähköstä ”vihreään” direktiivin 2009/29/EY johdanto-osan 27 kappaleen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Enimmäistuki, jonka jäsenvaltio voi myöntää, lasketaan noudattaen kaavaa, jossa otetaan huomioon laitoksen perustuotantotasot tai näiden suuntaviivojen mukaisesti määritelty laitoksen sähkönkulutuksen perustaso sekä hiilidioksidin päästökerroin polttolaitosten tuottamassa sähkössä eri maantieteellisillä alueilla. Jos sähkön toimitussopimuksiin ei sisälly hiilidioksidiin liittyviä kustannuksia, valtiontukea ei myönnetä. Kaavan avulla varmistetaan, että tuki on oikeasuhteista ja kannustaa sähkötehokkuuteen. Lisäksi edistetään siirtymistä ”harmaasta” sähköstä ”vihreään” direktiivin 2009/29/EY johdanto-osan 27 kappaleen mukaisesti.

| 12. | Tuella ei saa kokonaan kompensoida EU:n päästöoikeuksien kustannuksia sähkön hinnoissa ja sen on vähennyttävä ajan mittaan, jotta minimoidaan kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla ja saavutetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tavoite eli hiilidioksidipäästöjen kustannustehokas vähentäminen. Valtiontukien hallinnoinnissa on keskeisen tärkeää, että tuki-intensiteetit alenevat asteittain, jotta vältetään riippuvuus tuesta. Lisäksi niillä säilytetään pitkän aikavälin kannustimet ottaa huomioon ulkoiset ympäristövaikutukset täysimääräisesti ja lyhyen aikavälin kannustimet siirtyä vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttaviin uusiin teknologioihin. Samalla korostetaan, että tuki on luonteeltaan väliaikaista ja auttaa osaltaan siirtymään vähähiiliseen talouteen. |
| --- | --- |

12.

Tuella ei saa kokonaan kompensoida EU:n päästöoikeuksien kustannuksia sähkön hinnoissa ja sen on vähennyttävä ajan mittaan, jotta minimoidaan kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla ja saavutetaan EU:n päästökauppajärjestelmän tavoite eli hiilidioksidipäästöjen kustannustehokas vähentäminen. Valtiontukien hallinnoinnissa on keskeisen tärkeää, että tuki-intensiteetit alenevat asteittain, jotta vältetään riippuvuus tuesta. Lisäksi niillä säilytetään pitkän aikavälin kannustimet ottaa huomioon ulkoiset ympäristövaikutukset täysimääräisesti ja lyhyen aikavälin kannustimet siirtyä vähemmän hiilidioksidipäästöjä aiheuttaviin uusiin teknologioihin. Samalla korostetaan, että tuki on luonteeltaan väliaikaista ja auttaa osaltaan siirtymään vähähiiliseen talouteen.

1.2   Investointituki suuritehoisille voimaloille, myös sellaisille uusille voimaloille, joissa on valmiudet hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin (CCS-valmius)

| 13. | Kuten todetaan päästöoikeuksien huutokaupasta saatavien tulojen käyttöä koskevassa, päästökauppadirektiivin 10 artiklan 3 kohdasta annetussa komission lausumassa (6) Eurooppa-neuvostolle, jäsenvaltiot voivat vuosien 2013 ja 2016 välisenä aikana käyttää kyseisiä tuloja tehokkaiden voimaloiden rakentamisen tukemiseen. Tämä koskee myös uusia voimaloita, joilla on valmius hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin. Määritelmästä poiketen hiilidioksidin geologisesta varastoinnista 23. huhtikuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/31/EY (7) 33 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien sellaisten polttolaitosten toiminnanharjoittajat, joiden nimellinen sähköntuotantoteho on yli 300 megawattia, ovat arvioineet eräät edellytykset eli sen, että sopivia varastointipaikkoja on käytettävissä ja että sekä siirtolaitteistot että hiilidioksidin talteenoton jälkiasentaminen ovat teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Jos arvioinnin tulos on myönteinen, hiilidioksidin talteenottoon ja paineistukseen tarvittaville laitteille on varattava sopiva tila laitosalueella (8). |
| --- | --- |

13.

Kuten todetaan päästöoikeuksien huutokaupasta saatavien tulojen käyttöä koskevassa, päästökauppadirektiivin 10 artiklan 3 kohdasta annetussa komission lausumassa (6) Eurooppa-neuvostolle, jäsenvaltiot voivat vuosien 2013 ja 2016 välisenä aikana käyttää kyseisiä tuloja tehokkaiden voimaloiden rakentamisen tukemiseen. Tämä koskee myös uusia voimaloita, joilla on valmius hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin. Määritelmästä poiketen hiilidioksidin geologisesta varastoinnista 23. huhtikuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/31/EY (7) 33 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkien sellaisten polttolaitosten toiminnanharjoittajat, joiden nimellinen sähköntuotantoteho on yli 300 megawattia, ovat arvioineet eräät edellytykset eli sen, että sopivia varastointipaikkoja on käytettävissä ja että sekä siirtolaitteistot että hiilidioksidin talteenoton jälkiasentaminen ovat teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Jos arvioinnin tulos on myönteinen, hiilidioksidin talteenottoon ja paineistukseen tarvittaville laitteille on varattava sopiva tila laitosalueella (8).

| 14. | Tuella on pyrittävä parantamaan ympäristönsuojelua siten, että hiilidioksidipäästöt vähenevät verrattaessa huipputekniikkaan, ja estämään markkinahäiriötä merkittävän ympäristöä suojelevan vaikutuksen avulla. Tuen on oltava tarpeellista, sillä on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava oikeasuhteista. Tuki CCS-järjestelmän käyttöönottoon, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja sitä arvioidaan jo voimassa olevien valtiontukisääntöjen perusteella, erityisesti ympäristönsuojelulle annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9) perusteella. |
| --- | --- |

14.

Tuella on pyrittävä parantamaan ympäristönsuojelua siten, että hiilidioksidipäästöt vähenevät verrattaessa huipputekniikkaan, ja estämään markkinahäiriötä merkittävän ympäristöä suojelevan vaikutuksen avulla. Tuen on oltava tarpeellista, sillä on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava oikeasuhteista. Tuki CCS-järjestelmän käyttöönottoon, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja sitä arvioidaan jo voimassa olevien valtiontukisääntöjen perusteella, erityisesti ympäristönsuojelulle annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9) perusteella.

| 15. | Tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi sen enimmäisintensiteetin on vaihdeltava sen mukaan, mikä on uuden voimalan panos ympäristönsuojelun lisäämiseen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen (päästökauppadirektiivin tavoite). Tämän vuoksi koko CCS-ketjun käyttöönoton aloittaminen (eli hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointimahdollisuuksien rakentaminen ja toiminnan tosiasiallinen aloittaminen) uusilla voimaloilla ennen vuotta 2020 on palkittava verrattuna uusiin voimaloihin, joilla on CCS-valmius, mutta joissa CCS-järjestelmän käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020. Lisäksi kun arvioidaan kahta samanlaista uutta voimalaa, joissa on CCS-valmius, tuen sallittu enimmäisintensiteetti on suurempi, jos tuki on myönnetty aitoon kilpailuasetelmaan pohjautuvan (selkeisiin, avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin perustuvan) tarjouskilpailun jälkeen. Näiden perusteiden avulla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että sillä edistetään kilpailua sähköntuotantomarkkinoilla. Näin voidaan olettaa, että annettuihin tarjouksiin sisältyy kaikki mahdollinen etu, jota lisäinvestoinneilla on mahdollista saada aikaan. |
| --- | --- |

15.

Tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi sen enimmäisintensiteetin on vaihdeltava sen mukaan, mikä on uuden voimalan panos ympäristönsuojelun lisäämiseen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen (päästökauppadirektiivin tavoite). Tämän vuoksi koko CCS-ketjun käyttöönoton aloittaminen (eli hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointimahdollisuuksien rakentaminen ja toiminnan tosiasiallinen aloittaminen) uusilla voimaloilla ennen vuotta 2020 on palkittava verrattuna uusiin voimaloihin, joilla on CCS-valmius, mutta joissa CCS-järjestelmän käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020. Lisäksi kun arvioidaan kahta samanlaista uutta voimalaa, joissa on CCS-valmius, tuen sallittu enimmäisintensiteetti on suurempi, jos tuki on myönnetty aitoon kilpailuasetelmaan pohjautuvan (selkeisiin, avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin perustuvan) tarjouskilpailun jälkeen. Näiden perusteiden avulla varmistetaan, että tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja että sillä edistetään kilpailua sähköntuotantomarkkinoilla. Näin voidaan olettaa, että annettuihin tarjouksiin sisältyy kaikki mahdollinen etu, jota lisäinvestoinneilla on mahdollista saada aikaan.

1.3   Tuki, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi

| 16. | Päästökauppadirektiivin 2003/87/EY 10 c artiklan mukaan tietyt ehdot täyttävillä jäsenvaltioilla on mahdollisuus poiketa väliaikaisesti täyden huutokaupan periaatteesta ja jakaa maksutta oikeuksia sähköntuotantoa varten 31. joulukuuta 2008 mennessä toiminnassa olleille laitoksille tai sähköä tuottaville laitoksille, joita koskeva nykyaikaistamiseen tähtäävä investointiprosessi on konkreettisesti alkanut viimeistään 31. joulukuuta 2008. Nämä ehdot koskevat kansallisen sähköverkon kytkentöjä tai sitä, mikä on fossiilisten polttoaineiden osuus niiden sähköntuotannossa ja bruttokansantuote asukasta kohden suhteessa EU:n keskiarvoon. Vastineeksi sähköntuottajille maksutta annetuista oikeuksista jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kansallinen investointisuunnitelma, jäljempänä ’kansallinen suunnitelma’. Siinä esitetään investoinnit, jotka oikeuksia maksutta saaneet tahot tai muut toimijat ovat tehneet infrastruktuurin jälkiasentamiseen ja kehittämiseen, puhtaisiin teknologioihin ja energiatuotannon rakenteen ja toimituslähteiden monipuolistamiseen. |
| --- | --- |

16.

Päästökauppadirektiivin 2003/87/EY 10 c artiklan mukaan tietyt ehdot täyttävillä jäsenvaltioilla on mahdollisuus poiketa väliaikaisesti täyden huutokaupan periaatteesta ja jakaa maksutta oikeuksia sähköntuotantoa varten 31. joulukuuta 2008 mennessä toiminnassa olleille laitoksille tai sähköä tuottaville laitoksille, joita koskeva nykyaikaistamiseen tähtäävä investointiprosessi on konkreettisesti alkanut viimeistään 31. joulukuuta 2008. Nämä ehdot koskevat kansallisen sähköverkon kytkentöjä tai sitä, mikä on fossiilisten polttoaineiden osuus niiden sähköntuotannossa ja bruttokansantuote asukasta kohden suhteessa EU:n keskiarvoon. Vastineeksi sähköntuottajille maksutta annetuista oikeuksista jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kansallinen investointisuunnitelma, jäljempänä ’kansallinen suunnitelma’. Siinä esitetään investoinnit, jotka oikeuksia maksutta saaneet tahot tai muut toimijat ovat tehneet infrastruktuurin jälkiasentamiseen ja kehittämiseen, puhtaisiin teknologioihin ja energiatuotannon rakenteen ja toimituslähteiden monipuolistamiseen.

| 17. | Tämä tilanne, jossa päästöoikeuksien täydestä huutokaupasta poiketaan jakamalla siirtymäkauden ajan oikeuksia maksutta, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea: jäsenvaltio luopuu tulosta ja antaa valikoivan edun sähköntuottajille. Nämä voivat kilpailla muissa jäsenvaltioissa toimivien sähköntuottajien kanssa, mikä voi vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla. Valtiontukea liittyy myös investointeihin, joita oikeuksia maksutta saavat tahot voivat tehdä muita pienemmin kustannuksin. |
| --- | --- |

17.

Tämä tilanne, jossa päästöoikeuksien täydestä huutokaupasta poiketaan jakamalla siirtymäkauden ajan oikeuksia maksutta, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea: jäsenvaltio luopuu tulosta ja antaa valikoivan edun sähköntuottajille. Nämä voivat kilpailla muissa jäsenvaltioissa toimivien sähköntuottajien kanssa, mikä voi vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla. Valtiontukea liittyy myös investointeihin, joita oikeuksia maksutta saavat tahot voivat tehdä muita pienemmin kustannuksin.

1.4   Tuki pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen päästökauppadirektiivin ulkopuolelle

| 18. | Päästökauppadirektiivin 27 artiklan mukaan pieniä laitoksia ja sairaaloita voidaan jättää EU:n päätöskauppajärjestelmän ulkopuolelle, jos niihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaava kasvihuonekaasujen vähentäminen. Jäsenvaltiot voivat ehdottaa pieniin laitoksiin ja sairaaloihin sovellettavia toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaava osuus päästövähennyksiin kuin EU:n päästökauppajärjestelmällä. Kun niille annetaan mahdollisuus jäädä EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, voidaan saada suhteessa paras hyöty vähentyneinä hallinnollisina kustannuksina kutakin järjestelmän ulkopuolelle jäävää hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohden. |
| --- | --- |

18.

Päästökauppadirektiivin 27 artiklan mukaan pieniä laitoksia ja sairaaloita voidaan jättää EU:n päätöskauppajärjestelmän ulkopuolelle, jos niihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaava kasvihuonekaasujen vähentäminen. Jäsenvaltiot voivat ehdottaa pieniin laitoksiin ja sairaaloihin sovellettavia toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaava osuus päästövähennyksiin kuin EU:n päästökauppajärjestelmällä. Kun niille annetaan mahdollisuus jäädä EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, voidaan saada suhteessa paras hyöty vähentyneinä hallinnollisina kustannuksina kutakin järjestelmän ulkopuolelle jäävää hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohden.

| 19. | Pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle saattaa sisältyä valtiontukea. Jäsenvaltioilla on laaja harkintavara päättää, jätetäänkö pieniä laitoksia EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, minkä tyyppisiä laitoksia nämä voivat olla ja minkälaisia toimenpiteitä edellytetään. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltioiden määräämät toimenpiteet tuottavat EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jätetyille pienille laitoksille tai sairaaloille taloudellista etua, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

19.

Pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle saattaa sisältyä valtiontukea. Jäsenvaltioilla on laaja harkintavara päättää, jätetäänkö pieniä laitoksia EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle, minkä tyyppisiä laitoksia nämä voivat olla ja minkälaisia toimenpiteitä edellytetään. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jäsenvaltioiden määräämät toimenpiteet tuottavat EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle jätetyille pienille laitoksille tai sairaaloille taloudellista etua, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan sisämarkkinoilla.

