# Il-Ġurnal Uffiċjali C 152/2012

| | ISSN 1977-0987
  doi:10.3000/19770987.C_2012.152.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 152 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5530 ta' Mejju 2012 |

ISSN 1977-0987

doi:10.3000/19770987.C_2012.152.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 152

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5530 ta' Mejju 2012

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informazzjoni |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2012/C 152/01 | Rata tal-kambju tal-euro | 1 |
| 2012/C 152/02 | Rata tal-kambju tal-euro | 2 |
| 2012/C 152/03 | Nominazzjoni tal-uffiċjal tas-seduta fil-qafas ta' proċeduri kummerċjali | 3 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2012/C 152/01

Rata tal-kambju tal-euro

1

2012/C 152/02

Rata tal-kambju tal-euro

2

2012/C 152/03

Nominazzjoni tal-uffiċjal tas-seduta fil-qafas ta' proċeduri kummerċjali

3

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2012/C 152/04 | Avviż ta' laqgħa tal-kredituri ta' Landsbanki Íslands hf. skont id-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu | 4 |
| | L-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali |
| 2012/C 152/05 | Sejħa għal Espressjonijiet ta’ Interess għall-membri tal-Kumitat Xjentifiku tal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (FRA) – Ref.: CEI-SCIE-2012 | 5 |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2012/C 152/06 | Għajnuna mill-Istat – Id-danimarka – Għajnuna mill-Istat SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Finanzjament ta' arena multifunzjonali ġdida f'Kopenħagen – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  ) | 12 |
| 2012/C 152/07 | Għajnuna mill-Istat – L-Isvezja – Għajnuna mill-Istat SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Arena f’Uppsala – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 152/08 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  ) | 24 |
| 2012/C 152/09 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  ) | 25 |
| 2012/C 152/10 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  ) | 26 |

V   Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Il-Kummissjoni Ewropea

2012/C 152/04

Avviż ta' laqgħa tal-kredituri ta' Landsbanki Íslands hf. skont id-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu

4

L-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali

2012/C 152/05

Sejħa għal Espressjonijiet ta’ Interess għall-membri tal-Kumitat Xjentifiku tal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (FRA) – Ref.: CEI-SCIE-2012

5

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2012/C 152/06

Għajnuna mill-Istat – Id-danimarka – Għajnuna mill-Istat SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Finanzjament ta' arena multifunzjonali ġdida f'Kopenħagen – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  )

1

12

2012/C 152/07

Għajnuna mill-Istat – L-Isvezja – Għajnuna mill-Istat SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Arena f’Uppsala – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  )

1

18

2012/C 152/08

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products) (
  1
  )

1

24

2012/C 152/09

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  )

1

25

2012/C 152/10

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen) – Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/1

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

It-28 ta’ Mejju 2012

2012/C 152/01

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,2566 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 99,75 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4303 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,8001 |
| SEK | Krona Żvediża | 8,9982 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,2019 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,5359 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,309 |
| HUF | Forint Ungeriż | 298,38 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,698 |
| PLN | Zloty Pollakk | 4,3394 |
| RON | Leu Rumen | 4,468 |
| TRY | Lira Turka | 2,3074 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,274 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,2871 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 9,7542 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,6477 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,6038 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 483,09 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 10,461 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 7,956 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,5576 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 11 814,52 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 3,9495 |
| PHP | Peso Filippin | 54,662 |
| RUB | Rouble Russu | 40,116 |
| THB | Baht Tajlandiż | 39,721 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,4826 |
| MXN | Peso Messikan | 17,517 |
| INR | Rupi Indjan | 69,345 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,2566

JPY

Yen Ġappuniż

99,75

DKK

Krona Daniża

7,4303

GBP

Lira Sterlina

0,8001

SEK

Krona Żvediża

8,9982

CHF

Frank Żvizzeru

1,2019

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,5359

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,309

HUF

Forint Ungeriż

298,38

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,698

PLN

Zloty Pollakk

4,3394

RON

Leu Rumen

4,468

TRY

Lira Turka

2,3074

AUD

Dollaru Awstraljan

1,274

CAD

Dollaru Kanadiż

1,2871

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

9,7542

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,6477

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,6038

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 483,09

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

10,461

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

7,956

HRK

Kuna Kroata

7,5576

IDR

Rupiah Indoneżjan

11 814,52

MYR

Ringgit Malażjan

3,9495

PHP

Peso Filippin

54,662

RUB

Rouble Russu

40,116

THB

Baht Tajlandiż

39,721

BRL

Real Brażiljan

2,4826

MXN

Peso Messikan

17,517

INR

Rupi Indjan

69,345

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/2

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

Id-29 ta’ Mejju 2012

2012/C 152/02

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,2523 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 99,64 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4307 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,79940 |
| SEK | Krona Żvediża | 8,9865 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,2015 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,5205 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,512 |
| HUF | Forint Ungeriż | 297,90 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,6983 |
| PLN | Zloty Pollakk | 4,3610 |
| RON | Leu Rumen | 4,4653 |
| TRY | Lira Turka | 2,3008 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,2737 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,2835 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 9,7224 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,6481 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,6001 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 472,72 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 10,4489 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 7,9301 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,5700 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 11 886,57 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 3,9531 |
| PHP | Peso Filippin | 54,305 |
| RUB | Rouble Russu | 40,3170 |
| THB | Baht Tajlandiż | 39,735 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,4846 |
| MXN | Peso Messikan | 17,4445 |
| INR | Rupi Indjan | 69,7220 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,2523

JPY

Yen Ġappuniż

99,64

DKK

Krona Daniża

7,4307

GBP

Lira Sterlina

0,79940

SEK

Krona Żvediża

8,9865

CHF

Frank Żvizzeru

1,2015

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,5205

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,512

HUF

Forint Ungeriż

297,90

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,6983

PLN

Zloty Pollakk

4,3610

RON

Leu Rumen

4,4653

TRY

Lira Turka

2,3008

AUD

Dollaru Awstraljan

1,2737

CAD

Dollaru Kanadiż

1,2835

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

9,7224

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,6481

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,6001

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 472,72

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

10,4489

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

7,9301

HRK

Kuna Kroata

7,5700

IDR

Rupiah Indoneżjan

11 886,57

MYR

Ringgit Malażjan

3,9531

PHP

Peso Filippin

54,305

RUB

Rouble Russu

40,3170

THB

Baht Tajlandiż

39,735

BRL

Real Brażiljan

2,4846

MXN

Peso Messikan

17,4445

INR

Rupi Indjan

69,7220

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/3

---

Nominazzjoni tal-uffiċjal tas-seduta fil-qafas ta' proċeduri kummerċjali

2012/C 152/03

B'effett mill-1 ta' Mejju 2012, il-Kummissjoni nnominat lis-Sur Dominique AVOT għall-kariga ta' uffiċjal tas-seduta, f'konformità mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-President tal-Kummissjoni Ewropea tad-29 ta' Frar 2012 dwar il-funzjoni u t-termini ta’ referenza tal-uffiċjal tas-seduta f’ċerti proċeduri kummerċjali (ĠU L 107, 19.4.2012, p. 5).

---

V Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/4

---

Avviż ta' laqgħa tal-kredituri ta' Landsbanki Íslands hf. skont id-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta' istituzzjonijiet ta' kreditu

2012/C 152/04

LAQGĦA TAL-KREDITURI

Il-Ħamis, 31 ta' Mejju 2012, fid-9:00 am, se ssir laqgħa mal-kredituri fil-kuntest tal-proċeduri ta' stralċ ta' Landsbanki Íslands hf., Nru Reġ. 540291-2259, fil-lukanda Hilton Nordica, Suðurlandsbraut 2, Reykjavík.

Aġenda tal-laqgħa:

| (1) | Bidu tal-laqgħa, għażla ta' president u segretarju għal-laqgħa |
| --- | --- |

(1)

Bidu tal-laqgħa, għażla ta' president u segretarju għal-laqgħa

| (2) | Stat tal-proċeduri ta' stralċ u preżentazzjoni tal-miżuri prinċipali li jkunu ttieħdu sa mill-aħħar laqgħa tal-kredituri |
| --- | --- |

(2)

Stat tal-proċeduri ta' stralċ u preżentazzjoni tal-miżuri prinċipali li jkunu ttieħdu sa mill-aħħar laqgħa tal-kredituri

| (3) | Qagħda finanzjarja fi tmiem l-ewwel kwart tal-2012 |
| --- | --- |

(3)

Qagħda finanzjarja fi tmiem l-ewwel kwart tal-2012

| (4) | Tilwim dwar it-talbiet imressqa u każijiet oħra li bħalissa jinsabu fil-qrati |
| --- | --- |

(4)

Tilwim dwar it-talbiet imressqa u każijiet oħra li bħalissa jinsabu fil-qrati

| (5) | Preżentazzjoni tad-deċiżjonijiet tal-Bord tal-Istralċ dwar il-ħlasijiet parzjali li saru lill-kredituri, skont l-awtorizzazzjoni fis-sitt paragrafu tal-Artikolu 102 tal-Att dwar l-Impriżi Finanzjarji, Nru 161/2002, hekk kif emendat sussegwentement. |
| --- | --- |

(5)

Preżentazzjoni tad-deċiżjonijiet tal-Bord tal-Istralċ dwar il-ħlasijiet parzjali li saru lill-kredituri, skont l-awtorizzazzjoni fis-sitt paragrafu tal-Artikolu 102 tal-Att dwar l-Impriżi Finanzjarji, Nru 161/2002, hekk kif emendat sussegwentement.

| (6) | Il-kredituri se jkollhom l-opportunità li joġġezzjonaw għad-deċiżjoni tal-Bord tal-Istralċ dwar ir-referenza tar-rata tal-kambju tal-ħlasijiet parzjali hekk kif imsemmija fil-punt 5 tal-aġenda. Jekk ma titressaq l-ebda oġġezzjoni, id-deċiżjoni titqies bħala finali. |
| --- | --- |

(6)

Il-kredituri se jkollhom l-opportunità li joġġezzjonaw għad-deċiżjoni tal-Bord tal-Istralċ dwar ir-referenza tar-rata tal-kambju tal-ħlasijiet parzjali hekk kif imsemmija fil-punt 5 tal-aġenda. Jekk ma titressaq l-ebda oġġezzjoni, id-deċiżjoni titqies bħala finali.

| (7) | Diskussjonijiet u mistoqsijiet u tweġibiet |
| --- | --- |

(7)

Diskussjonijiet u mistoqsijiet u tweġibiet

Il-laqgħa se ssir bl-Islandiż u se jkun hemm disponibbli interpretazzjoni bl-Ingliż. Dawk li ressqu talbiet kontra l-bank u li finalment ma ġewx irrifjutati jew partijiet li lilhom ġew allokati, b'mod legali, tali talbiet, huma intitolati li jattendu l-laqgħat.