2.   SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

2.1   Näiden suuntaviivojen soveltamisala

| 20. | Näitä suuntaviivoja sovelletaan ainoastaan päästökauppadirektiivin täytäntöönpanoon liittyviin erityisiin tukitoimenpiteisiin. Yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta ympäristönsuojelulle (10) ei sovelleta näihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

20.

Näitä suuntaviivoja sovelletaan ainoastaan päästökauppadirektiivin täytäntöönpanoon liittyviin erityisiin tukitoimenpiteisiin. Yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta ympäristönsuojelulle (10) ei sovelleta näihin toimenpiteisiin.

2.2   Määritelmät

| 21. | Näissä suuntaviivoissa sovelletaan liitteessä I vahvistettuja määritelmiä. |
| --- | --- |

21.

Näissä suuntaviivoissa sovelletaan liitteessä I vahvistettuja määritelmiä.

3.   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVA TUKI

| 22. | Ympäristönsuojeluun myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos sillä parannetaan ympäristönsuojelua (vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä), mutta se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio arvioi tukitoimenpiteen soveltuvuutta vertaamalla sen yhteiseen etuun liittyvää myönteistä vaikutusta ja mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia, esimerkiksi kaupan ja kilpailun vääristymistä. Tästä syystä tukijärjestelmien kesto ei saa ylittää näiden suuntaviivojen kestoa. Tämä ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltion mahdollisuutta ilmoittaa uudelleen toimenpide, joka ulottuu tukiohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetetun aikarajan yli. |
| --- | --- |

22.

Ympäristönsuojeluun myönnettävän valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos sillä parannetaan ympäristönsuojelua (vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä), mutta se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio arvioi tukitoimenpiteen soveltuvuutta vertaamalla sen yhteiseen etuun liittyvää myönteistä vaikutusta ja mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia, esimerkiksi kaupan ja kilpailun vääristymistä. Tästä syystä tukijärjestelmien kesto ei saa ylittää näiden suuntaviivojen kestoa. Tämä ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltion mahdollisuutta ilmoittaa uudelleen toimenpide, joka ulottuu tukiohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetetun aikarajan yli.

3.1   Tuki yrityksille toimialoilla ja toimialojen osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi (tuki välillisille päästökustannuksille)

| 23. | Tuen sellaisten EU:n päästöoikeusjärjestelmästä 1. tammikuuta 2013 alkaen aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi, jotka on siirretty päästökauppadirektiivin soveltamisen vuoksi sähkön hintoihin, katsotaan soveltuvan liitteessä II lueteltujen alojen osalta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, kunhan tässä jaksossa vahvistettuja edellytyksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

23.

Tuen sellaisten EU:n päästöoikeusjärjestelmästä 1. tammikuuta 2013 alkaen aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi, jotka on siirretty päästökauppadirektiivin soveltamisen vuoksi sähkön hintoihin, katsotaan soveltuvan liitteessä II lueteltujen alojen osalta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, kunhan tässä jaksossa vahvistettuja edellytyksiä on noudatettu.

Tuen tavoite ja tarpeellisuus

| 24. | Näissä suuntaviivoissa tuen tavoite on estää hiilivuotoriskin merkittävä uhka, joka johtuu sähkön hintoihin siirretyistä EU:n päästöoikeusjärjestelmän kustannuksista, jos hinnat maksaneen tuensaajan EU:n ulkopuolisten kilpailijoiden sähkönhintoihin ei sisälly vastaavia hiilidioksidiin liittyviä kustannuksia eikä tuensaaja pysty siirtämään kustannuksia tuotteiden hintoihin menettämättä merkittävää markkinaosuutta. |
| --- | --- |

24.

Näissä suuntaviivoissa tuen tavoite on estää hiilivuotoriskin merkittävä uhka, joka johtuu sähkön hintoihin siirretyistä EU:n päästöoikeusjärjestelmän kustannuksista, jos hinnat maksaneen tuensaajan EU:n ulkopuolisten kilpailijoiden sähkönhintoihin ei sisälly vastaavia hiilidioksidiin liittyviä kustannuksia eikä tuensaaja pysty siirtämään kustannuksia tuotteiden hintoihin menettämättä merkittävää markkinaosuutta.

| 25. | Näissä suuntaviivoissa merkittävän hiilivuotoriskin katsotaan aiheutuvan ainoastaan, jos tuensaaja toimii jollakin liitteessä II luetelluista toimialoista tai toimialan osista. |
| --- | --- |

25.

Näissä suuntaviivoissa merkittävän hiilivuotoriskin katsotaan aiheutuvan ainoastaan, jos tuensaaja toimii jollakin liitteessä II luetelluista toimialoista tai toimialan osista.

Tuen enimmäisintensiteetti

| 26. | Tuki-intensiteetti saa olla enintään 85 prosenttia vuosina 2013, 2014 ja 2015 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista, enintään 80 prosenttia vuosina 2016, 2017 ja 2018 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista ja enintään 75 prosenttia vuosina 2019 ja 2020 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

26.

Tuki-intensiteetti saa olla enintään 85 prosenttia vuosina 2013, 2014 ja 2015 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista, enintään 80 prosenttia vuosina 2016, 2017 ja 2018 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista ja enintään 75 prosenttia vuosina 2019 ja 2020 aiheutuneista tukikelpoisista kustannuksista.

Tuen enimmäismäärän laskeminen

| 27. | Laitoskohtainen enimmäistuki tuotteiden valmistukseen näiden suuntaviivojen liitteessä II luetelluilla toimialoilla ja toimialojen osilla on laskettava seuraavalla kaavalla:






  a) | Kun liitteessä III lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja sovelletaan tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO
  Tässä kaavassa Ait on tuki-intensiteetti vuonna t desimaalilukuna (esim. 0,8); Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t); Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); E on sovellettava tuotekohtainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo, joka määritellään liitteessä III ja BO on perustuotos. Nämä käsitteet määritellään liitteessä I. |
| --- | --- | --- |

27.

Laitoskohtainen enimmäistuki tuotteiden valmistukseen näiden suuntaviivojen liitteessä II luetelluilla toimialoilla ja toimialojen osilla on laskettava seuraavalla kaavalla:

a)

Kun liitteessä III lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja sovelletaan tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × E × BO

Tässä kaavassa Ait on tuki-intensiteetti vuonna t desimaalilukuna (esim. 0,8); Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t); Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); E on sovellettava tuotekohtainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo, joka määritellään liitteessä III ja BO on perustuotos. Nämä käsitteet määritellään liitteessä I.

| b) | Kun liitteessä III lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja ei sovelleta tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on
  Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC
  Tässä kaavassa Ait on tuki-intensiteetti vuonna t desimaalilukuna (esim. 0,8); Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t); Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); EF on toissijainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo ja BEC on sähkönkulutuksen perustaso (MWh). Nämä käsitteet määritellään liitteessä I. |
| --- | --- |

b)

Kun liitteessä III lueteltuja sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja ei sovelleta tuensaajan valmistamiin tuotteisiin, vuonna t aiheutuneista kustannuksista laitoskohtaisesti maksettava tuen enimmäismäärä on

Amaxt = Ait × Ct × Pt-1 × EF × BEC

Tässä kaavassa Ait on tuki-intensiteetti vuonna t desimaalilukuna (esim. 0,8); Ct on sovellettava hiilidioksidin päästökerroin (tCO2/MWh) (vuonna t); Pt-1 on Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta vuonna t–1 (euroa/tCO2); EF on toissijainen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo ja BEC on sähkönkulutuksen perustaso (MWh). Nämä käsitteet määritellään liitteessä I.

| 28. | Jos laitos valmistaa tuotteita, joihin sovelletaan liitteessä III ilmoitettua sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, sekä tuotteita, joihin sovelletaan toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, kunkin tuotteen sähkönkulutuksen osuus on laskettava suhteutettuna sen mukaan, miten monta tonnia sitä on tuotettu. |
| --- | --- |

28.

Jos laitos valmistaa tuotteita, joihin sovelletaan liitteessä III ilmoitettua sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, sekä tuotteita, joihin sovelletaan toissijaista sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, kunkin tuotteen sähkönkulutuksen osuus on laskettava suhteutettuna sen mukaan, miten monta tonnia sitä on tuotettu.

| 29. | Jos laitos valmistaa tuotteita, jotka ovat tukikelpoisia (eli kuuluvat liitteessä II lueteltuihin aloihin tai alojen osiin), ja tuotteita, jotka eivät ole tukikelpoisia, maksettava enimmäistuki lasketaan ainoastaan tukikelpoisten tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

29.

Jos laitos valmistaa tuotteita, jotka ovat tukikelpoisia (eli kuuluvat liitteessä II lueteltuihin aloihin tai alojen osiin), ja tuotteita, jotka eivät ole tukikelpoisia, maksettava enimmäistuki lasketaan ainoastaan tukikelpoisten tuotteiden osalta.

| 30. | Tuki voidaan maksaa tuensaajalle vuonna, jona kustannukset ovat aiheutuneet, tai sitä seuraavana vuonna. Jos tuki maksetaan vuonna, jona kustannukset ovat aiheutuneet, käytössä on oltava jälkikäteen suoritettavien maksujen mukautusmekanismi, jotta voidaan varmistaa, että mahdolliset liikaa suoritetut tukimäärät maksetaan takaisin ennen 1. heinäkuuta seuraavana vuonna. |
| --- | --- |

30.

Tuki voidaan maksaa tuensaajalle vuonna, jona kustannukset ovat aiheutuneet, tai sitä seuraavana vuonna. Jos tuki maksetaan vuonna, jona kustannukset ovat aiheutuneet, käytössä on oltava jälkikäteen suoritettavien maksujen mukautusmekanismi, jotta voidaan varmistaa, että mahdolliset liikaa suoritetut tukimäärät maksetaan takaisin ennen 1. heinäkuuta seuraavana vuonna.

Kannustava vaikutus

| 31. | Kannustavaa vaikutusta koskevan vaatimuksen katsotaan olevan täytetty, jos kaikkia jaksossa 3,1 esitettyjä edellytyksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

31.

Kannustavaa vaikutusta koskevan vaatimuksen katsotaan olevan täytetty, jos kaikkia jaksossa 3,1 esitettyjä edellytyksiä on noudatettu.

3.2   Investointituki uusille suuritehoisille voimaloille, myös sellaisille uusille voimaloille, joissa on CCS-valmius

| 32. | Investointituen, joka myönnetään 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2016 uusille suuritehoisille voimaloille, katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos tässä jaksossa esitettyjä edellytyksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

32.

Investointituen, joka myönnetään 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2016 uusille suuritehoisille voimaloille, katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos tässä jaksossa esitettyjä edellytyksiä on noudatettu.

| 33. | Investointitukea uusille suuritehoisille voimaloille voidaan myöntää ainoastaan, jos molempia seuraavista edellytyksistä on noudatettu:






  a) | uusi suuritehoinen voimala ylittää sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi 19. joulukuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/877/EU (11) liitteessä I vahvistetut sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen hyötysuhteen viitearvon. Uudet suuritehoiset voimalat, jotka ainoastaan noudattavat kyseisiä hyötysuhteen viitearvoja, eivät ole tukikelpoisia, ja |
| --- | --- | --- |

33.

Investointitukea uusille suuritehoisille voimaloille voidaan myöntää ainoastaan, jos molempia seuraavista edellytyksistä on noudatettu:

a)

uusi suuritehoinen voimala ylittää sähkön ja lämmön erillisen tuotannon yhdenmukaistettujen hyötysuhteen viitearvojen määrittämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY soveltamiseksi 19. joulukuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/877/EU (11) liitteessä I vahvistetut sähkön erillisen tuotannon yhdenmukaistetut hyötysuhteen viitearvot tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen hyötysuhteen viitearvon. Uudet suuritehoiset voimalat, jotka ainoastaan noudattavat kyseisiä hyötysuhteen viitearvoja, eivät ole tukikelpoisia, ja

| b) | tuen myöntävän viranomaisen hyväksymispäätös on tehty 1. tammikuuta 2012–31. joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

b)

tuen myöntävän viranomaisen hyväksymispäätös on tehty 1. tammikuuta 2012–31. joulukuuta 2016.

Tuen tavoite ja tarpeellisuus

| 34. | Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki kohdistetaan markkinahäiriöön siten, että sillä on merkittävä vaikutus ympäristönsuojeluun. Tuella on oltava kannustava vaikutus siten, että sen tuloksena tuensaajan toiminta muuttuu. Kannustava vaikutus on osoitettava vaihtoehtoskenaariolla, jolla esitetään todisteita siitä, että ilman tukea tuensaaja ei olisi tehnyt investointia. Tuettu hanke ei myöskään saa alkaa ennen kuin tukihakemus on jätetty. Jäsenvaltioiden on myös osoitettava, ettei tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla erityisesti, jos tuki keskitetään rajoitetulle määrälle tuensaajia tai jos sillä todennäköisesti vahvistetaan tuensaajien markkina-asemaa (yritysryhmittymän tasolla). |
| --- | --- |

34.

Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuki kohdistetaan markkinahäiriöön siten, että sillä on merkittävä vaikutus ympäristönsuojeluun. Tuella on oltava kannustava vaikutus siten, että sen tuloksena tuensaajan toiminta muuttuu. Kannustava vaikutus on osoitettava vaihtoehtoskenaariolla, jolla esitetään todisteita siitä, että ilman tukea tuensaaja ei olisi tehnyt investointia. Tuettu hanke ei myöskään saa alkaa ennen kuin tukihakemus on jätetty. Jäsenvaltioiden on myös osoitettava, ettei tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla erityisesti, jos tuki keskitetään rajoitetulle määrälle tuensaajia tai jos sillä todennäköisesti vahvistetaan tuensaajien markkina-asemaa (yritysryhmittymän tasolla).

Tukikelpoiset kustannukset

| 35. | Tukikelpoiset kustannukset rajoitetaan sellaisten investointien (aineellinen ja aineeton omaisuus) kokonaiskustannuksiin, jotka ovat ehdottomasti tarpeen uuden voimalan rakentamiseksi. Lisäksi jos rakennetaan voimalaa, jossa on CCS-valmius, tukikelpoisia ovat koko CCS-ketjun yleisen taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden osoittamisen kustannukset. Näissä suuntaviivoissa talteenotto-, siirto- ja varastointilaitteiden asennuskustannuksia ei katsota tukikelpoisiksi, sillä CCS-järjestelmän käyttöönotolle myönnettävä tuki arvioidaan ympäristönsuojelulle annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

35.