Reykjavík, il-15 ta’ Mejju 2012.

Il-Bord tal-Istralċ ta' Landsbanki Íslands hf.

Halldór H. BACKMAN, L-avukat tal-Qorti Suprema

Herdís HALLMARSDÓTTIR, L-avukat tal-Qorti Suprema u

Kristinn BJARNASON, L-avukat tal-Qorti Suprema

---

L-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/5

---

Sejħa għal Espressjonijiet ta’ Interess għall-membri tal-Kumitat Xjentifiku tal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (FRA)

Ref.: CEI-SCIE-2012

2012/C 152/05

1.   L-AĠENZIJA

L-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (FRA) hija korp konsultattiv tal-Unjoni Ewropea bbażat fi Vjenna, l-Awstrija (1).

L-għan tal-FRA għandu jkun li tipprovdi assistenza u kompetenza relatati mad-drittijiet fundamentali lill-istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji u aġenziji u awtoritajiet relevanti tal-Komunità u l-Istati Membri tagħha meta jimplimentaw liġi tal-Unjoni Ewropea sabiex tappoġġjahom meta jieħdu miżuri jew ifasslu korsijiet ta’ azzjoni fi ħdan l-isferi rispettivi ta’ kompetenza tagħhom sabiex jirrispettaw bis-sħiħ id-drittijiet fundamentali (2).

L-Aġenzija tiffoka fuq is-sitwazzjoni tad-drittijiet fundamentali fl-UE u s-27 Stat Membru tagħha. Il-pajjiżi kandidati u l-pajjiżi li kkonkludew ftehim ta’ stabbilizzazzjoni u assoċjazzjoni mal-UE jistgħu jiġu mistiedna jieħdu sehem. Bħalissa, dan huwa l-każ tal-Kroazja.

L-FRA tinkorpora l-korpi li ġejjin:

| | Il-Bord ta’ Amministrazzjoni |
| --- | --- |

Il-Bord ta’ Amministrazzjoni

| | Il-Bord Eżekuttiv |
| --- | --- |

Il-Bord Eżekuttiv

| | Il-Kumitat Xjentifiku |
| --- | --- |

Il-Kumitat Xjentifiku

| | Id-Direttur |
| --- | --- |

Id-Direttur

2.   IL-KUMITAT XJENTIFIKU

Din is-sejħa għal espressjonijiet ta’ interess tistieden lill-esperti, li għandhom l-esperjenza meħtieġa f’dixxipplina xjentifika waħda jew aktar fil-qasam tad-drittijiet fundamentali, sabiex jesprimu l-interess tagħhom li jsiru membri tal-Kumitat Xjentifiku tal-Aġenzija.

Skont l-Artikolu 14, paragrafu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 168/2007 tal-15 ta’ Frar 2007 (li minn hawn ’il quddiem jissejjaħ ir-“Regolament”) li jistabbilixxi Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali (li minn hawn ’il quddiem se tissejjaħ l-“Aġenzija”), il-Bord ta’ Amministrazzjoni tal-Aġenzija għandu jaħtar Kumitat Xjentifiku li għandu jkun ifformat minn ħdax-il persuna indipendenti bi kwalifiki għoljin fil-qasam tad-drittijiet fundamentali.

Rwol tal-Kumitat Xjentifiku:

Skont l-Artikolu 14, paragrafu 5 tar-Regolament, l-imsemmi Kumitat Xjentifiku għandu jkun il-garanti tal-kwalità xjentifika tal-ħidma tal-Aġenzija.

Għal dak il-għan, id-Direttur tal-Aġenzija għandu jinvolvi lill-Kumitat Xjentifiku fit-tħejjija tad-dokumenti mfassla fil-kuntest tal-kompiti li l-Aġenzija hija inkarigata bihom, skont l-Artikolu 4, paragrafu 1(a-f) u (h) tar-Regolament, speċjalment:

| — | Il-ġbir, ir-reġistrazzjoni u t-tqassim tal-informazzjoni u d-dejta relevanti, oġġettivi, affidabbli u komparabbli dwar id-drittijiet fundamentali, inklużi riżultati mir-riċerka u l-monitoraġġ ikkomunikati lill-Aġenzija minn Stati Membri tal-UE, istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji u aġenziji tal-Unjoni, ċentri ta’ riċerka, korpi nazzjonali, organizzazzjonijiet mhux governattivi, pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi l-korpi kompetenti tal-Kunsill tal-Ewropa; |
| --- | --- |

—

Il-ġbir, ir-reġistrazzjoni u t-tqassim tal-informazzjoni u d-dejta relevanti, oġġettivi, affidabbli u komparabbli dwar id-drittijiet fundamentali, inklużi riżultati mir-riċerka u l-monitoraġġ ikkomunikati lill-Aġenzija minn Stati Membri tal-UE, istituzzjonijiet, korpi, uffiċċji u aġenziji tal-Unjoni, ċentri ta’ riċerka, korpi nazzjonali, organizzazzjonijiet mhux governattivi, pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi l-korpi kompetenti tal-Kunsill tal-Ewropa;

| — | L-iżvilupp ta’ metodi u standards biex titjieb il-komparabilità, l-oġġettività u l-affidabilità tad-dejta dwar id-drittijiet fundamentali f’livell Ewropew, b’kooperazzjoni mal-Kummissjoni Ewropea u l-Istati Membri tal-UE; |
| --- | --- |

—

L-iżvilupp ta’ metodi u standards biex titjieb il-komparabilità, l-oġġettività u l-affidabilità tad-dejta dwar id-drittijiet fundamentali f’livell Ewropew, b’kooperazzjoni mal-Kummissjoni Ewropea u l-Istati Membri tal-UE;

| — | It-twettiq ta’ riċerka u stħarriġijiet xjentifiċi, studji preparatorji u studji dwar il-fattibilità dwar kwistjonijiet relatati mad-drittijiet fundamentali; |
| --- | --- |

—

It-twettiq ta’ riċerka u stħarriġijiet xjentifiċi, studji preparatorji u studji dwar il-fattibilità dwar kwistjonijiet relatati mad-drittijiet fundamentali;

| — | It-tiswir u l-pubblikazzjoni ta’ opinjonijiet dwar suġġetti tematiċi speċifiċi relatati mad-drittijiet fundamentali; |
| --- | --- |

—

It-tiswir u l-pubblikazzjoni ta’ opinjonijiet dwar suġġetti tematiċi speċifiċi relatati mad-drittijiet fundamentali;

| — | Il-pubblikazzjoni ta’ rapport annwali dwar kwistjonijiet relatati mad-drittijiet fundamentali koperti mill-oqsma ta’ attività tal-Aġenzija, li jixħet dawl fuq eżempji ta’ prattika tajba wkoll; |
| --- | --- |

—

Il-pubblikazzjoni ta’ rapport annwali dwar kwistjonijiet relatati mad-drittijiet fundamentali koperti mill-oqsma ta’ attività tal-Aġenzija, li jixħet dawl fuq eżempji ta’ prattika tajba wkoll;

| — | Il-pubblikazzjoni ta’ rapporti tematiċi bbażati fuq l-analiżi, ir-riċerka u l-istħarriġijiet proprji tal-Aġenzija; |
| --- | --- |

—

Il-pubblikazzjoni ta’ rapporti tematiċi bbażati fuq l-analiżi, ir-riċerka u l-istħarriġijiet proprji tal-Aġenzija;

| — | L-iżvilupp ta’ strateġija ta’ komunikazzjoni u l-promozzjoni tad-djalogu mas-soċjetà ċivili, sabiex jiżdied l-għarfien tal-pubbliku dwar id-drittijiet fundamentali u sabiex titqassam b’mod attiv informazzjoni dwar il-ħidma tal-Aġenzija. |
| --- | --- |

—

L-iżvilupp ta’ strateġija ta’ komunikazzjoni u l-promozzjoni tad-djalogu mas-soċjetà ċivili, sabiex jiżdied l-għarfien tal-pubbliku dwar id-drittijiet fundamentali u sabiex titqassam b’mod attiv informazzjoni dwar il-ħidma tal-Aġenzija.

Il-funzjonament tal-Kumitat Xjentifiku:

B’differenza mill-Bord ta’ Amministrazzjoni, il-Kumitat Xjentifiku huwa korp konsultattiv li mhuwiex involut fl-amministrazzjoni u t-tmexxija tal-Aġenzija. Fl-istess ħin, il-Kumitat huwa korp ta’ ħidma li huwa involut fil-proċessi ta’ riċerka tal-Aġenzija. Dan jimplika li l-membri huma mistennija jieħdu impenn bis-sħiħ sabiex jagħtu kontribuzzjoni sostanzjali f’termini ta’ żmien u volum ta’ xogħol għall-ħidma tal-Aġenzija; bil-kontribuzzjoni tagħhom li tingħata f’forma ta’ argumenti rraġunati rigward il-kwalità tal-ħidma tal-Aġenzija, li jistgħu jkunu jeħtieġu kontribuzzjonijiet dettaljati bil-miktub. Skont il-metodi ta’ ħidma attwali (3), il-membri individwali tal-Kumitat jissorveljaw proġett ta’ riċerka speċifiku wieħed jew aktar bħala “rapporteurs” mit-tnissil tal-idea ta’ proġett sal-pubblikazzjoni tar-riżultati finali. Madankollu, id-deċiżjonijiet li jikkonċernaw il-“kwalità xjentifika tal-ħidma tal-Aġenzija” jittieħdu b’mod kollettiv mill-membri tal-Kumitat Xjentifiku. Il-Kumitat huwa mmexxi mill-President tiegħu li jiġi elett mill-Kumitat għal mandat ta’ sena (4). Il-President huwa assistit mis-Segretarjat fi ħdan is-servizzi operazzjonali tal-FRA.

Forma tal-Kumitat Xjentifiku:

Skont l-Artikolu 14, il-paragrafu 1 tar-Regolament, il-Kumitat Xjentifiku għandu jkun ifformat minn ħdax-il persuna indipendenti, bi kwalifiki għolja fil-qasam tad-drittijiet fundamentali. Il-Bord ta’ Amministrazzjoni għandu jaħtar membri wara sejħa għal applikazzjonijiet u proċedura tal-għażla trasparenti wara li jkun ikkonsulta lill-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew (5).

Il-Bord ta’ Amministrazzjoni tal-Aġenzija għandu jiżgura rappreżentazzjoni ġeografika indaqs fis-sħubija tal-Kumitat Xjentifiku li għandu jaħtar. Barra minn hekk, il-Bord ta’ Amministrazzjoni għandu l-għan li jikseb parteċipazzjoni bbilanċjata bejn in-nisa u l-irġiel fil-Kumitat Xjentifiku. Sejjer anki jagħti l-attenzjoni dovuta lid-dixxiplini u l-ispeċjalizzazzjonijiet xjentifiċi bil-għan li jkopri l-oqsma differenti kif definiti mill-Qafas Multiannwali tal-Aġenzija.

Skont l-Artikolu 14, paragrafu 1 tar-Regolament, il-membri tal-Bord ta’ Amministrazzjoni tal-Aġenzija huma preklużi milli jkunu membri tal-Kumitat Xjentifiku.

Il-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandhom ikunu esperti f’dixxiplina waħda jew aktar relatati mad-drittijiet tal-bniedem jew relevanti għalihom, fost l-oħrajn:

| — | ix-xjenzi soċjali; inklużi kandidati b’kompetenza fl-oqsma ta’ metodoloġiji ta’ riċerka u riċerka transnazzjonali u komparattiva; |
| --- | --- |

—

ix-xjenzi soċjali; inklużi kandidati b’kompetenza fl-oqsma ta’ metodoloġiji ta’ riċerka u riċerka transnazzjonali u komparattiva;

| — | il-liġi, inklużi l-liġi kostituzzjonali komparattiva, il-liġi tal-UE u l-liġi internazzjonali; |
| --- | --- |

—

il-liġi, inklużi l-liġi kostituzzjonali komparattiva, il-liġi tal-UE u l-liġi internazzjonali;

| — | ix-xjenzi politiċi; |
| --- | --- |

—

ix-xjenzi politiċi;

| — | l-istatistiki. |
| --- | --- |

—

l-istatistiki.

Mandat:

Il-mandat tal-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandu jkun ta’ ħames snin. Ma għandux jiġġedded. Il-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandhom ikunu indipendenti u jridu jikkonformaw mar-regoli ta’ kunfidenzjalità.

Jistgħu jinbidlu fuq talba tagħhom biss, jew f’każ li ma jkunux jistgħu jaqdu d-dmirijiet tagħhom b’mod permanenti. Madankollu, fejn membru ma jibqax jissodisfa l-kriterji ta’ indipendenza, minn dak il-mument għandu jgħarraf lill-Kummissjoni u lid-Direttur tal-Aġenzija. Inkella, il-Bord ta’ Amministrazzjoni jista’ jiddikkjara, wara proposta ta’ terz mill-membri tiegħu jew tal-Kummissjoni, nuqqas ta’ indipendenza u jirrevoka lill-persuna kkonċernata. Il-Bord ta’ Amministrazzjoni għandu jaħtar membru ġdid għall-mandat li jifdal skont il-proċedura użata għall-membri ordinarji. Jekk il-mandat li jifdal ikun ta’ inqas minn sentejn, il-mandat tal-membru l-ġdid jista’ jiġi estiż għal mandat sħiħ ta’ ħames snin. Il-lista ta’ membri tal-Kumitat Xjentifiku għandha tiġi ppubblikata u aġġornata mill-Aġenzija fuq il-websajt tagħha.

Laqgħat tal-Kumitat Xjentifiku:

Skont l-Artikolu 14, paragrafu 6 tar-Regolament, il-Kumitat Xjentifiku għandu jiltaqa’ erba’ darbiet fis-sena f’sessjoni plenarja. Il-post tal-laqgħat huwa s-sede tal-Aġenzija (Vjenna), sakemm ma ssirx eċċezzjoni. Il-membri huma mistennija jieħdu sehem f’dawn il-laqgħat u jagħmlu kontribuzzjoni sostanzjali f’termini ta’ żmien u volum ta’ xogħol, inklużi analiżi u kummenti dwar il-materjal sottomess lilhom – li idealment ikunu f’forma miktuba u sostanzjata.

Il-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandhom ikunu intitolati għal indennizzi relatati mal-parteċipazzjoni tagħhom fl-attivitajiet tal-Kumitat Xjentifiku (6).

3.   KWALIFIKI U ESPERJENZA MEĦTIEĠA, KRITERJI TA’ VALUTAZZJONI

A.   Kriterji ta’ eliġibilità

Dawk li japplikaw biex jissieħbu mal-Kumitat Xjentifiku jridu jissodisfaw l-erba’ kriterji li ġejjin:

| — | Ikollhom grad universitarju postgradwatorju jew komparabbli f’qasam xjentifiku relevanti; |
| --- | --- |

—

Ikollhom grad universitarju postgradwatorju jew komparabbli f’qasam xjentifiku relevanti;

| — | Ikollhom seba’ snin esperjenza professjonali pprovata relatata mad-drittijiet fundamentali fil-kuntest ta’ dixxiplini bħax-xjenzi soċjali, ix-xjenzi politiċi, il-liġi u/jew l-istatistiki - wara li jkunu kisbu l-grad imsemmi hawn fuq; |
| --- | --- |

—

Ikollhom seba’ snin esperjenza professjonali pprovata relatata mad-drittijiet fundamentali fil-kuntest ta’ dixxiplini bħax-xjenzi soċjali, ix-xjenzi politiċi, il-liġi u/jew l-istatistiki - wara li jkunu kisbu l-grad imsemmi hawn fuq;

| — | Ċittadinanza ta’ wieħed mill-Istati Membri tal-UE; |
| --- | --- |

—

Ċittadinanza ta’ wieħed mill-Istati Membri tal-UE;

| — | Għarfien profond ta’ waħda mil-lingwi uffiċjali tal-UE u għarfien sodisfaċenti ta’ lingwa oħra tal-UE (7). |
| --- | --- |

—

Għarfien profond ta’ waħda mil-lingwi uffiċjali tal-UE u għarfien sodisfaċenti ta’ lingwa oħra tal-UE (7).

B.   Kriterji tal-għażla

ESSENZJALI:

Il-ħames rekwiżiti essenzjali għall-għażla tal-membri tal-Kumitat Xjentifiku huma:

—   Eċċellenza xjentifika: eċċellenza xjentifika relatata mal-oqsma tal-mandat tal-Aġenzija, inklużi pubblikazzjonijiet f’dawn l-oqsma u/jew oħrajn relatati mill-qrib;

—   Esperjenza transnazzjonali u komparattiva: esperjenza estensiva li jkunu ħadmu u/jew wettqu riċerka f’aktar minn pajjiż wieħed fl-oqsma relatati mill-qrib mal-ħidma tal-Aġenzija;

—   Għarfien profond dwar id-drittijiet fundamentali fil-prattika: esperjenza estensiva fir-rigward tal-implimentazzjoni legali, tax-xjenzi soċjali, tal-politiki u/jew prattika tad-drittijiet fundamentali fil-prattika – bħal esperjenza ta’ ħidma fuq il-post u analiżi ta’ dejta li fihom taw parir tekniku, ġudizzju legali, jew li ħadmu f’organizzazzjoni governattiva jew mhux governattiva internazzjonali;

—   L-għoti ta’ opinjonijiet u/jew rakkomandazzjonijiet: Esperjenza fl-abbozzar ta’ opinjonijiet jew rakkomandazzjonijiet fil-livell nazzjonali jew internazzjonali relatati mal-oqsma ta’ interess tal-Aġenzija, li jistgħu jkunu f’forma ta’ konklużjonijiet u sejbiet minn riċerka kbira;

—   Ingliż Xjentifiku Eċċellenti: għarfien eċċellenti tal-Ingliż miktub u mitkellem. Il-lingwa tax-xogħol tal-Aġenzija hija l-Ingliż.

VANTAĠĠ:

It-tliet kriterji li ġejjin sejrin jitqiesu bħala vantaġġi miżjuda:

| — | Il-kandidat ikollu jew kellu professorat jew lettorat permanenti f’istituzzjoni akkademika; |
| --- | --- |

—

Il-kandidat ikollu jew kellu professorat jew lettorat permanenti f’istituzzjoni akkademika;

| — | Dottorat; |
| --- | --- |

—

Dottorat;

| — | Esperjenza professjonali f’ambjent multidixxiplinarju, idealment f’kuntest internazzjonali. |
| --- | --- |

—

Esperjenza professjonali f’ambjent multidixxiplinarju, idealment f’kuntest internazzjonali.

Il-konformità mar-rekwiżiti essenzjali msemmija hawn fuq sejra tiġi vvalutata b’mod partikolari skont l-iskala ta’ punti, fatti u provi ta’ mertu li ġejja:

(1)   Eċċellenza xjentifika ( (0-30 punt)

| — | Pubblikazzjonijiet xjentifiċi relevanti – minimu ta’ 10 pubblikazzjonijiet ta’ kwalità għolja; |
| --- | --- |

—

Pubblikazzjonijiet xjentifiċi relevanti – minimu ta’ 10 pubblikazzjonijiet ta’ kwalità għolja;

| — | Opinjonijiet, rakkomandazzjonijiet jew konklużjonijiet esperti relevanti mogħtija lil awtoritajiet pubbliċi; |
| --- | --- |

—

Opinjonijiet, rakkomandazzjonijiet jew konklużjonijiet esperti relevanti mogħtija lil awtoritajiet pubbliċi;

| — | Proġetti ta’ riċerka relevanti fi Stati Membri differenti tal-UE; |
| --- | --- |

—

Proġetti ta’ riċerka relevanti fi Stati Membri differenti tal-UE;

| — | Tagħlim differenti fi Stati Membri differenti tal-UE u esperjenza fil-presidenza f’konferenzi internazzjonali, fil-parteċipazzjoni fi gruppi ta’ ħidma internazzjonali u fi proġetti multidixxiplinarji. |
| --- | --- |

—

Tagħlim differenti fi Stati Membri differenti tal-UE u esperjenza fil-presidenza f’konferenzi internazzjonali, fil-parteċipazzjoni fi gruppi ta’ ħidma internazzjonali u fi proġetti multidixxiplinarji.