Tukikelpoiset kustannukset rajoitetaan sellaisten investointien (aineellinen ja aineeton omaisuus) kokonaiskustannuksiin, jotka ovat ehdottomasti tarpeen uuden voimalan rakentamiseksi. Lisäksi jos rakennetaan voimalaa, jossa on CCS-valmius, tukikelpoisia ovat koko CCS-ketjun yleisen taloudellisen ja teknisen toteutettavuuden osoittamisen kustannukset. Näissä suuntaviivoissa talteenotto-, siirto- ja varastointilaitteiden asennuskustannuksia ei katsota tukikelpoisiksi, sillä CCS-järjestelmän käyttöönotolle myönnettävä tuki arvioidaan ympäristönsuojelulle annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

Tuen enimmäisintensiteetit

| 36. | Tuki ei saa olla yli 15 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, joissa on CCS-valmius, ja koko CCS-ketjun käyttöönotto alkaa ennen vuotta 2020. |
| --- | --- |

36.

Tuki ei saa olla yli 15 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, joissa on CCS-valmius, ja koko CCS-ketjun käyttöönotto alkaa ennen vuotta 2020.

| 37. | Tuki ei saa olla yli 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, joissa on CCS-valmius, mutta koko CCS-ketjun käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020, ja joita koskeva tuki annetaan sellaisen aitoon kilpailuasetelmaan perustuvan tarjouskilpailun jälkeen, jossa asetetaan etusijalle i) uudessa laitoksessa käytettävät kaikkein ympäristöystävällisimmät, vallitsevaa tekniikan tasoa alhaisempiin hiilidioksidin päästömääriin johtavat sähköntuotantoteknologiat, ja ii) kilpailu sähköntuotantomarkkinoilla. Tällaisen tarjouskilpailun on perustuttava selkeisiin, avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin ja riittävän monen yrityksen on voitava osallistua siihen. Lisäksi tarjouskilpailuun liittyvän talousarvion on oltava siinä mielessä tiukasti rajoitettu, että kaikki osallistujat eivät voi saada tukea. |
| --- | --- |

37.

Tuki ei saa olla yli 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, joissa on CCS-valmius, mutta koko CCS-ketjun käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020, ja joita koskeva tuki annetaan sellaisen aitoon kilpailuasetelmaan perustuvan tarjouskilpailun jälkeen, jossa asetetaan etusijalle i) uudessa laitoksessa käytettävät kaikkein ympäristöystävällisimmät, vallitsevaa tekniikan tasoa alhaisempiin hiilidioksidin päästömääriin johtavat sähköntuotantoteknologiat, ja ii) kilpailu sähköntuotantomarkkinoilla. Tällaisen tarjouskilpailun on perustuttava selkeisiin, avoimiin ja syrjimättömiin perusteisiin ja riittävän monen yrityksen on voitava osallistua siihen. Lisäksi tarjouskilpailuun liittyvän talousarvion on oltava siinä mielessä tiukasti rajoitettu, että kaikki osallistujat eivät voi saada tukea.

| 38. | Tuki ei saa olla yli 5 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, jotka eivät täytä edellä 36 ja 37 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

38.

Tuki ei saa olla yli 5 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se myönnetään uusiin suuritehoisiin voimaloihin, jotka eivät täytä edellä 36 ja 37 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

| 39. | Jos koko CCS-ketjun käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020, tukea vähennetään 5 prosenttiin investoinnin tukikelpoisista kustannuksista, tai 10 prosenttiin, mikäli 3.2 jakson 37 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Jos tukea on maksettu etukäteen, jäsenvaltioiden on perittävä tämän osuuden ylittävä tukimäärä takaisin. |
| --- | --- |

39.

Jos koko CCS-ketjun käyttöönotto ei ala ennen vuotta 2020, tukea vähennetään 5 prosenttiin investoinnin tukikelpoisista kustannuksista, tai 10 prosenttiin, mikäli 3.2 jakson 37 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Jos tukea on maksettu etukäteen, jäsenvaltioiden on perittävä tämän osuuden ylittävä tukimäärä takaisin.

3.3   Tuki, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi

| 40. | Valtiontuen, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi, sekä kansallisiin suunnitelmiin päästökauppadirektiivin 10 c artiklan mukaisesti sisältyvien investointien katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2019 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, mikäli kaikkia seuraavia edellytyksiä on noudatettu:






  a) | oikeuksien jakaminen siirtymäkauden ajan maksutta toteutetaan noudattaen päästökauppadirektiivin 10 c artiklaa, komission päätöstä (12) direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ohjeista, jotka koskevat menetelmiä päästöoikeuksien jakamiseksi siirtymäkauden ajan maksutta laitoksille sähköntuotannon osalta, sekä komission tiedonantoa (13) ohjeista direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan vapaaehtoista soveltamista varten; |
| --- | --- | --- |

40.

Valtiontuen, joka liittyy mahdollisuuteen saada siirtymäkauden ajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotannon nykyaikaistamiseksi, sekä kansallisiin suunnitelmiin päästökauppadirektiivin 10 c artiklan mukaisesti sisältyvien investointien katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2019 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, mikäli kaikkia seuraavia edellytyksiä on noudatettu:

a)

oikeuksien jakaminen siirtymäkauden ajan maksutta toteutetaan noudattaen päästökauppadirektiivin 10 c artiklaa, komission päätöstä (12) direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ohjeista, jotka koskevat menetelmiä päästöoikeuksien jakamiseksi siirtymäkauden ajan maksutta laitoksille sähköntuotannon osalta, sekä komission tiedonantoa (13) ohjeista direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan vapaaehtoista soveltamista varten;

| b) | kansallisella suunnitelmalla pyritään yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, esimerkiksi ympäristönsuojelun parantamiseen päästökauppadirektiivin yleistavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kansallisella suunnitelmalla pyritään yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, esimerkiksi ympäristönsuojelun parantamiseen päästökauppadirektiivin yleistavoitteiden mukaisesti;

| c) | kansalliseen suunnitelmaan sisältyy 25. kesäkuuta 2009 jälkeen toteutettuja investointeja infrastruktuurin jälkiasentamiseen ja kehittämiseen, puhtaaseen teknologiaan ja energiatuotannon rakenteen ja toimituslähteiden monipuolistamiseen päästökauppadirektiivin mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kansalliseen suunnitelmaan sisältyy 25. kesäkuuta 2009 jälkeen toteutettuja investointeja infrastruktuurin jälkiasentamiseen ja kehittämiseen, puhtaaseen teknologiaan ja energiatuotannon rakenteen ja toimituslähteiden monipuolistamiseen päästökauppadirektiivin mukaisesti;

| d) | maksutta saatujen oikeuksien markkina-arvo (yritysryhmittymän tasolla) tuen koko myöntämisjakson aikana (laskettuna 29. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon (14) tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen ohjeiston mukaisesti) ei ylitä niiden saajan toteuttamien investointien kokonaiskustannuksia (yritysryhmittymän tasolla). Jos investointien kokonaiskustannukset ovat pienemmät kuin oikeuksien markkina-arvo tai maksutta saatujen oikeuksien saaja ei tee lainkaan kansallisen suunnitelman nojalla tukikelpoisia investointeja, maksutta saatujen oikeuksien saajan on siirrettävä erotus mekanismiin, josta rahoitetaan muita kansallisen suunnitelman mukaan tukikelpoisia investointeja, ja |
| --- | --- |

d)

maksutta saatujen oikeuksien markkina-arvo (yritysryhmittymän tasolla) tuen koko myöntämisjakson aikana (laskettuna 29. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon (14) tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen ohjeiston mukaisesti) ei ylitä niiden saajan toteuttamien investointien kokonaiskustannuksia (yritysryhmittymän tasolla). Jos investointien kokonaiskustannukset ovat pienemmät kuin oikeuksien markkina-arvo tai maksutta saatujen oikeuksien saaja ei tee lainkaan kansallisen suunnitelman nojalla tukikelpoisia investointeja, maksutta saatujen oikeuksien saajan on siirrettävä erotus mekanismiin, josta rahoitetaan muita kansallisen suunnitelman mukaan tukikelpoisia investointeja, ja

| e) | tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla erityisesti, jos tuki keskitetään rajoitetulle määrälle tuensaajia tai jos sillä todennäköisesti vahvistetaan tuensaajien markkina-asemaa (yritysryhmittymän tasolla). |
| --- | --- |

e)

tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla erityisesti, jos tuki keskitetään rajoitetulle määrälle tuensaajia tai jos sillä todennäköisesti vahvistetaan tuensaajien markkina-asemaa (yritysryhmittymän tasolla).

Kannustava vaikutus

Vaikutus katsotaan kannustavaksi sellaisten investointien osalta, jotka tehdään 25. kesäkuuta 2009 alkaen.

Tukikelpoiset kustannukset

| 41. | Tukikelpoiset kustannukset on rajattava kansallisessa suunnitelmassa lueteltuihin vuotuisiin investointien kokonaiskustannuksiin (aineellinen ja aineeton omaisuus), jotka vastaavat kullekin tuensaajalle maksutta myönnettyjen oikeuksien markkina-arvoa (laskettuna 29. maaliskuuta 2009 annetun komission tiedonannon (15) tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen ohjeiston mukaisesti) riippumatta vastaavan laitoksen toimintakustannuksista ja sen tuottamasta hyödystä. |
| --- | --- |

41.

Tukikelpoiset kustannukset on rajattava kansallisessa suunnitelmassa lueteltuihin vuotuisiin investointien kokonaiskustannuksiin (aineellinen ja aineeton omaisuus), jotka vastaavat kullekin tuensaajalle maksutta myönnettyjen oikeuksien markkina-arvoa (laskettuna 29. maaliskuuta 2009 annetun komission tiedonannon (15) tai tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen ohjeiston mukaisesti) riippumatta vastaavan laitoksen toimintakustannuksista ja sen tuottamasta hyödystä.

Tuen enimmäisintensiteetti

| 42. | Tuen osuus ei saa olla yli 100 prosenttia tukikelpoisista menoista. |
| --- | --- |

42.

Tuen osuus ei saa olla yli 100 prosenttia tukikelpoisista menoista.

3.4   Tuki pienten laitosten ja sairaaloiden jättämiseen päästökauppadirektiivin ulkopuolelle

| 43. | Tuen pienille laitoksille ja sairaaloille, jotka jäävät EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle 1. tammikuuta 2013 alkaen, katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, mikäli näihin pieniin laitoksiin ja sairaaloihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla saavutetaan päästökauppadirektiivin 27 artiklassa tarkoitettua vastaava kasvihuonekaasujen väheneminen, edellyttäen, että jäsenvaltiot noudattavat päästökauppadirektiivin 27 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

43.

Tuen pienille laitoksille ja sairaaloille, jotka jäävät EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle 1. tammikuuta 2013 alkaen, katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, mikäli näihin pieniin laitoksiin ja sairaaloihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla saavutetaan päästökauppadirektiivin 27 artiklassa tarkoitettua vastaava kasvihuonekaasujen väheneminen, edellyttäen, että jäsenvaltiot noudattavat päästökauppadirektiivin 27 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä.

Kannustava vaikutus

| 44. | Kannustavaa vaikutusta koskevan vaatimuksen katsotaan olevan täytetty, jos kaikkia jaksossa 3.4 esitettyjä edellytyksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

44.

Kannustavaa vaikutusta koskevan vaatimuksen katsotaan olevan täytetty, jos kaikkia jaksossa 3.4 esitettyjä edellytyksiä on noudatettu.

3.5   Oikeasuhtaisuus

| 45. | Jäsenvaltion on osoitettava, että tuensaajan saama tukimäärä on rajattu mahdollisimman pieneksi. Erityisesti jäsenvaltioiden myöntämien tukien tuki-intensiteetit voivat olla näissä suuntaviivoissa mainittuja alemmat. |
| --- | --- |

45.

Jäsenvaltion on osoitettava, että tuensaajan saama tukimäärä on rajattu mahdollisimman pieneksi. Erityisesti jäsenvaltioiden myöntämien tukien tuki-intensiteetit voivat olla näissä suuntaviivoissa mainittuja alemmat.

4.   TUEN KASAUTUMINEN

| 46. | Näissä suuntaviivoissa vahvistettuja tukien enimmäismääriä ei saa ylittää riippumatta siitä, onko tuki on rahoitettu kokonaisuudessaan valtion varoin tai rahoittaako EU siitä osan. |
| --- | --- |

46.

Näissä suuntaviivoissa vahvistettuja tukien enimmäismääriä ei saa ylittää riippumatta siitä, onko tuki on rahoitettu kokonaisuudessaan valtion varoin tai rahoittaako EU siitä osan.

| 47. | Näiden suuntaviivojen nojalla soveltuvaksi katsottua tukea ei saa yhdistää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muussa muodossa annetun valtiontuen eikä muun yhteisön rahoituksen kanssa, jos tällainen kasautuminen johtaa näissä suuntaviivoissa vahvistetun enimmäisintensiteetin ylittymiseen. Jos kuluihin, joihin voidaan myöntää näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin tarkoitettua tukea, voidaan myöntää kokonaan tai osittain myös muuhun tarkoitukseen tarkoitettua tukea, yhteiseen osuuteen sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka on sovellettavien sääntöjen mukaan suotuisin. |
| --- | --- |

47.

Näiden suuntaviivojen nojalla soveltuvaksi katsottua tukea ei saa yhdistää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muussa muodossa annetun valtiontuen eikä muun yhteisön rahoituksen kanssa, jos tällainen kasautuminen johtaa näissä suuntaviivoissa vahvistetun enimmäisintensiteetin ylittymiseen. Jos kuluihin, joihin voidaan myöntää näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluviin toimenpiteisiin tarkoitettua tukea, voidaan myöntää kokonaan tai osittain myös muuhun tarkoitukseen tarkoitettua tukea, yhteiseen osuuteen sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka on sovellettavien sääntöjen mukaan suotuisin.

5.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

5.1   Vuosikertomukset

| 48. | Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (16) ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) No 794/2004 (17) mukaisesti. |
| --- | --- |

48.

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (16) ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) No 794/2004 (17) mukaisesti.

| 49. | Edellä mainituissa asetuksissa vahvistettujen vaatimusten lisäksi ympäristönsuojelualan tukitoimenpiteitä koskevissa vuosikertomuksissa on esitettävä lisätietoja jokaisesta hyväksytystä järjestelmästä. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä vuosikertomuksiinsa erityisesti seuraavat tiedot:






  — | tuensaajien nimet ja näiden omistamien tukea saaneiden laitosten nimet, |
| --- | --- | --- |

49.