(2)   Esperjenza transnazzjonali u komparattiva (0-15-il punt)

| — | Esperjenza relevanti ta’ ħidma fuq il-post, inklużi, eż. stħarriġijiet multinazzjonali; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti ta’ ħidma fuq il-post, inklużi, eż. stħarriġijiet multinazzjonali;

| — | Esperjenza relevanti fl-għoti ta’ pariri legali u dwar politiki f’kuntest internazzjonali jew transnazzjonali; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti fl-għoti ta’ pariri legali u dwar politiki f’kuntest internazzjonali jew transnazzjonali;

| — | Esperjenza relevanti fit-tqabbil ta’ sistemi politiċi u liġi kostituzzjonali komaprattiva (UE); |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti fit-tqabbil ta’ sistemi politiċi u liġi kostituzzjonali komaprattiva (UE);

(3)   Għarfien profond dwar id-drittijiet fundamentali fil-prattika u l-politika (0-15-il punt)

| — | Esperjenza relevanti fl-amministrazzjoni jew fil-politika pubblika, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti fl-amministrazzjoni jew fil-politika pubblika, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija;

| — | Esperjenza relevanti fil-Ġudikatura, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti fil-Ġudikatura, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija;

| — | Esperjenza relevanti f’Organizzazzjonijiet Mhux Governattivi, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti f’Organizzazzjonijiet Mhux Governattivi, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija;

| — | Esperjenza relevanti f’Istituzzjonijiet Nazzjonali għad-Drittijiet tal-Bniedem jew korpi oħrajn għad-drittijiet tal-bniedem fil-livell nazzjonali, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija; |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti f’Istituzzjonijiet Nazzjonali għad-Drittijiet tal-Bniedem jew korpi oħrajn għad-drittijiet tal-bniedem fil-livell nazzjonali, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija;

| — | Esperjenza relevanti fid-drittijiet fundamentali f’livell internazzjonali, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija. |
| --- | --- |

—

Esperjenza relevanti fid-drittijiet fundamentali f’livell internazzjonali, inklużi inkarigi attwali jew fl-imgħoddi ta’ tmexxija.

(4)   L-għoti ta’ opinjonijiet u/jew rakkomandazzjonijiet/konklużjonijiet (0-15-il punt)

| — | Esperjenza estensiva fit-trasformazzjoni ta’ riċerka xjentifika f’rakkomandazzjonijiet relevanti għall-prattika; |
| --- | --- |

—

Esperjenza estensiva fit-trasformazzjoni ta’ riċerka xjentifika f’rakkomandazzjonijiet relevanti għall-prattika;

| — | Esperjenza estensiva fl-għoti ta’ opinjonijiet esperti konċiżi u relevanti għall-politiki lil amministrazzjonijiet pubbliċi u NGOs; |
| --- | --- |

—

Esperjenza estensiva fl-għoti ta’ opinjonijiet esperti konċiżi u relevanti għall-politiki lil amministrazzjonijiet pubbliċi u NGOs;

| — | Esperjenza estensiva bħala editur xjentifiku; |
| --- | --- |

—

Esperjenza estensiva bħala editur xjentifiku;

| — | Esperjenza fil-komunikazzjoni dwar id-drittijiet fundamentali lil pubbliku usa’. |
| --- | --- |

—

Esperjenza fil-komunikazzjoni dwar id-drittijiet fundamentali lil pubbliku usa’.

(5)   Ingliż Xjentifiku Eċċellenti (0-10 punti)

| — | Ingliż xjentifiku miktub eċċellenti; |
| --- | --- |

—

Ingliż xjentifiku miktub eċċellenti;

| — | Esperjenza estensiva fil-kitba u l-editjar xjentifiċi bl-Ingliż. |
| --- | --- |

—

Esperjenza estensiva fil-kitba u l-editjar xjentifiċi bl-Ingliż.

Il-kriterji indikati bħala vantaġġużi sejrin jingħataw bejn 0-5 punti.

Fil-fażi tal-għażla, għandu jittieħed f’kunsiderazzjoni l-bżonn li jiġi żgurat bilanċ ġeografiku u bejn is-sessi ġust ukoll.

4.   SOTTOMISSJONI TA’ APPLIKAZZJONIJIET

Il-kandidati huma mitluba jissottomettu l-applikazzjoni tagħhom b’mod elettroniku permezz tal-websajt tal-Aġenzija: http://www.fra.europa.eu

Applikazzjonijiet online biss sejrin jiġu aċċettati. Applikazzjoni titqies ammissibbli biss jekk tinkludi:

| — | ittra ta’ interess (paġna massimu); |
| --- | --- |

—

ittra ta’ interess (paġna massimu);

| — | formola ta’ reġistrazzjoni pprovduta fuq il-websajt tal-Aġenzija fil-paġna relatata ma’ din is-Sejħa għal Espressjonijiet ta’ Interess; |
| --- | --- |

—

formola ta’ reġistrazzjoni pprovduta fuq il-websajt tal-Aġenzija fil-paġna relatata ma’ din is-Sejħa għal Espressjonijiet ta’ Interess;

| — | lista ta’ pubblikazzjonijiet xjentifiċi f’kotba u ġurnali riveduti minn pari, inklużi s-sommarji tal-aktar ħames artikli relevanti (tlieta minn dawn is-sommarji għandhom ikunu bl-Ingliż). Jistgħu jintalbu dokumenti ta’ prova oħrajn aktar tard matul il-proċedura tal-għażla. |
| --- | --- |

—

lista ta’ pubblikazzjonijiet xjentifiċi f’kotba u ġurnali riveduti minn pari, inklużi s-sommarji tal-aktar ħames artikli relevanti (tlieta minn dawn is-sommarji għandhom ikunu bl-Ingliż). Jistgħu jintalbu dokumenti ta’ prova oħrajn aktar tard matul il-proċedura tal-għażla.

Jistgħu jintalbu kjarifiki dwar is-sejħa u l-proċedura ta’ applikazzjonijiet mill-indirizz li ġej:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

5.   PROĊEDURA TAL-GĦAŻLA, ĦATRA U MANDAT

Preselezzjoni:

Id-Direttur tal-Aġenzija għandu jħejji u jorganizza x-xogħol għall-preselezzjoni tal-membri tal-Kumitat Xjentifiku. Għandu jippresjedi panil ta’ preselezzjoni, ifformat mill-Kapijiet tad-Dipartiment tal-Aġenzija u persuna maħtura għal dan l-iskop mill-Kunsill tal-Ewropa. Żewġ membri tal-Bord ta’ Amministrazzjoni tal-FRA jistgħu jattendu l-panil ta’ preselezzjoni bħala osservaturi.

Il-panil ta’ preselezzjoni għandu jivverifika l-eliġibbiltà tal-kandidati, skont ir-rekwiżiti ta’ eliġibbiltà. Nuqqas ta’ konformità ma’ wieħed minn dawn ir-rekwiżiti jirriżulta fl-esklużjoni tal-kandidat ikkonċernat mill-istadji li jmiss tal-proċess tal-għażla.

Imbagħad, il-panil ta’ preselezzjoni għandu jivvaluta kull kandidat eliġibbli skont ir-rekwiżiti għall-għażla. Sejjer ifassal ‘Formola ta’ Valutazzjoni Individwali’ għal kull kandidat li sejra tinkludi kumment qasir, li jixħet dawl fuq il-valuri/in-nuqqasijiet speċifiċi tal-kandidat ikkonċernat.

Id-Direttur għandu jippreżenta r-riżultati tal-proċess ta’ preselezzjoni lill-Bord Eżekuttiv tal-FRA, inkluża l-informazzjoni dwar il-kandidati meqjusa ineliġibbli.

Għażla:

Il-Bord Eżekuttiv għandu jivvaluta lill-kandidati kollha fuq il-bażi tar-rekwiżiti tal-għażla stabbiliti.

F’din il-valutazzjoni, il-Bord Eżekuttiv għandu jieħu f’kunsiderazzjoni:

| — | Ix-xogħol tal-panil ta’ preselezzjoni; |
| --- | --- |

—

Ix-xogħol tal-panil ta’ preselezzjoni;

| — | Il-bżonn li l-oqsma speċjalisti tal-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandhom ikopru l-aktar oqsma xjentifiċi relevanti marbutin mad-drittijiet fundamentali, skont il-missjoni u l-għanijiet tal-FRA; |
| --- | --- |

—

Il-bżonn li l-oqsma speċjalisti tal-membri tal-Kumitat Xjentifiku għandhom ikopru l-aktar oqsma xjentifiċi relevanti marbutin mad-drittijiet fundamentali, skont il-missjoni u l-għanijiet tal-FRA;

| — | Il-bżonn li jiġi żgurat bilanċ ġeografiku u bejn is-sessi tajjeb. |
| --- | --- |

—

Il-bżonn li jiġi żgurat bilanċ ġeografiku u bejn is-sessi tajjeb.

Il-Bord Eżekuttiv għandu jissottometti lista tal-aktar kandidati eliġibbli lill-Bord ta’ Amministrazzjoni. Din il-lista għandha tinkludi aktar minn ħdax-il isem u inqas minn tnejn u għoxrin. Din il-lista sejra tinkludi wkoll il-punti ta’ mertu u konklużjoni li tikkonċerna l-adattabilità bħala membru tal-Kumitat Xjentifiku għal kull kandidat.

Il-President tal-Bord Eżekuttiv għandu jippreżenta r-riżultati tal-proċess tal-għażla lill-Bord ta’ Amministrazzjoni, inkluż rekord tal-kandidati mhux inklużi fil-listi msemmija aktar ’il fuq kif ukoll fuq il-kandidati meqjusa ineliġibbli.

Is-servizzi operazzjonali tal-Aġenzija għandhom jipprovdu appoġġ tekniku u loġistiku għall-proċess tal-għażla.

Ħatra:

Fuq il-bażi tal-lista sottomessa mill-Bord Eżekuttiv, il-Bord ta’ Amministrazzjoni tal-Aġenzija għandu jaħtar il-membri tal-Kumitat Xjentifiku, wara li jkun ikkonsulta lill-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew. Il-kandidati mhux maħtura għandhom jitqiegħdu fuq lista ta’ riżerva.

Skont l-Artikolu 14, paragrafu 2 tar-Regolament, il-membri sejrin jinħatru għal terminu ta’ ħames snin, li ma għandux ikun jista’ jiġġedded.

Il-lista ta’ riżerva għandha tkun valida għat-tul tat-terminu tal-Kumitat Xjentifiku maħtur. Fil-każ ta’ post battal, il-Bord ta’ Amministrazzjoni għandu jaħtar membru ġdid mil-lista ta’ riżerva. Il-mili ta’ post battal għandu jkun għall-bqija tad-dewmien tat-terminu tal-Kumitat Xjentifiku. Madanakollu, skont l-Artikolu 14, paragrafu 1 tar-Regolament, il-Bord ta’ Amministrazzjoni għandu jsegwi proċess ta’ ħatra identiku għal dak segwit għall-ħatra ta-membri oriġinali inkluża konsultazzjoni tal-Kumitat LIBE tal-Parlament Ewropew. Il-Kumitat LIBE jista’ jiddeċiedi li jippubblika l-ismijiet tal-kandidati u s-CVs tagħhom.

6.   DIKJARAZZJONI TA’ IMPENN, INTERESS U KUNFIDENZJALITÀ

Il-membri tal-Kumitat Xjentifiku jinħatru fuq bażi personali. Il-membri għandhom jieħdu l-impenn li jaġixxu b’mod indipendenti minn kwalunkwe influwenza esterna. Għal din ir-raġuni, sejrin jintalbu jagħmlu dikjarazzjoni ta’ impenn u dikjarazzjoni ta’ interess (8).

Sejra tintalab issir dikjarazzjoni ta’ kunfidenzjalità wkoll sabiex issir konformità mar-regoli dwar il-kunfidenzjalità meta tiġi ttrattata informazzjoni speċifikament identifikata mill-Aġenzija bħala “ristretta jew kunfidenzjali” (9).

7.   OPPORTUNITAJIET INDAQS

L-FRA tħeġġeġ li kull persuna li tissodisfa l-kriterji ta’ eliġibilità u li tkun interessata tapplika biex issir membru tal-Kumitat Xjentifiku tal-FRA.

L-FRA hija istituzzjoni ta’ opportunitajiet indaqs u tiżgura li l-proċeduri tal-għażla tagħha ma jiddiskriminawx fuq il-bażi tas-sess, kulur, oriġini razzjali, etnika jew soċjali, karatteristiċi ġenetiċi, lingwa, reliġjon jew twemmin, opinjoni politika jew opinjoni oħra, sħubija f’minoranza nazzjonali, proprjetà, twelid, diżabilità, età jew orjentazzjoni sesswali, jew kwalunkwe status ieħor.

8.   PROTEZZJONI TAD-DEJTA PERSONALI

Jekk jogħġbok kun af li l-FRA mhijiex sejra trodd lura l-applikazzjonijiet lill-kandidati. L-informazzjoni personali li l-FRA titlob mill-kandidati sejrin jiġu pproċessati b’konformità mar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dak id-data. Dan japplika b’mod partikolari għall-kunfidenzjalità u s-sigurtà ta’ dik id-dejta.

Id-dejta personali għandha tiġi pproċessata biss għall-finijiet tal-proċedura tal-għażla. Jekk il-kandidat ikollu xi mistoqsijiet rigward l-ipproċessar tad-dejta personali tiegħu, jista’ jibgħathom fuq l-indirizz li ġej:

selection-scientific-committee@fra.europa.eu

9.   DATA TA’ SKADENZA

Id-data ta’ għeluq għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet hija mill-4 ta’ Lulju 2012 fis-13:00 (Ħin lokali, GMT +1).

Jekk jogħġbok kun af li minħabba n-numru kbir ta’ applikazzjonijiet li nirċievu, is-sistema tista’ ġġarrab problemi fl-ipproċessar ta’ dawk l-ammonti ta’ dejta meta tkun riesqa d-data ta’ skadenza għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet. Għaldaqstant, nirrakkomandawlek tapplika ferm qabel id-data ta’ skadenza.

---

(1)  Ir-Regolament li waqqafha adottat mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea ġie ppubblikat fil-ĠU L 53, 22.2.2007, p. 1.

(2)  Art. 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 168/2007 tal-15 ta’ Frar 2007 li jistabbilixxi Aġenzija ta' l-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali

(3)  Adottati mill-Kumitat Xjentifiku attwali u soġġetti għal modifika.

(4)  Art. 19 tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali.

(5)  Il-Kumitat għal-Libertajiet Ċivili, il-Ġustizzja u l-Intern (“il-Kumitat LIBE”).

(6)  Art 24 (1) u 25 (1-3) tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għad-Drittijiet Fundamentali; u d-Deċiżjoni Nru 11FIN 2010 tal-20 ta’ April 2010 dwar ir-“Rules on the reimbursement of expenses incurred by members or alternate members of the Management Board, members of the Executive Board, members of the Scientific Committee, external members of Selection Committee(s) and experts invited to attend meetings” (mhux disponibbli bil-Malti).

(7)

Nota: Il-lingwa tax-xogħol għal-laqgħat u l-kontribuzzjonijiet kollha – kemm għall-FRA kif ukoll għall-membri tal-Kumitat Xjentifiku – hija l-Ingliż. L-FRA tittraduċi biss il-verżjonijiet finali tal-kontribuzzjonijiet tagħha f’lingwi oħrajn tal-UE, u għaldaqstant, il-kandidati huma mistennija li jkollhom standard ferm għoli tal-Ingliż – smigħ, qari u kitba – peress li t-traduzzjoni u l-interpretazzjoni mhumiex possibbli fir-rigward tal-ħidma tal-Kumitat.

(8)  Art 27 (1-4) tar-Regoli ta’ Proċedura u l-Annessi 2 u 3 tal-Anness I.

(9)  Art 26 (1-3) tar-Regoli ta’ Proċedura u l-Anness I tal-Anness 1.

---

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/12

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – ID-DANIMARKA

Għajnuna mill-Istat SA.33728 (12/C) (ex 11/N) – Finanzjament ta' arena multifunzjonali ġdida f'Kopenħagen

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 152/06

Permezz tal-ittra datata tal-21 ta’ Marzu 2012 riprodotta bil-lingwa awtentika fil-paġni ta' wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lid-Danimarka bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea dwar il-miżura msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura li fir-rigward tagħha l-Kummissjoni qed tagħti bidu għall-proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' dan is-sommarju u l-ittra li ġejja, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Id-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Id-Direttorat C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Id-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Id-Direttorat C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti se jiġu trażmessi lid-Danimarka. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub li l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

IT-TEST TAS-SOMMARJU

Proċedura

L-awtoritajiet Daniżi nnotifikaw lill-Kummissjoni Ewropea dwar miżura għall-finanzjament ta' arena multifunzjonali ġdida f'Kopenħagen. Il-Kummissjoni rċeviet żewġ ilmenti dwar il-miżura proposta.

Deskrizzjoni tal-miżura

Il-Belt ta' Kopenħagen qed tippjana li tibni “arena multifunzjonali” ta' standard internazzjonali, li tkun tista' toffri faċilitajiet għal avvenimenti mużikali, kulturali u sportivi b'livell internazzjonali għoli. L-arena multifunzjonali se jkollha massimu ta' 15 000 post bilqiegħda.

Il-partijiet ewlenin (minn issa 'l quddiem “il-partijiet”) involuti fil-proġetti tal-arena multifunzjonali huma l-Belt ta' Kopenħagen u Realdania (fondazzjoni privata). By & Havn, attur ieħor involut (li jinsab fil-pussess tal-Belt ta' Kopenħagen (55 %) u tal-Istat Daniż (45 %)) jipprovdi mingħajr ħlas, id-dritt li tintuża l-art li fuqha għandha tinbena l-arena multifunzjonali. Elitefacilitetsudvalget se tikkontribwixxi wkoll għall-finanzjament tal-kostruzzjoni tal-arena multifunzjonali.

Bħalissa qed jiġi stmat li b'kollox, l-ispejjeż involuti fl-ippjanar u fil-kostruzzjoni tal-arena multifunzjonali se jkunu jammontaw għal bejn wieħed u ieħor DKK 1 100 miljun (EUR 148 miljun). Il-proġett tal-arena multifunzjonali se jiġi ffinanzjat mill-ekwità tal-partijiet kif ukoll permezz ta' finanzjament estern (self mill-bank). Kull waħda mill-partijiet se tikkontribwixxi DKK 325 miljun (EUR 43,7 miljun) għall-kapital ta' Arena Company (total ta' DKK 650 miljun). Is-sjieda se tkun proporzjonata għall-kontribuzzjonijiet li jkunu saru, jiġifieri 50 % għal kull waħda mill-partijiet.

L-operat tal-arena multifunzjonali se jkun f'idejn parti privata (l-operatur) li se tintgħażel bi proċedura ta' sejħa miftuħa u trasparenti għall-offerti. Se tingħata għotja operattiva minn DIF bil-kundizzjoni li din ikollha d-dritt li tirriżerva l-arena multifunzjonali biex tintuża għal ċerti avvenimenti sportivi. L-operatur tal-arena li jintgħażel se jkun obbligat jiżgura li l-aċċess għall-arena multifunzjonali jkun miftuħ għall-utenti kollha, bil-kera tas-suq u mingħajr ma jkun hemm kundizzjonijiet li jiddiskriminaw.