Edellä mainituissa asetuksissa vahvistettujen vaatimusten lisäksi ympäristönsuojelualan tukitoimenpiteitä koskevissa vuosikertomuksissa on esitettävä lisätietoja jokaisesta hyväksytystä järjestelmästä. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä vuosikertomuksiinsa erityisesti seuraavat tiedot:

—

tuensaajien nimet ja näiden omistamien tukea saaneiden laitosten nimet,

| — | toimiala(t) tai toimialojen osa(t), jo(i)lla tuensaaja toimii, |
| --- | --- |

—

toimiala(t) tai toimialojen osa(t), jo(i)lla tuensaaja toimii,

| — | vuosi, jonka osalta tuki maksetaan, ja vuosi, jonka aikana se maksetaan, |
| --- | --- |

—

vuosi, jonka osalta tuki maksetaan, ja vuosi, jonka aikana se maksetaan,

| — | kunkin tukea saaneen laitoksen perustuotos asianomaisen toimialan tai sen osan osalta, |
| --- | --- |

—

kunkin tukea saaneen laitoksen perustuotos asianomaisen toimialan tai sen osan osalta,

| — | mahdollinen merkittävä kapasiteetin laajentuminen tai supistuminen, |
| --- | --- |

—

mahdollinen merkittävä kapasiteetin laajentuminen tai supistuminen,

| — | kunkin tukea saaneen laitoksen vuosituotanto kaikilta vuosilta, joita on käytetty perustuotoksen määrittämisessä, kunkin asianomaisen toimialan tai sen osan osalta, |
| --- | --- |

—

kunkin tukea saaneen laitoksen vuosituotanto kaikilta vuosilta, joita on käytetty perustuotoksen määrittämisessä, kunkin asianomaisen toimialan tai sen osan osalta,

| — | kunkin tukea saaneen laitoksen vuosituotanto kunkin asianomaisen toimialan tai sen osan osalta tuen maksuvuonna, |
| --- | --- |

—

kunkin tukea saaneen laitoksen vuosituotanto kunkin asianomaisen toimialan tai sen osan osalta tuen maksuvuonna,

| — | kunkin tukea saaneen laitoksen valmistaman muun tuotteen, johon ei sovelleta sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, osalta vuosituotanto kaikilta vuosilta, joita on käytetty perustuotoksen määrittämisessä (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella), |
| --- | --- |

—

kunkin tukea saaneen laitoksen valmistaman muun tuotteen, johon ei sovelleta sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa, osalta vuosituotanto kaikilta vuosilta, joita on käytetty perustuotoksen määrittämisessä (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella),

| — | kunkin tukea saaneen laitoksen sähkönkulutuksen perustaso (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella), |
| --- | --- |

—

kunkin tukea saaneen laitoksen sähkönkulutuksen perustaso (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella),

| — | todellinen sähkönkulutus kultakin vuodelta, jota on käytetty sähkönkulutuksen perustason määrittämisessä (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella), |
| --- | --- |

—

todellinen sähkönkulutus kultakin vuodelta, jota on käytetty sähkönkulutuksen perustason määrittämisessä (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella),

| — | laitoksen todellinen sähkönkulutus tuen maksuvuonna (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella), |
| --- | --- |

—

laitoksen todellinen sähkönkulutus tuen maksuvuonna (mikäli tukea on annettu toissijaisen sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvon perusteella),

| — | Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta, jota käytetään laskettaessa tuen määrää tuensaajaa kohti, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinta, jota käytetään laskettaessa tuen määrää tuensaajaa kohti,

| — | tuki-intensiteetti, |
| --- | --- |

—

tuki-intensiteetti,

| — | kansallinen hiilidioksidin päästökerroin. |
| --- | --- |

—

kansallinen hiilidioksidin päästökerroin.

| 50. | Komissio seuraa säännöllisesti yrityksille myönnettyä tukea sellaisilla toimialoilla ja toimialan osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita 3.1 jaksossa kuvattujen EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi. Se päivittää samalla tietojaan eteenpäin siirrettyjen välillisten kustannusten määrästä ja hiilivuodon mahdollisista seurauksista. |
| --- | --- |

50.

Komissio seuraa säännöllisesti yrityksille myönnettyä tukea sellaisilla toimialoilla ja toimialan osilla, joiden katsotaan olevan merkittävälle hiilivuotoriskille alttiita 3.1 jaksossa kuvattujen EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien aiheuttamien, sähkön hintoihin siirrettyjen kustannusten vuoksi. Se päivittää samalla tietojaan eteenpäin siirrettyjen välillisten kustannusten määrästä ja hiilivuodon mahdollisista seurauksista.

| 51. | Jäsenvaltioiden on sisällytettävä vuosikertomuksiinsa seuraavat tiedot uusiin suuritehoisiin voimaloihin, myös sellaisiin, joissa on CCS-valmius, myönnetyn tuen osalta:






  — | tuensaajien nimet, |
| --- | --- | --- |

51.

Jäsenvaltioiden on sisällytettävä vuosikertomuksiinsa seuraavat tiedot uusiin suuritehoisiin voimaloihin, myös sellaisiin, joissa on CCS-valmius, myönnetyn tuen osalta:

—

tuensaajien nimet,

| — | tuen määrä tuensaajaa kohti, |
| --- | --- |

—

tuen määrä tuensaajaa kohti,

| — | tuki-intensiteetti, |
| --- | --- |

—

tuki-intensiteetti,

| — | osoitus siitä, että 3.2 jakson 32 kohdassa vahvistettuja tuen myöntämisajankohtaa koskevia edellytyksiä on noudatettu, |
| --- | --- |

—

osoitus siitä, että 3.2 jakson 32 kohdassa vahvistettuja tuen myöntämisajankohtaa koskevia edellytyksiä on noudatettu,

| — | osoitus siitä, että 3.2 jakson 36 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä on noudatettu siltä osin, että koko CCS-ketjun käyttöönotto alkaa ennen vuotta 2020. |
| --- | --- |

—

osoitus siitä, että 3.2 jakson 36 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä on noudatettu siltä osin, että koko CCS-ketjun käyttöönotto alkaa ennen vuotta 2020.

5.2   Avoimuus

| 52. | Komissio katsoo, että lisätoimenpiteet ovat tarpeen unionin valtiontuen avoimuuden parantamiseksi. Erityisesti on varmistettava, että jäsenvaltiot, talouden toimijat, asianomaiset osapuolet ja myös komissio itse saavat helposti käyttöönsä EU:ssa sovellettavia ympäristötukiohjelmia koskevat lyhentämättömät säädöstekstit. |
| --- | --- |

52.

Komissio katsoo, että lisätoimenpiteet ovat tarpeen unionin valtiontuen avoimuuden parantamiseksi. Erityisesti on varmistettava, että jäsenvaltiot, talouden toimijat, asianomaiset osapuolet ja myös komissio itse saavat helposti käyttöönsä EU:ssa sovellettavia ympäristötukiohjelmia koskevat lyhentämättömät säädöstekstit.

| 53. | Tämä voidaan helposti varmistaa perustamalla internetsivustoja. Tätä varten komissio edellyttää tukiohjelmia arvioidessaan järjestelmällisesti jäsenvaltioilta sitä, että nämä julkaisevat kaikkien lopullisten tukiohjelmien koko tekstin internetissä ja ilmoittavat kyseisen internet-sivun osoitteen komissiolle. |
| --- | --- |

53.

Tämä voidaan helposti varmistaa perustamalla internetsivustoja. Tätä varten komissio edellyttää tukiohjelmia arvioidessaan järjestelmällisesti jäsenvaltioilta sitä, että nämä julkaisevat kaikkien lopullisten tukiohjelmien koko tekstin internetissä ja ilmoittavat kyseisen internet-sivun osoitteen komissiolle.

5.3   Seuranta

| 54. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuen myöntämisestä kaikille toimenpiteille pidetään yksityiskohtaista kirjanpitoa. Kirjanpidon on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot sen osoittamiseksi, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen sallittua enimmäisintensiteettiä koskevia ehtoja on noudatettu. Tiedot on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämisajankohdasta ja ne on toimitettava komissiolle pyynnöstä. |
| --- | --- |

54.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuen myöntämisestä kaikille toimenpiteille pidetään yksityiskohtaista kirjanpitoa. Kirjanpidon on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot sen osoittamiseksi, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen sallittua enimmäisintensiteettiä koskevia ehtoja on noudatettu. Tiedot on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämisajankohdasta ja ne on toimitettava komissiolle pyynnöstä.

5.4   Soveltamisaika ja tarkistaminen

| 55. | Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja ensimmäisestä päivästä sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

55.

Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja ensimmäisestä päivästä sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 56. | Suuntaviivoja sovelletaan 31. joulukuuta 2020 asti. Komissio voi muuttaa niitä ennen kyseistä päivämäärää jäsenvaltioita kuultuaan, jos kyseessä ovat merkittävät kilpailu- tai ympäristöpolitiikkaan liittyvät näkökohdat tai ottaakseen huomioon muut Euroopan unionin toimintaperiaatteet tai kansainväliset sitoumukset. Muutokset saattavat osoittautua tarpeellisiksi erityisesti ilmastonmuutoksen alalla tulevaisuudessa mahdollisesti tehtävien kansainvälisten sopimusten ja ilmastonmuutosta koskevan unionin lainsäädännön jatkokehityksen perusteella. Komissio saattaa tarkastella näitä suuntaviivoja uudelleen kahden vuoden välein niiden hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

56.

Suuntaviivoja sovelletaan 31. joulukuuta 2020 asti. Komissio voi muuttaa niitä ennen kyseistä päivämäärää jäsenvaltioita kuultuaan, jos kyseessä ovat merkittävät kilpailu- tai ympäristöpolitiikkaan liittyvät näkökohdat tai ottaakseen huomioon muut Euroopan unionin toimintaperiaatteet tai kansainväliset sitoumukset. Muutokset saattavat osoittautua tarpeellisiksi erityisesti ilmastonmuutoksen alalla tulevaisuudessa mahdollisesti tehtävien kansainvälisten sopimusten ja ilmastonmuutosta koskevan unionin lainsäädännön jatkokehityksen perusteella. Komissio saattaa tarkastella näitä suuntaviivoja uudelleen kahden vuoden välein niiden hyväksymisen jälkeen.

| 57. | Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja kaikkiin ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu sille jo ennen suuntaviivojen julkaisemista. Komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen tukeen sääntöjä, jotka on vahvistettu komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (18). |
| --- | --- |

57.

Komissio soveltaa näitä suuntaviivoja kaikkiin ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin, joista se tekee päätöksen sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu sille jo ennen suuntaviivojen julkaisemista. Komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen tukeen sääntöjä, jotka on vahvistettu komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (18).

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/101/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2004 (EUVL L 338, 13.11.2004, s. 18); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/101/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008 (EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 219/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 109).

(4)  Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009, KOM(2005) 107 lopullinen, 7.6.2005.

(5)  Liitteessä 15713/1/08REV1 oleva liite II, 18. marraskuuta 2008 (25.11.) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0610+0+DOC+XML+V0//FI

(6)  Lisäys I/A-kohtaa koskevaan ilmoitukseen neuvoston pääsihteeristöltä pysyvien edustajien komitealle/neuvostolle (8033/09 ADD 1 REV 1), 31 päivänä maaliskuuta 2009.

(7)  Neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

(8)  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

(9)  Katso alaviite 8.

(10)  Katso alaviite 8.

(11)  EUVL L 343, 23.12.2011, s. 91.

(12)  Komission tiedonanto, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2011, direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ohjeista, jotka koskevat menetelmiä päästöoikeuksien jakamiseksi siirtymäajan maksutta laitoksille sähköntuotannon osalta, K(2011) 1983 lopullinen, 29.3.2011.

(13)  Komission tiedonanto – Ohjeet direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklan vapaaehtoista soveltamista varten, (EUVL C 99, 31.3.2011, s. 9).

(14)  Katso alaviite 13.

(15)  Katso alaviite 13.

(16)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(17)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

(18)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

---

LIITE I

Määritelmät

Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

| — | ’tuella’ toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet; |
| --- | --- |

—

’tuella’ toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet;

| — | ’tuen myöntämisajalla’ yhtä tai useampaa vuotta kauden 2013–2020 aikana. Mikäli jäsenvaltio haluaa myöntää tukea lyhyemmäksi ajaksi, sen olisi käytettävä viitejaksona tuensaajien tilikautta ja myönnettävä tukea vuosittain; |
| --- | --- |

—

’tuen myöntämisajalla’ yhtä tai useampaa vuotta kauden 2013–2020 aikana. Mikäli jäsenvaltio haluaa myöntää tukea lyhyemmäksi ajaksi, sen olisi käytettävä viitejaksona tuensaajien tilikautta ja myönnettävä tukea vuosittain;

| — | ’tuen enimmäisintensiteetillä’ tuen kokonaismäärää ilmaistuna prosenttiosuutena tukikelpoisista kustannuksista. Kaikki käytettävät luvut on ilmaistava määrinä ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määräksi katsotaan avustuksen arvo. Useissa erissä maksettava tuki on laskettava sen nettonykyarvosta ensimmäisen erän myöntämisajankohtana käyttäen komission asianmukaista viitekorkoa arvon diskonttaamiseksi, jotta huomioidaan ajan kuluminen. Tuki-intensiteetti lasketaan tuensaajaa kohden; |
| --- | --- |

—

’tuen enimmäisintensiteetillä’ tuen kokonaismäärää ilmaistuna prosenttiosuutena tukikelpoisista kustannuksista. Kaikki käytettävät luvut on ilmaistava määrinä ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määräksi katsotaan avustuksen arvo. Useissa erissä maksettava tuki on laskettava sen nettonykyarvosta ensimmäisen erän myöntämisajankohtana käyttäen komission asianmukaista viitekorkoa arvon diskonttaamiseksi, jotta huomioidaan ajan kuluminen. Tuki-intensiteetti lasketaan tuensaajaa kohden;

| — | ’tuottamisella omaan käyttöön’ sähkön tuotantoa laitoksessa, joka ei ole direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan u alakohdassa tarkoitettu ”sähköntuottaja”; |
| --- | --- |

—

’tuottamisella omaan käyttöön’ sähkön tuotantoa laitoksessa, joka ei ole direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan u alakohdassa tarkoitettu ”sähköntuottaja”;

| — | ’tuensaajalla’ yritystä, joka saa tukea; |
| --- | --- |

—

’tuensaajalla’ yritystä, joka saa tukea;

| — | ’CCS-valmiudella’ laitoksen osoittamaa tilannetta, että sillä on käytettävissään sopivat varastointipaikat, siirtolaitteistot ovat teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja hiilidioksidin talteenottolaitteiden jälkiasennus on teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa heti, kun saavutetaan riittävät markkinakannustimet eli tietty hiilidioksidin hintakynnys; erityisesti CCS-valmius edellyttää seuraavia seikkoja:






  — | Hiilidioksidin talteenottolaitteiden jälkiasennuksen tekninen toteutettavuus on osoitettava paikkakohtaisella teknisellä selvityksellä, josta käy ilmi riittävällä teknisellä tarkkuudella, että laitoksella on tekniset valmiudet sellaisten hiilidioksidin talteenottolaitteiden täyteen jälkiasennukseen, joissa talteenottoaste on vähintään 85 prosenttia ja joissa käytetään yhtä tai useampaa esikaupallisessa vaiheessa soveltuvaksi todistettua tai luotettavasti soveltuvaksi arvioitavissa olevaa teknologiaa. |
| --- | --- | --- |

—

’CCS-valmiudella’ laitoksen osoittamaa tilannetta, että sillä on käytettävissään sopivat varastointipaikat, siirtolaitteistot ovat teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja hiilidioksidin talteenottolaitteiden jälkiasennus on teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa heti, kun saavutetaan riittävät markkinakannustimet eli tietty hiilidioksidin hintakynnys; erityisesti CCS-valmius edellyttää seuraavia seikkoja:

—

Hiilidioksidin talteenottolaitteiden jälkiasennuksen tekninen toteutettavuus on osoitettava paikkakohtaisella teknisellä selvityksellä, josta käy ilmi riittävällä teknisellä tarkkuudella, että laitoksella on tekniset valmiudet sellaisten hiilidioksidin talteenottolaitteiden täyteen jälkiasennukseen, joissa talteenottoaste on vähintään 85 prosenttia ja joissa käytetään yhtä tai useampaa esikaupallisessa vaiheessa soveltuvaksi todistettua tai luotettavasti soveltuvaksi arvioitavissa olevaa teknologiaa.

| — | Hallussa on oltava lisätilaa paikassa, johon talteenottolaitteet asennetaan; |
| --- | --- |

—

Hallussa on oltava lisätilaa paikassa, johon talteenottolaitteet asennetaan;

| — | Hiilidioksidin turvalliselle geologiselle varastoinnille on osoitettava yksi tai useampi teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoinen putkisto tai muu kuljetusreitti; |
| --- | --- |

—

Hiilidioksidin turvalliselle geologiselle varastoinnille on osoitettava yksi tai useampi teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoinen putkisto tai muu kuljetusreitti;

| — | Talteenotetulle hiilidioksidille on osoitettava yksi tai useampi mahdollinen varastointipaikka, joka on arvioitu sopivaksi turvalliselle geologiselle varastoinnille siten, että oletuksena on käytetty laitoksen koko elinkaaren määriä ja osuuksia; |
| --- | --- |

—

Talteenotetulle hiilidioksidille on osoitettava yksi tai useampi mahdollinen varastointipaikka, joka on arvioitu sopivaksi turvalliselle geologiselle varastoinnille siten, että oletuksena on käytetty laitoksen koko elinkaaren määriä ja osuuksia;

| — | On osoitettava, että integroidun CCS-järjestelmän jälkiasennus koko kapasiteettiin tai osaan siitä on taloudellisen arvion perusteella taloudellisesti kannattavaa. Arvioinnissa olisi esitettävä todisteita mahdollisista skenaarioista ja otettava huomioon hiilidioksidin hintaennusteet, teknisissä selvityksessä yksilöityjen teknologia- ja varastointivaihtoehtojen kustannukset, virhemarginaalit ja liikevoittoennusteet. Siinä on osoitettava ne olosuhteet, joissa CCS-järjestelmä olisi taloudellisesti kannattava ehdotetun laitoksen elinkaaren aikana. Siihen olisi sisällyttävä myös mahdollista CCS-järjestelmän toteuttamista koskeva suunnitelma, johon sisältyy käyttöönottoaikataulu; |
| --- | --- |

—

On osoitettava, että integroidun CCS-järjestelmän jälkiasennus koko kapasiteettiin tai osaan siitä on taloudellisen arvion perusteella taloudellisesti kannattavaa. Arvioinnissa olisi esitettävä todisteita mahdollisista skenaarioista ja otettava huomioon hiilidioksidin hintaennusteet, teknisissä selvityksessä yksilöityjen teknologia- ja varastointivaihtoehtojen kustannukset, virhemarginaalit ja liikevoittoennusteet. Siinä on osoitettava ne olosuhteet, joissa CCS-järjestelmä olisi taloudellisesti kannattava ehdotetun laitoksen elinkaaren aikana. Siihen olisi sisällyttävä myös mahdollista CCS-järjestelmän toteuttamista koskeva suunnitelma, johon sisältyy käyttöönottoaikataulu;

| — | Valmisteltaessa CCS-järjestelmän toteuttamista on osoitettava, että kaikki luvat ovat saatavissa, ja esitettävä prosessiin liittyvät menettelyt ja aikataulut; |
| --- | --- |

—

Valmisteltaessa CCS-järjestelmän toteuttamista on osoitettava, että kaikki luvat ovat saatavissa, ja esitettävä prosessiin liittyvät menettelyt ja aikataulut;

| — | ’ympäristönsuojelulla’ kaikkia toimia, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentämään tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö; |
| --- | --- |

—

’ympäristönsuojelulla’ kaikkia toimia, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentämään tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö;

| — | ’EU:n päästöoikeudella’ siirrettävissä olevaa oikeutta yhden hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöön tiettynä aikana; |
| --- | --- |

—

’EU:n päästöoikeudella’ siirrettävissä olevaa oikeutta yhden hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöön tiettynä aikana;

| — | ’bruttoarvonlisäyksellä’ bruttoarvonlisäystä tuotantokustannushintaan eli tuotannon arvoa, josta on vähennetty välituotekäyttö. Sillä mitataan yksittäisen tuottajan, tuotannonalan tai toimialan osuus suhteessa BKT:hen. Bruttoarvonlisäys tuotantokustannushintaan on markkinahintainen bruttoarvonlisäys, josta on vähennetty välilliset verot ja johon on lisätty mahdolliset avustukset. Arvonlisäys tuotantokustannushintaan voidaan laskea seuraavasti: liikevaihto + valmistus omaan käyttöön + muu varsinaisen toiminnan tuotto +/– varastojen muutos – tavaroiden ja palveluiden ostot – muut liikevaihtoon liittyvät tuoteverot, jotka eivät ole vähennyskelpoisia – tuotantoon liittyvät verot. Vaihtoehtoisesti se voidaan laskea myös lisäämällä henkilöstökustannukset bruttotoimintaylijäämään. Arvonlisäykseen ei sisällytetä tuottoja eikä kuluja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä kirjataan rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan tuotoiksi tai kuluiksi. Arvonlisäys lasketaan ”bruttoperiaatteella”, koska arvostuseriä (kuten poistoja) ei vähennetä (1); |
| --- | --- |

—

’bruttoarvonlisäyksellä’ bruttoarvonlisäystä tuotantokustannushintaan eli tuotannon arvoa, josta on vähennetty välituotekäyttö. Sillä mitataan yksittäisen tuottajan, tuotannonalan tai toimialan osuus suhteessa BKT:hen. Bruttoarvonlisäys tuotantokustannushintaan on markkinahintainen bruttoarvonlisäys, josta on vähennetty välilliset verot ja johon on lisätty mahdolliset avustukset. Arvonlisäys tuotantokustannushintaan voidaan laskea seuraavasti: liikevaihto + valmistus omaan käyttöön + muu varsinaisen toiminnan tuotto +/– varastojen muutos – tavaroiden ja palveluiden ostot – muut liikevaihtoon liittyvät tuoteverot, jotka eivät ole vähennyskelpoisia – tuotantoon liittyvät verot. Vaihtoehtoisesti se voidaan laskea myös lisäämällä henkilöstökustannukset bruttotoimintaylijäämään. Arvonlisäykseen ei sisällytetä tuottoja eikä kuluja, jotka yhtiön tilinpäätöksessä kirjataan rahoitustuotoiksi tai -kuluiksi tai muun kuin varsinaisen toiminnan tuotoiksi tai kuluiksi. Arvonlisäys lasketaan ”bruttoperiaatteella”, koska arvostuseriä (kuten poistoja) ei vähennetä (1);

| — | ’koko CCS-ketjun käyttöönotolla’ hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointimahdollisuuksien rakentamista ja toiminnan tosiasiallista aloittamista; |
| --- | --- |

—

’koko CCS-ketjun käyttöönotolla’ hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointimahdollisuuksien rakentamista ja toiminnan tosiasiallista aloittamista;

| — | ’pienillä laitoksilla’ laitoksia, joiden toimivaltaiselle viranomaiselle raportoimat vuotuiset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat alle 25 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa kolmena päästökauppadirektiivin 27 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua, vastaavien toimenpiteiden ilmoittamista edeltävänä vuonna, ja, jos niissä suoritetaan polttotoimintaa, joiden nimellinen lämpöteho on alle 35 megawattia; |
| --- | --- |

—

’pienillä laitoksilla’ laitoksia, joiden toimivaltaiselle viranomaiselle raportoimat vuotuiset päästöt, lukuun ottamatta päästöjä biomassasta, ovat alle 25 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa kolmena päästökauppadirektiivin 27 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua, vastaavien toimenpiteiden ilmoittamista edeltävänä vuonna, ja, jos niissä suoritetaan polttotoimintaa, joiden nimellinen lämpöteho on alle 35 megawattia;

| — | ’töiden aloittamisella’ joko rakennustöiden aloittamista tai ensimmäistä kiinteää sitoumusta tilata laitteita, lukuun ottamatta alustavia toteutettavuustutkimuksia; |
| --- | --- |

—

’töiden aloittamisella’ joko rakennustöiden aloittamista tai ensimmäistä kiinteää sitoumusta tilata laitteita, lukuun ottamatta alustavia toteutettavuustutkimuksia;

| — | ’aineellisella omaisuudella’ tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa investointeja maahan, rakennuksiin, laitokseen ja laitteisiin; |
| --- | --- |

—

’aineellisella omaisuudella’ tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa investointeja maahan, rakennuksiin, laitokseen ja laitteisiin;

| — | ’aineettomalla omaisuudella’ tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa menoja teknologiansiirtoon, kun hankitaan käyttölupia tai patentoitua ja patentoimatonta taitotietoa, mikäli seuraavia edellytyksiä noudatetaan:






  — | kyseinen aineeton omaisuus on poistokelpoista omaisuutta, |
| --- | --- | --- |

—

’aineettomalla omaisuudella’ tukikelpoisia kustannuksia laskettaessa menoja teknologiansiirtoon, kun hankitaan käyttölupia tai patentoitua ja patentoimatonta taitotietoa, mikäli seuraavia edellytyksiä noudatetaan:

—

kyseinen aineeton omaisuus on poistokelpoista omaisuutta,

| — | se on hankittu markkinaehdoin yritykseltä, jossa ostajalla ei ole suoraa eikä välillistä määräysvaltaa, |
| --- | --- |

—

se on hankittu markkinaehdoin yritykseltä, jossa ostajalla ei ole suoraa eikä välillistä määräysvaltaa,

| — | se on kirjattuna yrityksen varoihin ja pysyy tuensaajayrityksessä ja sen käytössä vähintään viiden vuoden ajan tuen myöntämisestä. Tätä edellytystä ei sovelleta, jos kyseinen aineeton omaisuus on vanhentunutta tekniikkaa. Jos aineeton omaisuus myydään viiden vuoden kuluessa, myynnistä saatu tuotto on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista ja tuki on tarvittaessa maksettava takaisin osittain tai kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

—

se on kirjattuna yrityksen varoihin ja pysyy tuensaajayrityksessä ja sen käytössä vähintään viiden vuoden ajan tuen myöntämisestä. Tätä edellytystä ei sovelleta, jos kyseinen aineeton omaisuus on vanhentunutta tekniikkaa. Jos aineeton omaisuus myydään viiden vuoden kuluessa, myynnistä saatu tuotto on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista ja tuki on tarvittaessa maksettava takaisin osittain tai kokonaisuudessaan;

| — | ’kaupan merkittävyydellä’ Eurostatin tilastojen mukainen kolmansiin maihin tapahtuvan viennin kokonaisarvon ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin arvon yhteismäärän ja unionin kokonaismarkkinoiden koon (unionin yritysten vuotuinen liikevaihto, johon on lisätty kolmansista maista peräisin oleva kokonaistuonti) välistä suhdetta; |
| --- | --- |

—

’kaupan merkittävyydellä’ Eurostatin tilastojen mukainen kolmansiin maihin tapahtuvan viennin kokonaisarvon ja kolmansista maista tapahtuvan tuonnin arvon yhteismäärän ja unionin kokonaismarkkinoiden koon (unionin yritysten vuotuinen liikevaihto, johon on lisätty kolmansista maista peräisin oleva kokonaistuonti) välistä suhdetta;

| — | ’Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinnalla’ EU:n päästöoikeuksien päivittäisten, toimituksesta tuen myöntämisvuoden joulukuussa maksettavien yhden vuoden termiinihintojen (viimeisin tarjoushinta) keskiarvoa euroina tietyssä EU:n hiilipörssissä tuen myöntämisvuotta edeltävänä vuonna 1. tammikuuta – 31. joulukuuta. Esimerkiksi vuodeksi 2016 myönnettävän tuen osalta se on tietyssä EU:n hiilipörssissä 1. tammikuuta 2015 – 31. joulukuuta 2015 tarjottujen joulukuuta 2016 koskevien viimeisimpien tarjoushintojen keskiarvo; |
| --- | --- |