Valutazzjoni tal-miżura

Wara li wettqet valutazzjoni preliminari, il-Kummissjoni qed tiddubita kemm il-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. B’mod partikolari, il-valutazzjoni preliminari tal-Kummissjoni tindika speċifikament li ma jistax jiġi eskluż li fi kwalunkwe livell hemm vantaġġ ekonomiku selettiv (il-kostruzzjoni, l-operat u l-użu). Barra minn dan, huwa probabbli ħafna li l-kofinanzjament pubbliku tal-arena multifunzjonali, li mingħajru ma tkunx tista' tiġi mibnija l-arena, ifixkel, jew tal-anqas jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni. Billi s-suq tal-organizzazzjoni ta' avvenimenti internazzjonali huwa miftuħ għall-kompetizzjoni bejn dawk li jipprovdu l-postijiet għall-attivitajiet u l-organizzaturi tal-avvenimenti, li ġeneralment ikunu involuti f'attivitajiet li huma soġġetti għall-kummerċ bejn l-Istati Membri, wieħed jista' jassumi li se jkun hemm impatt fuq il-kummerċ. Għaldaqstant, f'dan l-istadju u abbażi tal-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura notifikata tista' tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.

Għalhekk, taħt il-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat jekk il-miżura tistax tinstab kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Valutazzjoni bħal din tinkludi eżaminazzjoni li tanalizza jekk il-miżura ssegwix xi objettiv ta' politika ta' interess komuni, jekk hijiex neċessarja u proporzjonata u jekk tikkawżax tfixkil żejjed fil-kompetizzjoni. Wara l-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni tiddubita kemm f'dan l-istadju il-proġett propost jista' jitqies bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, fit-tliet livelli ta' għajnuna possibbli (il-kostruzzjoni, l-operat u l-użu).

Minħabba dawn id-dubji u l-impatt tal-għajnuna potenzjali mill-Istat fuq l-investimenti tal-operaturi privati, jidher li huwa neċessarju li l-Kummissjoni tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali.

TEST TAL-ITTRA

“Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte, har besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

1.   SAGSFORLØB

| 1) | Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012. |
| --- | --- |

1)

Den 7. december 2012 gav de danske myndigheder Europa-Kommissionen meddelelse om en støtteforanstaltning til finansiering af en ny multiarena i København i forlængelse af en anmeldelsesforberedende fase. Kommissionen har modtaget to klager vedrørende den anmeldte foranstaltning, og den 21. december 2012 bad Kommissionen ved en anmodning om oplysninger de danske myndigheder om at kaste lys over de punkter, der blev fremført i klagerne. De danske myndigheder fremsendte deres svar den 6. februar 2012.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| 2) | København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere. |
| --- | --- |

2)

København kommune planlægger at bygge en "multiarena" af international standard med musik-, kultur- og sportsfaciliteter på et højt internationalt niveau. Multiarenaen vil have plads til 15 000 siddende tilskuere.

| 3) | Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige. |
| --- | --- |

3)

Der findes allerede andre lignende faciliteter i København, der først og fremmest er beregnet til fodbold, men de danske myndigheder gør gældende, at disse ikke er tilstrækkeligt fleksible og skalérbare til at tiltrække internationale sports-, musik- og underholdningsarrangementer til København. Her skal særligt "Parken" nævnes, et stadium beliggende i centrum af København (FC Københavns hjemmebane, der også anvendes til store shows/koncerter med op til 45 000 tilskuere). Der findes også andre lignende faciliteter i nærheden, f.eks. i Malmø i Sverige.

| 4) | Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. |
| --- | --- |

4)

Multiarenaprojektets væsentligste parter (herefter "parterne") er Københavns Kommune og Realdania (en privat fond) (1). Endnu en aktør, By & Havn (ejes af Københavns Kommune (55 %) og den danske stat (45 %)), indrømmer vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges.

| 5) | Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering. |
| --- | --- |

5)

Efter flere mislykkede forsøg vil der ifølge Københavns Kommune og Realdania ikke blive bygget en multiarena i København, medmindre projektet modtager offentlig medfinansiering.

2.1.   Opførelse og ejerskab

| 6) | Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør. |
| --- | --- |

6)

Parterne danner det fællesejede "arenaselskabet", der har til formål at opføre og eje multiarenaen samt at forvalte operatørkontrakten, mens driften af multiarenaen forestås af en særskilt operatør.

| 7) | De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse. |
| --- | --- |

7)

De samlede udgifter til planlægning og opførelse anslås for indeværende til cirka 1 100 mio. DKK (148 mio. EUR) (2). Multiarenaprojektet vil blive finansieret ved parternes indskud af egenkapital kombineret med ekstern finansiering. Parterne bidrager hver med 325 mio. DKK (43,7 mio. EUR) til arenaselskabets formue (i alt 650 mio. DKK). Ejerskabsforholdene vil afspejle de tilførte bidrag, dvs. 50 % til hver af parterne. Den eksterne finansiering på 345 mio. DKK (46,4 mio. EUR) består af lån optaget på markedsvilkår med en afdragsperiode på 30 år. Desuden stiller Elitefacilitetsudvalget (3) 15 mio. DKK (2 mio. EUR) til rådighed til finansieringen af multiarenaens opførelse.

| 8) | I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen. |
| --- | --- |

8)

I de første 40 år indrømmer By & Havn vederlagsfrit brugsretten til den jord, hvorpå multiarenaen bygges. Herefter betaler arenaselskabet markedslejen.

| 9) | Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud. |
| --- | --- |

9)

Det egentlige anlægsarbejde tildeles gennem et offentligt udbud.

2.2.   Drift og brug

| 10) | Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål. |
| --- | --- |

10)

Multiarenaens drift overdrages til en operatør. Arenaselskabet indgår en aftale med en privat part (operatøren) om leje af multiarenaen (4) på grundlag af et offentligt udbud. Operatøren, som er valgt efter en åben og gennemsigtig udbudsrunde (5), skal sikre, at alle har mulighed for at leje multiarenaen til markedslejen på ikke-diskriminerende vilkår. Operatøren er navnlig forpligtet til at udleje multiarenaen til forskellige brugergrupper og til forskellige aktiviteter og til ikke at give nogen enkel aktivitetsform uberettiget fortrinsbehandling, så det sikres, at arenaen anvendes til mange forskellige formål.

| 11) | Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering. |
| --- | --- |

11)

Gennem lejeaftalen med operatøren vil arenaselskabet få løbende indtægter, som forventes at blive på ca. [...] (6) om året i de første 10 år. Desuden vil arenaselskabet få parkeringsindtægter. Det forventes, at den eksterne finansiering vil stå i et sådant forhold til operatørens leje, at indtægterne kan betale udgifterne til den eksterne finansiering.

| 12) | DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren. |
| --- | --- |

12)

DIF (7) stiller et driftstilskud på 5 mio. DKK (672 000 EUR) til rådighed om året i de første 10 driftsår (i alt 50 mio. DKK). Til gengæld får DIF ret til med et aftalt varsel at reservere multiarenaen til brug for internationale sportsmesterskaber og andre sportsarrangementer. Ifølge de danske myndigheder kommer DIF til at betale markedslejen til operatøren.

| 13) | Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen. |
| --- | --- |

13)

Derudover stiller Region Hovedstaden 5 årlige bidrag på 10 mio. DKK (1,4 mio. EUR) til rådighed som økonomisk støtte til væsentlige internationale arrangementer, som det ikke ville have været muligt at gennemføre på almindelige kommercielle vilkår. Enhver, inklusive multiarenaens operatør, kan ansøge om disse legater til afvikling af den type arrangementer i multiarenaen.

3.   DE DANSKE MYNDIGHEDERS KOMMENTARER

| 14) | De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

14)

De danske myndigheder gør gældende, at den foreslåede foranstaltning ikke omfatter statsstøtte og henviser til hidtidig Kommissionspraksis, ifølge hvilken støtte til infrastruktur under visse betingelser kan anses for ikke at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 15) | De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:






  — | Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen. |
| --- | --- | --- |

15)

De danske myndigheder fremhæver den set fra deres synspunkt manglende økonomiske fordel, og de gør gældende, at ingen af de involverede parter har direkte eller indirekte økonomisk fordel af den offentlige medfinansiering. I kortfattet form anfører de danske myndigheder følgende:

—

Ejerne af arenaselskabet (Københavns Kommune og Realdania) får en ejerandel, der afspejler den indskudte kapital, og den eksterne finansiering finder sted på markedsvilkår. Realdanias deltagelse i projektet kan ikke betragtes som en investering, der ville have været foretaget af en almindelig markedsøkonomisk investor, og tilrådighedsstillelsen af jord har alene som konsekvens at sænke den særlige ikke-markedsbaserede risiko, som Realdania påtager sig gennem sin investering. Det samme gælder for Elitefacilitetsudvalgets tilskud, som alene bidrager til at sikre projektets levedygtighed. Hvad angår DIF's tilskud, så gøres det gældende, at de ikke er statsmidler, og at de under alle omstændigheder skal betragtes som betaling for retten til at reservere multiarenaen.

| — | Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen). |
| --- | --- |

—

Arenaselskabet opnår ikke en økonomisk fordel, eftersom multiarenaen vil blive anvendt til mange forskellige formål og være åben for forskellige brugere og aktiviteter. Desuden vil både arenaens opførelse og drift blive sat i udbud på en gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende måde, ligesom udvælgelseskriterierne og deres indbyrdes vægtning vil blive fastsat på forhånd (med hovedvægt på prisen).

| — | Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb. |
| --- | --- |

—

Operatøren vælges, som nævnt ovenfor, gennem en åben udbudsrunde på grundlag af gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende betingelser og krav, og den leje, der betales til arenaselskabet, vil ikke ligge under markedslejen. Region Hovedstadens eventuelle tilskud gives også efter et åbent og gennemsigtigt forløb.

| 16) | Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:






  — | Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering) |
| --- | --- | --- |

16)

Hvis det fastslås, at multiarenaprojektet omfatter statsstøtte, gør de danske myndigheder gældende, at statsstøtten i så fald bør betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De gør gældende, at særligt de følgende punkter vil skulle tages i betragtning:

—

Der foreligger et markedssvigt (projektet vil ikke blive gennemført uden offentlig medfinansiering)

| — | Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres |
| --- | --- |

—

Den offentlige medfinansiering er begrænset til det absolut nødvendige, for at projektet kan gennemføres

| — | Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen gives alene til etableringen (opførelsen) af faciliteterne, eftersom den efterfølgende drift vil foregå på markedsvilkår

| — | Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og |
| --- | --- |

—

Opførelsen af sådanne faciliteter er indbegrebet af en stats ansvar over for offentligheden, og

| — | Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København. |
| --- | --- |

—

Fordi multiarenaen tilbyder anderledes faciliteter, vil den kun i meget begrænset omfang indgå i konkurrence om arrangementer, hvorom det kan antages, at de ellers ville blive afholdt andre steder i København.