—

’Euroopan unionin päästöoikeuksien termiinihinnalla’ EU:n päästöoikeuksien päivittäisten, toimituksesta tuen myöntämisvuoden joulukuussa maksettavien yhden vuoden termiinihintojen (viimeisin tarjoushinta) keskiarvoa euroina tietyssä EU:n hiilipörssissä tuen myöntämisvuotta edeltävänä vuonna 1. tammikuuta – 31. joulukuuta. Esimerkiksi vuodeksi 2016 myönnettävän tuen osalta se on tietyssä EU:n hiilipörssissä 1. tammikuuta 2015 – 31. joulukuuta 2015 tarjottujen joulukuuta 2016 koskevien viimeisimpien tarjoushintojen keskiarvo;

| — | ’hiilidioksidin päästökertoimella’ (tCO2/MWh) tarkoitetaan fossiilisista polttoaineista eri maantieteellisillä alueilla tuotetun sähkön hiilidioksidi-intensiteetin painotettua keskiarvoa. Painotus vastaa näiden fossiilisten polttoaineiden tuotantoyhdistelmää kyseisellä maantieteellisellä alueella. Hiilidioksidin päästökerroin lasketaan jakamalla energiateollisuuden hiilidioksidiekvivalentteina ilmoittama päästöjen määrä fossiilisista polttoaineista saadun sähkön bruttotuotannolla (TWh). Näissä suuntaviivoissa maantieteellisiksi alueiksi katsotaan alueet, a) jotka koostuvat sähköpörssien kautta yhteen kytketyistä osamarkkinoista, b) joiden sisällä ei ole ilmoitettu ylikuormituksesta, ja molemmissa tapauksissa tuntikohtaiset seuraavaa vuorokautta koskevat sähköpörssien hinnat alueen sisällä poikkeavat toisistaan euroina (Euroopan keskuspankin päivittäiskurssi) enintään 1 prosenttia merkittävässä määrässä kaikkia yhden vuoden tunteja. Tällainen alueellinen erottelu osoittaa, miten tärkeitä fossiilisia polttoaineita käyttävät voimalat ovat loppuhinnan määräytymiselle tukkumarkkinoilla ja mikä niiden asema on marginaalilaitoksina. Pelkkä sähkökauppa kahden jäsenvaltion välillä ei tarkoita automaattisesti, että ne muodostavat ylikansallisen alueen. Koska jäsenvaltioiden alueista ei ole tarpeeksi asiaa koskevia tietoja, maantieteellisiin alueisiin kuuluu yhden tai useamman jäsenvaltion koko alue. Näin erotellaan seuraavat maantieteelliset alueet: Pohjoismaat (Tanska, Ruotsi, Suomi ja Norja), läntinen Keski-Eurooppa (Itävalta, Belgia, Luxemburg, Ranska, Saksa, ja Alankomaat), Iberia (Portugali ja Espanja) sekä Tšekki ja Slovakia. Kaikki muut jäsenvaltiot muodostavat oman maantieteellisen alueensa. Hiilidioksidin alueelliset enimmäispäästökertoimet luetellaan liitteessä IV; |
| --- | --- |

—

’hiilidioksidin päästökertoimella’ (tCO2/MWh) tarkoitetaan fossiilisista polttoaineista eri maantieteellisillä alueilla tuotetun sähkön hiilidioksidi-intensiteetin painotettua keskiarvoa. Painotus vastaa näiden fossiilisten polttoaineiden tuotantoyhdistelmää kyseisellä maantieteellisellä alueella. Hiilidioksidin päästökerroin lasketaan jakamalla energiateollisuuden hiilidioksidiekvivalentteina ilmoittama päästöjen määrä fossiilisista polttoaineista saadun sähkön bruttotuotannolla (TWh). Näissä suuntaviivoissa maantieteellisiksi alueiksi katsotaan alueet, a) jotka koostuvat sähköpörssien kautta yhteen kytketyistä osamarkkinoista, b) joiden sisällä ei ole ilmoitettu ylikuormituksesta, ja molemmissa tapauksissa tuntikohtaiset seuraavaa vuorokautta koskevat sähköpörssien hinnat alueen sisällä poikkeavat toisistaan euroina (Euroopan keskuspankin päivittäiskurssi) enintään 1 prosenttia merkittävässä määrässä kaikkia yhden vuoden tunteja. Tällainen alueellinen erottelu osoittaa, miten tärkeitä fossiilisia polttoaineita käyttävät voimalat ovat loppuhinnan määräytymiselle tukkumarkkinoilla ja mikä niiden asema on marginaalilaitoksina. Pelkkä sähkökauppa kahden jäsenvaltion välillä ei tarkoita automaattisesti, että ne muodostavat ylikansallisen alueen. Koska jäsenvaltioiden alueista ei ole tarpeeksi asiaa koskevia tietoja, maantieteellisiin alueisiin kuuluu yhden tai useamman jäsenvaltion koko alue. Näin erotellaan seuraavat maantieteelliset alueet: Pohjoismaat (Tanska, Ruotsi, Suomi ja Norja), läntinen Keski-Eurooppa (Itävalta, Belgia, Luxemburg, Ranska, Saksa, ja Alankomaat), Iberia (Portugali ja Espanja) sekä Tšekki ja Slovakia. Kaikki muut jäsenvaltiot muodostavat oman maantieteellisen alueensa. Hiilidioksidin alueelliset enimmäispäästökertoimet luetellaan liitteessä IV;

| — | ’perustuotoksella’ laitoksen keskimääräistä tuotantoa tonneina vuodessa viitejaksolla 2005–2011 sellaisten laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa kaikkina kyseisen viitejakson vuosina. Tietty kalenterivuosi (esim. vuosi 2009) voidaan jättää seitsemän vuoden mittaisen viitejakson ulkopuolelle. Jos laitos ei ole ollut toiminnassa vähintään yhtenä vuonna vuosien 2005–2011 aikana, perustuotoksena pidetään vuosituotantoa, kunnes toiminnasta on tiedot neljältä vuodelta. Tämän jälkeen se on edeltävien kolmen vuoden keskiarvo kyseisenä jaksona. Jos laitoksen tuotantokapasiteetti laajentuu tuen myöntämisaikana merkittävästi näissä suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla, perustuotosta voidaan lisätä suhteessa tuotannon laajentumiseen. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 50–75 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain puolet perustuotosta vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 75–90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain 25 prosenttia perustuotosta vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana vähintään 90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se ei saa lainkaan tukea; |
| --- | --- |

—

’perustuotoksella’ laitoksen keskimääräistä tuotantoa tonneina vuodessa viitejaksolla 2005–2011 sellaisten laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa kaikkina kyseisen viitejakson vuosina. Tietty kalenterivuosi (esim. vuosi 2009) voidaan jättää seitsemän vuoden mittaisen viitejakson ulkopuolelle. Jos laitos ei ole ollut toiminnassa vähintään yhtenä vuonna vuosien 2005–2011 aikana, perustuotoksena pidetään vuosituotantoa, kunnes toiminnasta on tiedot neljältä vuodelta. Tämän jälkeen se on edeltävien kolmen vuoden keskiarvo kyseisenä jaksona. Jos laitoksen tuotantokapasiteetti laajentuu tuen myöntämisaikana merkittävästi näissä suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla, perustuotosta voidaan lisätä suhteessa tuotannon laajentumiseen. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 50–75 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain puolet perustuotosta vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 75–90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain 25 prosenttia perustuotosta vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana vähintään 90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se ei saa lainkaan tukea;

| — | ’sähkönkulutuksen perustasolla’ (MWh) laitoksen keskimääräistä sähkönkulutusta (myös muualle siirretyn, tukikelpoisen tuotannon sähkönkulutus) viitejaksolla 2005–2011 sellaisten laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa kaikkina viitejakson vuosina. Tietty kalenterivuosi (esim. vuosi 2009) voidaan jättää seitsemän vuoden mittaisen viitejakson ulkopuolelle. Jos laitos on ollut poissa toiminnasta vähintään yhden vuoden ajan vuosien 2005–2011 aikana, sähkönkulutuksen perustasona pidetään sähkön vuosikulutusta, kunnes toiminnasta on tiedot neljältä vuodelta. Tämän jälkeen sähkönkulutuksen perustasona pidetään niiden edeltävien kolmen vuoden keskiarvoa, joiden osalta toiminnasta on tiedot. Jos tuen myöntämisaikana laitoksen tuotantokapasiteetti laajentuu merkittävästi, sähkönkulutuksen perustasoa voidaan lisätä suhteessa tuotannon laajentumiseen. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 50–75 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain puolet sähkönkulutuksen perustasoa vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 75–90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain 25 prosenttia sähkönkulutuksen perustasoa vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana vähintään 90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se ei saa lainkaan tukea; |
| --- | --- |

—

’sähkönkulutuksen perustasolla’ (MWh) laitoksen keskimääräistä sähkönkulutusta (myös muualle siirretyn, tukikelpoisen tuotannon sähkönkulutus) viitejaksolla 2005–2011 sellaisten laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa kaikkina viitejakson vuosina. Tietty kalenterivuosi (esim. vuosi 2009) voidaan jättää seitsemän vuoden mittaisen viitejakson ulkopuolelle. Jos laitos on ollut poissa toiminnasta vähintään yhden vuoden ajan vuosien 2005–2011 aikana, sähkönkulutuksen perustasona pidetään sähkön vuosikulutusta, kunnes toiminnasta on tiedot neljältä vuodelta. Tämän jälkeen sähkönkulutuksen perustasona pidetään niiden edeltävien kolmen vuoden keskiarvoa, joiden osalta toiminnasta on tiedot. Jos tuen myöntämisaikana laitoksen tuotantokapasiteetti laajentuu merkittävästi, sähkönkulutuksen perustasoa voidaan lisätä suhteessa tuotannon laajentumiseen. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 50–75 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain puolet sähkönkulutuksen perustasoa vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana 75–90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se saa tukea vain 25 prosenttia sähkönkulutuksen perustasoa vastaavan tuen määrästä. Jos laitos pienentää tuotantotasoaan tietyn kalenterivuoden aikana vähintään 90 prosenttia perustuotokseen verrattuna, se ei saa lainkaan tukea;

| — | ’merkittävällä kapasiteetin laajentumisella’ laitoksen osan asetetun alkukapasiteetin merkittävää lisäämistä siten, että kaikki seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  — | laitoksessa tapahtuu yksi tai useampi määritettävissä oleva, sen tekniseen laitteistoon ja toimintaan liittyvä fyysinen muutos, joka on muu kuin pelkkä olemassa olevan tuotantolinjan korvaaminen, ja |
| --- | --- | --- |

—

’merkittävällä kapasiteetin laajentumisella’ laitoksen osan asetetun alkukapasiteetin merkittävää lisäämistä siten, että kaikki seuraavat vaatimukset täyttyvät:

—

laitoksessa tapahtuu yksi tai useampi määritettävissä oleva, sen tekniseen laitteistoon ja toimintaan liittyvä fyysinen muutos, joka on muu kuin pelkkä olemassa olevan tuotantolinjan korvaaminen, ja

| — | laitos voi toimia kapasiteetilla, joka on vähintään 10 prosenttia suurempi kuin sen asetettu alkukapasiteetti ennen muutosta, ja joka on tulosta investoinnista käyttöomaisuuteen (tai useista investoinneista käyttöomaisuuteen). |
| --- | --- |

—

laitos voi toimia kapasiteetilla, joka on vähintään 10 prosenttia suurempi kuin sen asetettu alkukapasiteetti ennen muutosta, ja joka on tulosta investoinnista käyttöomaisuuteen (tai useista investoinneista käyttöomaisuuteen).

Laitoksen on toimitettava kansalliselle tuen myöntävälle viranomaiselle todisteita siitä, että merkittävän kapasiteetin laajentumisen perusteet on täytetty ja että riippumaton todentaja on todennut merkittävän kapasiteetin laajentumisen tyydyttäväksi. Todentajan on tutkittava laitoksen toimittamien tietojen luotettavuutta, uskottavuutta ja tarkkuutta, ja todentajan lausunnossa on ilmaistava riittävällä varmuudella, ettei toimitetuissa tiedoissa ole olennaisia väärintulkintoja;

| — | ’sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla’, joka ilmaistaan megawattitunteina tuotostonnilta ja määritellään Prodcom-tasolla 8, tuotekohtaista sähkönkulutusta sellaista tuotostonnia kohti, joka on saatu kaikkein sähkötehokkaimmilla kyseisille tuotteelle käytettävissä olevalla tuotantomenetelmällä. Sellaisten tukikelpoisiin aloihin kuuluvien tuotteiden, joille on vahvistettu komission päätöksessä 2011/278/EU (2) tarkoitettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus, sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo määritellään samojen järjestelmän rajojen sisällä siten, että huomioon otetaan vain sähkön osuus. Vastaavat tukikelpoisten toimialojen ja niiden osien tuottamien tuotteiden sähkönkulutuksen vertailuarvot luetellaan liitteessä III; |
| --- | --- |

—

’sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla’, joka ilmaistaan megawattitunteina tuotostonnilta ja määritellään Prodcom-tasolla 8, tuotekohtaista sähkönkulutusta sellaista tuotostonnia kohti, joka on saatu kaikkein sähkötehokkaimmilla kyseisille tuotteelle käytettävissä olevalla tuotantomenetelmällä. Sellaisten tukikelpoisiin aloihin kuuluvien tuotteiden, joille on vahvistettu komission päätöksessä 2011/278/EU (2) tarkoitettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus, sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvo määritellään samojen järjestelmän rajojen sisällä siten, että huomioon otetaan vain sähkön osuus. Vastaavat tukikelpoisten toimialojen ja niiden osien tuottamien tuotteiden sähkönkulutuksen vertailuarvot luetellaan liitteessä III;

| — | ’toissijaisella sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla’ prosenttiosuutta sähkönkulutuksen perustasosta. Tämä muuttuja määritellään komission päätöksellä yhdessä sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvojen kanssa. Se vastaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja soveltamalla saavutettua keskimääräistä vähennyspanosta (vertailuarvon mukainen sähkönkulutus / ennakoitu sähkönkulutus). Sitä sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka kuuluvat tukikelpoisiin toimialoihin tai toimialojen osiin, mutta joille ei ole määritelty omaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa. |
| --- | --- |

—

’toissijaisella sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvolla’ prosenttiosuutta sähkönkulutuksen perustasosta. Tämä muuttuja määritellään komission päätöksellä yhdessä sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvojen kanssa. Se vastaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoja soveltamalla saavutettua keskimääräistä vähennyspanosta (vertailuarvon mukainen sähkönkulutus / ennakoitu sähkönkulutus). Sitä sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka kuuluvat tukikelpoisiin toimialoihin tai toimialojen osiin, mutta joille ei ole määritelty omaa sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvoa.

---

(1)  Oikeudellinen kehys on yritystoiminnan rakennetilastoista 20 päivänä joulukuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 58/97, koodi 12 15 0.

(2)  Komission päätös 2011/278/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti, EUVL L 130, 17.5.2011, s. 1. Päätöksen liitteessä I olevassa 2 kohdassa luetellaan useita tuotteita, joissa katsotaan olevan ainakin jonkin verran sähkön ja polttoaineen vaihdettavuutta.