4.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

| 17) | Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

17)

Som nævnt har Kommissionen modtaget to klager vedrørende den foreslåede foranstaltning. Begge disse gør gældende, at multiarenaprojektet vil fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på markedet for afholdelse af arrangementer, særligt på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, og påvirke handlen mellem medlemsstaterne, eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater.

| 18) | En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning. |
| --- | --- |

18)

En af klagerne går dybere ind i vurderingen af projektet ved at gøre gældende, at der vil være tale om statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked på grund af dens konkurrencefordrejende virkning på markedet for afholdelse af kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer. Det gøres endvidere gældende, [...], vil statsstøtten kunne føre til vertikal markedsafskærmning.

| 19) | Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå. |
| --- | --- |

19)

Klageren gør særligt gældende, at multiarenaen giver operatøren en fordel, eftersom andre lignende faciliteter i København, der kan huse kommercielle mellemstore og store underholdningsarrangementer, enten selv har skullet finansiere opkøb af jord og anlæg eller har indhentet ekstern finansiering, som tilbagebetales med provenuet fra driften af de relevante faciliteter. Ifølge klageren sikrer en udbudsrunde ikke i sig selv, at den godtgørelse, som operatøren betaler til multiarenaens ejer, dækker arenaens finansieringsomkostninger. Desuden afhjælper udbudsprocessen ikke i sig selv det faktum, at den godtgørelse, som den private operatør betaler, vil være kunstigt lav sammenholdt med det investeringsafkast, som de konkurrerende operatører af lignende private faciliteter er nødt til at opnå.

| 20) | Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

20)

Følgelig kan der ske det, at multiarenaens operatør gennem sit kunstigt lave omkostningsniveau kan tiltrække alle eller næsten alle mellemstore og store underholdningsarrangementer med entrébetaling på bekostning af andre lignende faciliteter, som vil tabe deres væsentligste indtægtskilde med den konsekvens til følge, at foranstaltningen ikke alene vil fordreje konkurrencevilkårene men endda kan true andre lignende faciliteter på deres overlevelse. Eftersom operatøren vil indgå i konkurrence med operatører af lignende faciliteter i andre medlemsstater (særligt i Sverige og muligvis også i dele af Tyskland), vil foranstaltningen få konsekvenser for samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

5.1.   Vurdering af, om der foreligger statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde
   (8)

| 21) | Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

21)

Ifølge artikel 107, stk. 1, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 22) | For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

22)

For at blive betragtet som statsstøtte, skal den anmeldte foranstaltning således opfylde følgende kumulative betingelser: 1) foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, 2) den skal give virksomheder en økonomisk fordel, 3) denne fordel skal være selektiv og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, og 4) foranstaltningen skal påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 23) | Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave. |
| --- | --- |

23)

Hvad angår kravet om, at foranstaltningen skal indebære, at der anvendes statsmidler, og skal kunne henføres til staten, så er det åbenbart, at kriteriet er opfyldt i denne sag, eftersom foranstaltningen delvist finansieres af Københavns Kommune, og By & Havn (ejet af Københavns Kommune og den danske stat) stiller jord til rådighed. Københavns Kommune og den danske stat er selvsagt offentlige myndigheder, der anvender midler, som tilhører og/eller kontrolleres af staten. Tilskuddene fra Elitefacilitetsudvalget, der i hvert fald delvist er finansieret af den danske stat, og Region Hovedstaden (den regionale administrative enhed bestående af Københavns og Frederiksberg Kommune samt Bornholms Regionskommune) burde i princippet også betragtes som statsmidler. Kommuner er offentlige myndigheder og dermed en del af staten, hvorfor deres midler kan henføres til staten. Elitefacilitetsudvalget er utvivlsomt i det mindste delvist finansieret af den danske stat og modtager derfor statsmidler, som udvalget uddeler i overensstemmelse med sit formål. Hvad angår tilskuddene fra DIF, så gør de danske myndigheder gældende, at der ikke er tale om statsmidler. Da DIF også er Danmarks Olympiske Komité og dermed ansvarlig for den danske deltagelse i de olympiske lege, og da DIF's finansiering fremstår uklart, kan det imidlertid ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at DIF modtager og uddeler statsmidler, i det mindste i forbindelse med varetagelsen af denne opgave.

| 24) | Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne. |
| --- | --- |

24)

Kommissionen finder, at såvel opførelsen som driften af infrastruktur udgør en økonomisk aktivitet i sig selv (og derfor er underlagt statsstøttereglerne), hvis den infrastruktur, som der er tale om, anvendes eller vil blive anvendt til at forsyne markedet med varer eller tjenesteydelser. I denne sag er multiarenaen beregnet til f.eks. kommercielle musik-, kultur- og sportsarrangementer, altså til at forsyne markedet med tjenesteydelser. Dette synspunkt deles af Retten i Leipzig/Halle-sagerne (9). I infrastruktursager kan støtte således ydes på flere forskellige niveauer: opførelse, drift og brug af faciliteterne.

| 25) | Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

25)

Hvad angår opførelsen, kan det kun udelukkes, at der er tale om statsstøtte, hvis støtten er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. I denne sag anerkender de danske myndigheder imidlertid, at multiarenaprojektet ikke ville blive gennemført ved markedskræfternes virke alene, og at offentlig støtte er nødvendig for, at projektet kan gennemføres. Således gør de danske myndigheder ikke gældende, at projektet er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| 26) | På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan. |
| --- | --- |

26)

På nuværende tidspunkt finder Kommissionen, at den offentlige medfinansiering af multiarenaens opførelse udgør en fordel, og at der dermed er tale om statsstøtte, eftersom medfinansieringen utvivlsomt ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og afhjælper et markedssvigt (projektet ville ikke blive gennemført uden offentlig støtte). Kommissionen er derfor ikke på nuværende tidspunkt i stand til at udelukke, at der kan være tale om en økonomisk fordel på operatør- og brugerplan.

| 27) | Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere. |
| --- | --- |

27)

Hvad angår driften, så skal de nøjagtige betingelser for valget af operatør og for aftalen mellem operatøren og arenaselskabet undersøges nærmere.

| 28) | Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere. |
| --- | --- |

28)

Hvad angår statsstøtte på brugerplanet, så skal det undersøges nærmere, om det sikres, at multiarenaen vil blive anvendt på ikke-diskriminerende vilkår uden favorisering af nogen specifik virksomhed og på markedsvilkår. Dette er især nødvendigt, fordi det er tilkendegivet, at der kan gives incitamenter eller fordele til enhver hyppig eller tilbagevendende bruger eller lejer af multiarenaen eller til dens sponsorer eller forretningspartnere.

| 29) | I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked. |
| --- | --- |

29)

I realiteten kan enhver virksomhed, der ejer, anvender eller forvalter en del af faciliteterne få gavn af støtten, med mindre disse virksomheder betaler priser, der tilsvarer prisen for sammenlignelige faciliteter på det relevante marked.

| 30) | På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår. |
| --- | --- |

30)

På nuværende tidspunkt kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter statsstøtte på både operatør- og brugerplan. I særdeleshed er det nødvendigt med yderligere undersøgelser for at efterprøve, om valget af og aftalen med operatøren kan siges at være baseret på markedsvilkår, idet der også tages hensyn til de ovenfor nævnte bemærkninger fra tredjeparter. Hvad angår brugerplanet, så skal det efterprøves, om alle potentielle brugere har adgang til multiarenaen på lige og ikke-diskriminerende vilkår.

| 31) | Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10). |
| --- | --- |

31)

Kommissionens foreløbige vurdering viser således, at det ikke på noget plan (opførelse, drift eller brug) kan udelukkes, at der er tale om en selektiv økonomisk fordel, og at projektet derfor kan omfatte statsstøtte. Desuden vil den offentlige medfinansiering af multiarenaen, uden hvilken arenaen ikke ville blive opført, højst sandsynligt fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene. Eftersom markedet for afholdelse af internationale arrangementer er åbent for konkurrence mellem facilitetsoperatører og tilrettelæggere af arrangementer, der generelt er involveret i aktiviteter, som er genstand for samhandel mellem medlemsstater, kan det antages, at der vil ske en påvirkning af samhandelen. I denne sag er det endda endnu mere sandsynligt, at der vil ske en påvirkning af samhandelen mellem visse nabomedlemsstater på grund af placeringen af den planlagte multiarena. Desuden fandt Retten i sin nylige kendelse vedrørende Ahoy-komplekset i Nederlandene, at der ikke var nogen grund til at begrænse definitionen af markedet til den omtalte medlemsstats område (10).

| 32) | På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

32)

På nuværende tidspunkt og på grundlag af sin foreløbige vurdering kan Kommissionen således ikke udelukke, at den anmeldte foranstaltning omfatter elementer, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Under de ovenfor nævnte omstændigheder er det således nødvendigt at overveje, om foranstaltningen kan betragtes som værende forenelig med det indre marked.