---

LIITE II

Toimialat ja niiden osat, joita hiilivuotoriskin katsotaan ennakolta merkittävästi uhkaavan välillisten päästökustannusten vuoksi

Tukea saava laitos voi näiden suuntaviivojen mukaisesti saada valtiontukea 3.3 jaksossa tarkoitettuihin välillisiin päästökustannuksiin ainoastaan, jos se toimii seuraavilla aloilla tai alojen osilla. Muita aloja tai niiden osia ei katsota tukikelpoisiksi.

| | NACE-koodi (1) | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Alumiinin tuotanto |
| 2. | 1430 | Kemiallisten ja lannoitemineraalien louhinta |
| 3. | 2413 | Muiden epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus |
| 4. | 2743 | Lyijyn, sinkin ja tinan tuotanto |
| 5. | 1810 | Nahkavaatteiden valmistus |
| 6. | 2710 | Raudan, teräksen ja rautaseosten valmistus, myös teräksestä valmistetut saumattomat putket |
| 7. | 2112 | Paperin, kartongin ja pahvin valmistus |
| 8. | 2415 | Lannoitteiden ja typpiyhdisteiden valmistus |
| 9. | 2744 | Kuparin tuotanto |
| 10. | 2414 | Muiden orgaanisten peruskemikaalien valmistus |
| 11. | 1711 | Puuvillatyyppisten kuitujen valmistelu ja kehruu |
| 12. | 2470 | Tekokuitujen valmistus |
| 13. | 1310 | Rautamalmien louhinta |
| 14. | | Seuraavat osat toimialasta Ensiömuovin valmistus (2416): |
| 24161039 | Pientiheyspolyeteeni |
| 24161035 | Suoraketjuinen pientiheyspolyeteeni |
| 24161050 | Suurtiheyspolyeteeni |
| 24165130 | Polypropeeni |
| 24163010 | Polyvinyylikloridi |
| 24164040 | Polykarbonaatti |
| 15. | | Seuraava osa toimialasta Massan valmistus (2111): |
| 21111400 | Mekaaninen puumassa |

NACE-koodi (1)

Kuvaus

1.

2742

Alumiinin tuotanto

2.

1430

Kemiallisten ja lannoitemineraalien louhinta

3.

2413

Muiden epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus

4.

2743

Lyijyn, sinkin ja tinan tuotanto

5.

1810

Nahkavaatteiden valmistus

6.

2710

Raudan, teräksen ja rautaseosten valmistus, myös teräksestä valmistetut saumattomat putket

7.

2112

Paperin, kartongin ja pahvin valmistus

8.

2415

Lannoitteiden ja typpiyhdisteiden valmistus

9.

2744

Kuparin tuotanto

10.

2414

Muiden orgaanisten peruskemikaalien valmistus

11.

1711

Puuvillatyyppisten kuitujen valmistelu ja kehruu

12.

2470

Tekokuitujen valmistus

13.

1310

Rautamalmien louhinta

14.

Seuraavat osat toimialasta Ensiömuovin valmistus (2416):

24161039

Pientiheyspolyeteeni

24161035

Suoraketjuinen pientiheyspolyeteeni

24161050

Suurtiheyspolyeteeni

24165130

Polypropeeni

24163010

Polyvinyylikloridi

24164040

Polykarbonaatti

15.

Seuraava osa toimialasta Massan valmistus (2111):

21111400

Mekaaninen puumassa

Selitys: menetelmä tukikelpoisten toimialojen ja niiden osien määrittämiseksi

| 1. | Toimialan tai toimialan osan katsotaan näissä suuntaviivoissa olevan päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 15 kohdan mukaisesti alttiina merkittävälle hiilivuotoriskille, jos kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan merkittävyys on yli 10 prosenttia ja päästökauppadirektiivin täytäntöönpanosta aiheutuvien välillisten lisäkustannusten yhteismäärä johtaisi tuotantokustannusten huomattavaan eli vähintään 5 prosentin lisääntymiseen laskettuna osuutena bruttoarvonlisäyksestä. |
| --- | --- |

1.

Toimialan tai toimialan osan katsotaan näissä suuntaviivoissa olevan päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 15 kohdan mukaisesti alttiina merkittävälle hiilivuotoriskille, jos kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan merkittävyys on yli 10 prosenttia ja päästökauppadirektiivin täytäntöönpanosta aiheutuvien välillisten lisäkustannusten yhteismäärä johtaisi tuotantokustannusten huomattavaan eli vähintään 5 prosentin lisääntymiseen laskettuna osuutena bruttoarvonlisäyksestä.

| 2. | Kun lasketaan välillisiä kustannuksia näissä suuntaviivoissa tarkoitetun tukikelpoisuuden arvioimiseksi, sovelletaan samaa hiilidioksidin hintaoletusta sekä sähkölle määritettyä EU:n keskimääräistä päästökerrointa kuin komission päätöksessä 2010/2/EU (2). Samoin sovelletaan komission päätöksessä 2010/2/EU käytettyjä kunkin toimialan tai sen osan kauppaa, tuotantoa ja arvonlisää koskevia tietoja. Kaupan merkittävyyden laskelman perustana on vienti kaikkiin EU:n ulkopuolisiin maihin ja tuonti niistä riippumatta siitä, onko näissä kolmansissa maissa asetettu hiilidioksidipäästöille hinta (hiiliveron tai EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisen päästökattoihin ja -kauppaan perustuvan järjestelmän kautta). Oletuksena pidetään myös, että 100 prosenttia hiilidioksidipäästöjen kustannuksista siirretään sähkön hintoihin. |
| --- | --- |

2.

Kun lasketaan välillisiä kustannuksia näissä suuntaviivoissa tarkoitetun tukikelpoisuuden arvioimiseksi, sovelletaan samaa hiilidioksidin hintaoletusta sekä sähkölle määritettyä EU:n keskimääräistä päästökerrointa kuin komission päätöksessä 2010/2/EU (2). Samoin sovelletaan komission päätöksessä 2010/2/EU käytettyjä kunkin toimialan tai sen osan kauppaa, tuotantoa ja arvonlisää koskevia tietoja. Kaupan merkittävyyden laskelman perustana on vienti kaikkiin EU:n ulkopuolisiin maihin ja tuonti niistä riippumatta siitä, onko näissä kolmansissa maissa asetettu hiilidioksidipäästöille hinta (hiiliveron tai EU:n päästökauppajärjestelmän kaltaisen päästökattoihin ja -kauppaan perustuvan järjestelmän kautta). Oletuksena pidetään myös, että 100 prosenttia hiilidioksidipäästöjen kustannuksista siirretään sähkön hintoihin.

| 3. | Edellä 1 kohdassa esitettyjen määrällisten perusteiden mukaisesti määriteltyjä, taulukossa esitettyjä tukikelpoisia toimialoja ja toimialojen osia on täydennetty päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 17 kohdassa säädettyä vastaavalla tavalla laadullisella arvioinnilla, jos asiaa koskevia tietoja on käytettävissä ja teollisuudenalan edustajat tai jäsenvaltiot ovat esittäneet tukikelpoisuudelle riittävän uskottavat ja perustellut tiedot. Ensinnäkin laadullista arviota on sovellettu sellaisiin toimialoihin, jotka ovat rajatapauksia, eli NACE -4 -toimialoihin, joiden välilliset päästökustannukset ovat suuret, 3–5 prosenttia, ja kaupan merkittävyys vähintään 10 prosenttia. Toiseksi sitä sovelletaan sellaisiin toimialoihin ja toimialojen osiin (myös Prodcom-tasolla (3)), joista ei ole virallisia tietoja tai tiedot ovat laadultaan heikkoja. Kolmanneksi sitä sovelletaan sellaisiin toimialoihin ja toimialojen osiin (myös Prodcom-tasolla), joiden voidaan katsoa olleen riittämättömästi edustettuina määrällisessä arviossa. Huomioon ei ole otettu toimialoja tai niiden osia, joilla välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten osuus on alle yksi prosentti. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 kohdassa esitettyjen määrällisten perusteiden mukaisesti määriteltyjä, taulukossa esitettyjä tukikelpoisia toimialoja ja toimialojen osia on täydennetty päästökauppadirektiivin 10 a artiklan 17 kohdassa säädettyä vastaavalla tavalla laadullisella arvioinnilla, jos asiaa koskevia tietoja on käytettävissä ja teollisuudenalan edustajat tai jäsenvaltiot ovat esittäneet tukikelpoisuudelle riittävän uskottavat ja perustellut tiedot. Ensinnäkin laadullista arviota on sovellettu sellaisiin toimialoihin, jotka ovat rajatapauksia, eli NACE -4 -toimialoihin, joiden välilliset päästökustannukset ovat suuret, 3–5 prosenttia, ja kaupan merkittävyys vähintään 10 prosenttia. Toiseksi sitä sovelletaan sellaisiin toimialoihin ja toimialojen osiin (myös Prodcom-tasolla (3)), joista ei ole virallisia tietoja tai tiedot ovat laadultaan heikkoja. Kolmanneksi sitä sovelletaan sellaisiin toimialoihin ja toimialojen osiin (myös Prodcom-tasolla), joiden voidaan katsoa olleen riittämättömästi edustettuina määrällisessä arviossa. Huomioon ei ole otettu toimialoja tai niiden osia, joilla välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten osuus on alle yksi prosentti.

| 4. | Laadullisessa tukikelpoisuusarviossa tarkasteltiin ensinnäkin välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten epäsymmetrisen vaikutuksen suuruutta eli osuutta toimialan bruttoarvonlisäyksestä. Kustannusten epäsymmetrisen vaikutuksen on oltava niin suuri, että siihen saattaa sisältyä välillisistä hiilidioksidiin liittyvistä kustannuksista johtuva merkittävä hiilivuotoriski. Perusteen katsottiin täyttyneen, jos välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten osuus oli yli 2,5 prosenttia. Toiseksi otettiin huomioon saatavilla olevat markkinoihin liittyvät todisteet, joiden mukaan toimiala tai sen osa ei voi siirtää kasvaneita välillisiä päästökustannuksia asiakkailleen ilman, että se menettää merkittävän markkinaosuuden kolmansista maista tuleville kilpailijoille. Tämän perusteen täyttymisen puolueettomaksi osoittimeksi valittiin riittävä, vähintään 25 prosentin suuruinen kaupan merkittävyys. Lisäksi toisen perusteen täyttyminen edellytti perusteltuja tietoja, joiden mukaan kyseinen EU:n toimiala on todennäköisesti hinnanottaja (eli hinnat vahvistetaan tavarapörsseissä tai on todisteita hintavastaavuuksista makroalueilla); todisteiden tukena oli lisätietoja, jos niitä oli saatavilla kansainvälisestä kysyntä- ja tarjontatilanteesta, kuljetuskustannuksista, voittomarginaaleista ja hiilidioksidin vähennyspotentiaalista. Kolmanneksi otettiin huomioon toimialan tuotteiden komission päätöksessä 2011/278/EU (4) tarkoitettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus. |
| --- | --- |

4.

Laadullisessa tukikelpoisuusarviossa tarkasteltiin ensinnäkin välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten epäsymmetrisen vaikutuksen suuruutta eli osuutta toimialan bruttoarvonlisäyksestä. Kustannusten epäsymmetrisen vaikutuksen on oltava niin suuri, että siihen saattaa sisältyä välillisistä hiilidioksidiin liittyvistä kustannuksista johtuva merkittävä hiilivuotoriski. Perusteen katsottiin täyttyneen, jos välillisten hiilidioksidiin liittyvien kustannusten osuus oli yli 2,5 prosenttia. Toiseksi otettiin huomioon saatavilla olevat markkinoihin liittyvät todisteet, joiden mukaan toimiala tai sen osa ei voi siirtää kasvaneita välillisiä päästökustannuksia asiakkailleen ilman, että se menettää merkittävän markkinaosuuden kolmansista maista tuleville kilpailijoille. Tämän perusteen täyttymisen puolueettomaksi osoittimeksi valittiin riittävä, vähintään 25 prosentin suuruinen kaupan merkittävyys. Lisäksi toisen perusteen täyttyminen edellytti perusteltuja tietoja, joiden mukaan kyseinen EU:n toimiala on todennäköisesti hinnanottaja (eli hinnat vahvistetaan tavarapörsseissä tai on todisteita hintavastaavuuksista makroalueilla); todisteiden tukena oli lisätietoja, jos niitä oli saatavilla kansainvälisestä kysyntä- ja tarjontatilanteesta, kuljetuskustannuksista, voittomarginaaleista ja hiilidioksidin vähennyspotentiaalista. Kolmanneksi otettiin huomioon toimialan tuotteiden komission päätöksessä 2011/278/EU (4) tarkoitettu polttoaineen ja sähkön vaihdettavuus.

| 5. | Laadullisen ja määrällisen arvion tulokset näkyvät tässä liitteessä olevassa tukikelpoisten toimialojen ja niiden osien luettelossa, joka on suljettu ja jota voidaan tarkistaa vasta näiden suuntaviivojen väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

5.

Laadullisen ja määrällisen arvion tulokset näkyvät tässä liitteessä olevassa tukikelpoisten toimialojen ja niiden osien luettelossa, joka on suljettu ja jota voidaan tarkistaa vasta näiden suuntaviivojen väliarvioinnin yhteydessä.

---

(1)  NACE rev.1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  Komission päätös, annettu 24 päivänä joulukuuta 2009, luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY nojalla niistä toimialoista ja toimialojen osista, joiden katsotaan olevan alttiita merkittävälle hiilivuodon riskille, EUVL L 1, 5.1.2010, s. 10.

(3)  Luettelo ”Production Communautaire”, joka on saatavilla verkko-osoitteessa http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(4)  Komission päätös 2011/278/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011, päästöoikeuksien yhdenmukaistettua maksutta tapahtuvaa jakoa koskevien unionin laajuisten siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan mukaisesti, EUVL L 130, 17.5.2011, s. 1. Päätöksen liitteessä I olevassa 2 kohdassa luetellaan useita tuotteita, joissa katsotaan olevan ainakin jonkin verran sähkön ja polttoaineen vaihdettavuutta.

---

LIITE III

Sähkönkulutuksen tehokkuuden vertailuarvot tuotteille, jotka kuuluvat liitteessä II esitettyihin NACE-koodeihin

| NACE-koodi | Prodcom 8 -tasolla määritelty tuote | Vertailuarvo
  MWh/T |
| --- | --- | --- |
| | [tuote 1] ...
  [tuote 2] ...
  [tuote 3] ... | ... per [t] |
| | [tuote 1] ...
  [tuote 2] ...
  [tuote 3] ... | |
| | [tuote 1] ...
  [tuote 2] ...
  [tuote 3] ... | |
| | [tuote 1] ...
  [tuote 2] ...
  [tuote 3] ... | |

NACE-koodi

Prodcom 8 -tasolla määritelty tuote

Vertailuarvo

MWh/T

[tuote 1] ...

[tuote 2] ...

[tuote 3] ...

... per [t]

[tuote 1] ...

[tuote 2] ...

[tuote 3] ...

[tuote 1] ...

[tuote 2] ...

[tuote 3] ...

[tuote 1] ...

[tuote 2] ...

[tuote 3] ...

---

LIITE IV

Alueelliset hiilidioksidin päästökertoimet, enimmäismäärä eri maantieteellisillä alueilla (tCO2/MWh)

| | | Sähkö |
| --- | --- | --- |
| Läntinen Keski-Eurooppa | Itävalta, Belgia, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Luxemburg | 0,76 |
| Tšekki ja Slovakia | Tšekki ja Slovakia | 1,06 |
| Iberia | Portugali ja Espanja | 0,57 |
| Pohjoismaat | Tanska, Ruotsi, Suomi ja Norja | 0,67 |
| Bulgaria | | 1,12 |
| Kypros | | 0,75 |
| Viro | | 1,12 |
| Kreikka | | 0,82 |
| Unkari | | 0,84 |
| Irlanti | | 0,56 |
| Italia | | 0,60 |
| Latvia | | 0,60 |
| Liettua | | 0,60 |
| Malta | | 0,86 |
| Puola | | 0,88 |
| Romania | | 1,10 |
| Slovenia | | 0,97 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | 0,58 |

Sähkö

Läntinen Keski-Eurooppa

Itävalta, Belgia, Ranska, Saksa, Alankomaat ja Luxemburg

0,76

Tšekki ja Slovakia

Tšekki ja Slovakia

1,06

Iberia

Portugali ja Espanja

0,57

Pohjoismaat

Tanska, Ruotsi, Suomi ja Norja

0,67

Bulgaria

1,12

Kypros

0,75

Viro

1,12

Kreikka

0,82

Unkari

0,84

Irlanti

0,56

Italia

0,60

Latvia

0,60

Liettua

0,60

Malta

0,86

Puola

0,88

Romania

1,10

Slovenia

0,97

Yhdistynyt kuningaskunta

0,58

Selitys: hiilidioksidin alueelliset enimmäispäästökertoimet

Jotta voitaisiin varmistaa sähköntuotannon lähteiden tasavertainen kohtelu ja välttää väärinkäyttömahdollisuudet, samaa hiilidioksidin päästökerrointa sovelletaan kaikkiin sähköntuotannon lähteisiin (tuottaminen omaan käyttöön, sähkön toimitussopimukset tai verkkojakelu) ja kaikkiin tuensaajiin kyseisessä jäsenvaltiossa.

Tuen enimmäismäärän vahvistamismenetelmässä otetaan huomioon hiilidioksidin päästökerroin polttolaitosten tuottamassa sähkössä eri maantieteellisillä alueilla. Tällainen alueellinen erottelu osoittaa, miten tärkeitä fossiilisia polttoaineita käyttävät voimalat ovat loppuhinnan määräytymiselle tukkumarkkinoilla ja mikä niiden asema on marginaalilaitoksina.

Komissio määritteli ennalta edellä mainitun hiilidioksidin päästökerrointen alueellisen arvon, jotka muodostavat enimmäisarvot tuen määrää laskettaessa. Jäsenvaltio voi kuitenkin soveltaa kaikkiin tuensaajiin alueellaan alhaisempaa hiilidioksidin päästökerrointa.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/23

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/05

| 1. | Komissio vastaanotti 24 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaisen Rethmann-konsernin määräysvallassa oleva saksalainen yritys Saria Bio-Industries AG & Co. KG (Saria), epäsuorasti tanskalaisen tytäryhtiönsä Saria Bio-Industries Denmark ApS (Saria Denmark) välityksellä, sekä tanskalainen yritys Danish Crown A/S (Danish Crown) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä Daka Denmark A/S (Daka) ostamalla vasta perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalaisen Rethmann-konsernin määräysvallassa oleva saksalainen yritys Saria Bio-Industries AG & Co. KG (Saria), epäsuorasti tanskalaisen tytäryhtiönsä Saria Bio-Industries Denmark ApS (Saria Denmark) välityksellä, sekä tanskalainen yritys Danish Crown A/S (Danish Crown) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä Daka Denmark A/S (Daka) ostamalla vasta perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Saria: eläimistä saatavien sekä kasvinviljelyn ja maatalouden sivutuotteiden kerääminen, jalostaminen ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Saria: eläimistä saatavien sekä kasvinviljelyn ja maatalouden sivutuotteiden kerääminen, jalostaminen ja myynti,

| — | Danish Crown: sikojen ja karjan teurastus, lihanjalostus ja lihan myynti, |
| --- | --- |

—

Danish Crown: sikojen ja karjan teurastus, lihanjalostus ja lihan myynti,

| — | Daka: eläimistä saatavien sivutuotteiden hankkiminen ja jalostus sekä myynti tai hävittäminen. |
| --- | --- |

—

Daka: eläimistä saatavien sivutuotteiden hankkiminen ja jalostus sekä myynti tai hävittäminen.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6285 – Saria/Danish Crown/Daka JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/06

| 1. | Komissio vastaanotti 25 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiseen konserniin Banque Populaire Caisse d'Epargne (BPCE) kuuluva ranskalainen yritys Naxicap Partners (Naxicap) hankkii belgialaisten yritysten Achares NV (Achares) ja Pro-Struct BVBA (Pro-Struct) kanssa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan belgialaisessa yrityksessä Accent Jobs For People ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 25 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiseen konserniin Banque Populaire Caisse d'Epargne (BPCE) kuuluva ranskalainen yritys Naxicap Partners (Naxicap) hankkii belgialaisten yritysten Achares NV (Achares) ja Pro-Struct BVBA (Pro-Struct) kanssa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan belgialaisessa yrityksessä Accent Jobs For People ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Naxicap: BPCE-konsernin omaisuudenhoitoyhtiö, jonka toimialaan kuuluvat neuvonta kasvupääomaa, pääoman uudelleenjärjestelyä, yritysjohtajien omaisuuden monipuolistamista sekä toiminnan siirtämisen ja käynnistämisen rahoitusta koskevissa hankkeissa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Naxicap: BPCE-konsernin omaisuudenhoitoyhtiö, jonka toimialaan kuuluvat neuvonta kasvupääomaa, pääoman uudelleenjärjestelyä, yritysjohtajien omaisuuden monipuolistamista sekä toiminnan siirtämisen ja käynnistämisen rahoitusta koskevissa hankkeissa,

| — | Accent Jobs For People: rekrytointi- ja henkilöstönvalintatoimisto, joka toimii palveluntarjoajana väliaikaistyön alalla Belgiassa ja Alankomaissa. Yrityksillä Achares ja Pro-Struct ei ole muuta liiketoimintaa kuin se, että ne omistavat osuuksia yrityksestä Accent Jobs For People. |
| --- | --- |

—

Accent Jobs For People: rekrytointi- ja henkilöstönvalintatoimisto, joka toimii palveluntarjoajana väliaikaistyön alalla Belgiassa ja Alankomaissa. Yrityksillä Achares ja Pro-Struct ei ole muuta liiketoimintaa kuin se, että ne omistavat osuuksia yrityksestä Accent Jobs For People.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6592 – Naxicap/Achares/Pro-Struct/Accent Jobs for People seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/07

| 1. | Komissio vastaanotti 24 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilaisen yrityksen Toshiba Corporation (Toshiba) määräysvallassa oleva japanilainen yritys Toshiba Tec Corporation (Tec) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisen yrityksen IBM vähittäismyyntiratkaisuja koskevaan liiketoimintaan (IBM RSS) ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilaisen yrityksen Toshiba Corporation (Toshiba) määräysvallassa oleva japanilainen yritys Toshiba Tec Corporation (Tec) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisen yrityksen IBM vähittäismyyntiratkaisuja koskevaan liiketoimintaan (IBM RSS) ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Tec: tuotteiden ja yritysratkaisujen valmistus ja maailmanlaajuinen markkinointi neljällä ydinalueella: (i) vähittäismyyntiratkaisut, (ii) toimistoratkaisut, (iii) toimitusketjua koskevat ratkaisut ja (iv) mustesuihkutulostinten tulostuspäät. Tecin toiminta kuuluu Toshiban digitaalituotteiden liiketoiminta-alaan, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Tec: tuotteiden ja yritysratkaisujen valmistus ja maailmanlaajuinen markkinointi neljällä ydinalueella: (i) vähittäismyyntiratkaisut, (ii) toimistoratkaisut, (iii) toimitusketjua koskevat ratkaisut ja (iv) mustesuihkutulostinten tulostuspäät. Tecin toiminta kuuluu Toshiban digitaalituotteiden liiketoiminta-alaan,

| — | IBM RSS: vähittäismyyntiratkaisujen kehittäminen ja jakelu, mukaan lukien kassajärjestelmät, itsepalvelujärjestelmät ja niihin liittyvät huolto- ja teknisen tuen järjestelmät. |
| --- | --- |

—

IBM RSS: vähittäismyyntiratkaisujen kehittäminen ja jakelu, mukaan lukien kassajärjestelmät, itsepalvelujärjestelmät ja niihin liittyvät huolto- ja teknisen tuen järjestelmät.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6606 – Toshiba/IBM's Retail Stores Solutions business seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/26

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/08

| 1. | Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys Vodafone Group Plc (Vodafone) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä Cable & Wireless Worldwide Plc (CWW) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys Vodafone Group Plc (Vodafone) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä Cable & Wireless Worldwide Plc (CWW) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Vodafone on matkaviestintäverkkotoiminnan ja siihen liittyvien televiestintäpalvelujen alalla toimivan yritysryhmän holdingyhtiö. Sillä on täysimääräisessä omistuksessaan tai määräysvallassaan tytäryhtiöitä ja kumppaniverkostoja, jotka ovat maailmanlaajuisia matkaviestintäoperaattoreita. Jotkut Vodafoneen kuuluvat yhtiöt tarjoavat kiinteän verkon puhe- ja laajakaistapalveluita, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Vodafone on matkaviestintäverkkotoiminnan ja siihen liittyvien televiestintäpalvelujen alalla toimivan yritysryhmän holdingyhtiö. Sillä on täysimääräisessä omistuksessaan tai määräysvallassaan tytäryhtiöitä ja kumppaniverkostoja, jotka ovat maailmanlaajuisia matkaviestintäoperaattoreita. Jotkut Vodafoneen kuuluvat yhtiöt tarjoavat kiinteän verkon puhe- ja laajakaistapalveluita,

| — | CWW on maailmanlaajuinen televiestintäyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia puhe-, data-, ylläpito- ja IP-pohjaisia palveluja ja sovelluksia Isossa-Britanniassa, Aasian ja Tyynenmeren alueella, Intiassa, Lähi-idässä ja Afrikassa, Manner-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. |
| --- | --- |

—

CWW on maailmanlaajuinen televiestintäyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia puhe-, data-, ylläpito- ja IP-pohjaisia palveluja ja sovelluksia Isossa-Britanniassa, Aasian ja Tyynenmeren alueella, Intiassa, Lähi-idässä ja Afrikassa, Manner-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6584 – Vodafone/Cable & Wireless Worldwide seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/27

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/09

| 1. | Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys Vitol B.V. (Vitol) ja eteläafrikkalainen yritys Grindrod Limited (Grindrod) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan singaporelaisessa yrityksessä Cockett Marine Oil Pte Ltd ja eteläafrikkalaisessa yrityksessä Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (yhdessä: the Cockett Group) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys Vitol B.V. (Vitol) ja eteläafrikkalainen yritys Grindrod Limited (Grindrod) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan singaporelaisessa yrityksessä Cockett Marine Oil Pte Ltd ja eteläafrikkalaisessa yrityksessä Cockett Marine Oil South Africa (Pty) Ltd (yhdessä: the Cockett Group) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Vitol: fyysinen kaupankäynti etenkin öljy- ja kaasualan energiahyödykkeillä, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Vitol: fyysinen kaupankäynti etenkin öljy- ja kaasualan energiahyödykkeillä,

| — | Grindrod: rahdin kuljettaminen maantie-, rautatie-, meri- ja ilmaliikenteessä integroiduilla logistiikkapalveluilla erityistä omaisuutta ja infrastruktuuria hyödyntämällä, |
| --- | --- |

—

Grindrod: rahdin kuljettaminen maantie-, rautatie-, meri- ja ilmaliikenteessä integroiduilla logistiikkapalveluilla erityistä omaisuutta ja infrastruktuuria hyödyntämällä,

| — | the Cockett Group: meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden jälleenmyynti eli öljysäiliökauppa. |
| --- | --- |

—

the Cockett Group: meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden jälleenmyynti eli öljysäiliökauppa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6571 – Vitol/Grindrod/Cockett Group seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 5.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 158/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 158/28

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 158/10

| 1. | Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla mansaarelainen yritys Baycliffe Limited (Baycliffe) ja hollantilainen yritys Trafigura Beheer B.V. (Trafigura) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen välillisen määräysvallan isobritannialaisessa yrityksessä Blue Ocean Associates Limited (Blue Ocean), ja Baycliffe aikoo lisäksi hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksen Blue Ocean kahdessa tytäryrityksessä, Blue Ocean International Limited (BOIL) ja Blue Ocean Mineralol GmbH (BOG). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29 päivänä toukokuuta 2012 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla mansaarelainen yritys Baycliffe Limited (Baycliffe) ja hollantilainen yritys Trafigura Beheer B.V. (Trafigura) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen välillisen määräysvallan isobritannialaisessa yrityksessä Blue Ocean Associates Limited (Blue Ocean), ja Baycliffe aikoo lisäksi hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksen Blue Ocean kahdessa tytäryrityksessä, Blue Ocean International Limited (BOIL) ja Blue Ocean Mineralol GmbH (BOG).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Blue Ocean: diesel- ja bensiinituotteiden sekoittaminen, markkinointi ja jakelu vähittäiskauppaa harjoittaville ja kaupallisille asiakkaille; petrokemian sivutuotteiden kauppa ja markkinointi, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Blue Ocean: diesel- ja bensiinituotteiden sekoittaminen, markkinointi ja jakelu vähittäiskauppaa harjoittaville ja kaupallisille asiakkaille; petrokemian sivutuotteiden kauppa ja markkinointi,

| — | Baycliffe: radiolähetysten, kahvin/elintarvikkeiden vähittäismyynnin, verkon kautta tapahtuvan työhönoton, ATK-järjestelmien elvytyspalveluiden, lentokoneiden vuokrauksen ja matkaviestinnän alalla toimiva sijoitusyhtiö, |
| --- | --- |

—

Baycliffe: radiolähetysten, kahvin/elintarvikkeiden vähittäismyynnin, verkon kautta tapahtuvan työhönoton, ATK-järjestelmien elvytyspalveluiden, lentokoneiden vuokrauksen ja matkaviestinnän alalla toimiva sijoitusyhtiö,

| — | Trafigura: fyysisten hyödykkeiden kauppa, raakaöljyn, bensiinituotteiden, uusiutuvien polttoaineiden, ei-rautapitoisten rikasteiden ja jalostettujen metallien hankinta ja kauppa. |
| --- | --- |

—

Trafigura: fyysisten hyödykkeiden kauppa, raakaöljyn, bensiinituotteiden, uusiutuvien polttoaineiden, ei-rautapitoisten rikasteiden ja jalostettujen metallien hankinta ja kauppa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6617 – Baycliffe/Trafigura/Blue Ocean seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---