5.2.   Forenelighedsundersøgelse

| 33) | De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt. |
| --- | --- |

33)

De danske myndigheder har gjort gældende, at hvis foranstaltningen skal betragtes som statsstøtte, så må den være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Før en foreslået foranstaltning kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til denne undtagelse, skal Kommissionen undersøge, om foranstaltningen forfølger en politisk målsætning af fælles interesse, og om den er nødvendig og proportionel og ikke fordrejer konkurrencevilkårene urimeligt.

| 34) | Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd. |
| --- | --- |

34)

Hvad angår virkeliggørelsen af en politisk målsætning af fælles interesse, skal det bemærkes, at opførelsen af faciliteter beregnet til sport og andre offentlige arrangementer, og som understøtter forskellige typer aktiviteter til gavn for offentligheden, kan betragtes som et statsansvar, særligt i lyset af Amsterdam-traktatens Erklæring om sport og artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Opførelsen af faciliteter som multiarenaen indebærer desuden en stor og risikabel investering, som markedet muligvis ikke er i stand til at gennemføre på egen hånd.

| 35) | Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet). |
| --- | --- |

35)

Hvad angår den anmeldte foranstaltnings nødvendighed og proportionalitet, så noterer Kommissionen sig det anførte behov for kapacitetsudvidelse, grundet at den kapacitet, som de eksisterende lignende faciliteter kan tilbyde, er utilstrækkelig og derfor uegnet til visse typer arrangementer, osv. (ifølge de danske myndigheder har ingen andre lignende faciliteter i København kapacitet og fleksibilitet til at tiltrække væsentlige internationale sportsarrangementer og shows). I den henseende bør det også bemærkes, at multiarenaen til en vis grad vil overlappe med anden infrastruktur (der findes andre lignende faciliteter både i nærheden og i nærtliggende byer/lande), og på nuværende tidspunkt er det ikke blevet tilstrækkeligt begrundet, hvorfor behovet for yderligere kapacitet ikke kan opfyldes af private aktører eller ved at benytte de eksisterende lignende faciliteter i Danmark. De danske myndigheders argument om, at multiarenaen muliggør afholdelsen af en række arrangementer, som angiveligt ikke kan finde sted i København på nuværende tidspunkt, og at multiarenaen således øger antallet af arrangementer og kun i begrænset udstrækning konkurrerer om arrangementer, som kan antages alligevel at ville være blevet afholdt i København, skal undersøges yderligere, særligt i lyset af de indsendte klager. Det er ligeledes nødvendigt yderligere at vurdere, om den offentlige finansiering virkelig er begrænset til det strengt nødvendige, og om den står i forhold til sit mål. Hvis det desuden også viser sig, at der er tale statsstøtte til multiarenaen på drifts- og brugsplan, så vil det være nødvendigt at undersøge nærmere, om kravene om nødvendighed og proportionalitet er opfyldt (dvs. at undersøge de nøjagtige betingelser for valg af operatør og aftalen mellem operatøren og arenaselskabet).

| 36) | På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug). |
| --- | --- |

36)

På baggrund af sin foreløbige vurdering er Kommissionen således i tvivl om, hvorvidt det anmeldte projekt kan betragtes som foreneligt med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), hvad angår alle tre mulige planer for støtte (opførelse, drift og brug).

| 37) | På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende. |
| --- | --- |

37)

På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke foretaget en vurdering af andre mulige undtagelser, i henhold til hvilke foranstaltningen kunne blive betragtet som forenelig med det indre marked. De danske myndigheder har ikke fremført yderligere specifikke argumenter i den henseende.

6.   KONKLUSION

På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder og tredjeparter har indgivet, finder Kommissionen efter sin foreløbige vurdering, at finansieringen af en ny multiarena i København – inden for rammerne af det ovenfor beskrevne projekt – kan udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 38) | Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

38)

Kommissionen er som anført ovenfor i tvivl om, hvorvidt den potentielle statsstøtte er forenelig med det indre marked.

| 39) | I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

39)

I betragtning af disse tvivlsspørgsmål og af den potentielle statsstøttes indvirkning på private operatørers investeringer synes det påkrævet, at Kommissionen indleder en formel undersøgelsesprocedure.

| 40) | Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser. |
| --- | --- |

40)

Endelig vil indledningen af proceduren gøre det muligt for interesserede tredjeparter at fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, som dette projekt rejser.

| 41) | I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager. |
| --- | --- |

41)

I lyset af de ovennævnte betragtninger opfordrer Kommissionen efter proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger hertil og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af støtten/foranstaltningen. Kommissionen opfordrer myndighederne til straks at sende en kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.

| 42) | Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte. |
| --- | --- |

42)

Kommissionen minder Danmark om, at artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. I den henseende skal Danmark bekræfte, at der ikke er udbetalt støtte til dette projekt, og at Danmark vil overholde standstill-forpligtelsen, dvs. at støtten først kan ydes efter Kommissionens godkendelse, så den foreslåede foranstaltning ikke gennemføres, før Kommissionen har godkendt den (11). I modsat fald vil foranstaltningen blive betragtet som ulovlig (ikke-anmeldt) støtte.

| 43) | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse. |
| --- | --- |

43)

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter meddelelsens offentliggørelse.

| 44) | Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.” |
| --- | --- |

44)

Det skal også bemærkes, at denne afgørelse på ingen måde foregriber andre analyser, som Kommissionen eventuelt måtte udføre, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler for offentlige indkøb.”

---

(1)  Selv om Realdania tilstræber at skabe overskud på sit virke, er fonden ikke en profitmaksimerende virksomhed, men en filantropisk fond, der beskriver sit formål således: "Vi støtter og igangsætter projekter inden for det byggede miljø til gavn for almenvellet." Se www.realdania.dk.

1

(2)  De samlede udgifter på 1 100 mio. DKK inkluderer de anslåede udgifter til renter samt pris- og lønregulering indtil 2015.

2

(3)  Udvalget har til formål at opgradere idrætsfaciliteter til en standard, som gør det muligt at afholde sportsarrangementer på internationalt niveau. Det finansieres delvist af den danske stat.

3

(4)  Kontrakten med den valgte operatør forventes at få en varighed på 25 år. I februar 2012 modtog Kommissionen meddelelse om, at udbuddet af operatøropgaven var afsluttet, og at der var blevet valgt en operatør. Danmark skal bekræfte, at der ikke er blevet udbetalt støtte til projektet, herunder til den valgte operatør, og at standstill-forpligtelsen overholdes (se afgørelsens punkt 43).

4

(5)  De danske myndigheder har bekræftet, at udbudsrunden om valg af operatør er funderet på gennemsigtige, objektive og ikke-diskriminerende vilkår og krav, at den relative vægtning af de enkelte delkriterier er fastlagt på forhånd, og at pris indgår som et vigtigt kriterium i den samlede vurdering.

5

(6)  Forretningshemmelighed

6

(7)  DIF er hovedorganisation for 61 specialforbund med et samlet medlemsantal på over 1,6 millioner fordelt på ca. 10 700 sportsforeninger. Ud over at være ansvarlig for både elite- og breddeidræt er DIF national olympisk komité og er således ansvarlig for den danske deltagelse ved OL.

7

(8)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. De to sæt bestemmelser er i alt væsentligt identiske. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88.

8

(9)  Forenede sager T-455/08 og T-443/08.

9

(10)  Rettens kendelse af 26. januar 2012, præmis 45, sag T-90/09, Mojo Concerts og Amsterdam Music Dome Exploitatie mod Kommissionen.

10

(11)  Se artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (nu artikel 88) i EF-traktaten (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9).

11

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/18

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – L-ISVEZJA

Għajnuna mill-Istat SA.33618 (12/C) (ex 11/N) – Arena f’Uppsala

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 152/07

Permezz tal-ittra datata l-21 ta’ Marzu 2012 riprodotta bil-lingwa awtentika fil-paġni ta' wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Isvezja bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea dwar il-miżura msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura li fir-rigward tagħha l-Kummissjoni qed tagħti bidu għall-proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' dan is-sommarju u l-ittra li ġejja, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Id-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Direttorat C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Id-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Direttorat C

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti ser jiġu kkomunikati lill-Isvezja. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub li l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

IT-TEST TAS-SOMMARJU

Proċedura

L-awtoritajiet Svediżi nnotifikaw lill-Kummissjoni Ewropea miżura għal arena ġdida f'Uppsala, l-Isvezja.

Deskrizzjoni tal-miżura

L-Arena ta’ Uppsala se tkun pjanata għal diversi tipi ta' sports (hockey fuq is-silġ, basketball, floor ball, handball, sports ekwestri), diversi tipi ta’ avvenimenti ta’ divertiment (kunċerti, produzzjonijiet għall-familja, tat-TV u avvenimenti gala) kif ukoll diversi tipi ta' laqgħat (kungressi, konferenzi, laqgħat tal-kumpaniji, fieri kummerċjali, avvenimenti korporattivi u laqgħat tal-knejjes). L-akbar “kamra tal-arena” ser ikollha l-kapaċità tesa’ 8 500 viżitatur waqt avvenimenti sportivi u 10 000 għal konvenzjonijiet u kunċerti.

Il-partijiet involuti fil-proġett tal-Arena ta’ Uppsala huma l-muniċipalità ta' Uppsala, il-Kumpanija tal-Arena, il-Kumpanija tal-Propjetà u l-Kumpanija tal-Avvenimenti. Il-baġit għall-arena huwa ta' SEK 650 miljun (EUR 72 miljun). Il-muniċipalità se tikkontribwixxi b’għotja ta' SEK 150 miljun (EUR 16,5 miljun, il-bqija se jiġu ffinanzjati primarjament minn self u sa ċertu punt minn investimenti minn investituri privati. L-arena se tkun propjetà tal-Kumpanija tal-Propjetà li min-naħa tagħha se tkun propjetà esklussivament ta’ investituri privati. Il-muniċipalità għalhekk m’għandha ebda sehem fl-arena u lanqas għandha influwenza fuq l-attivitajiet tal-Kumpanija tal-Propjetà. Fir-rigward tas-sigurtà għall-kontribuzzjoni tagħha, il-muniċipalità ser tirċievi għażla li tixtri l-Kumpanija tal-Propjetà. L-arena se tinbena fuq l-art tal-muniċipalità, li għal dan il-għan se jiġi ffirmat ftehim ta’ ċens bejn il-Kumpanija tal-Propjetà u l-muniċipalità għal perjodu ta' 50 sena.

L-operar tal-Arena se jitwettaq mill-“Kumpanija tal-Avvenimenti” (propjetà ta' investituri privati). Separatament, il-muniċipalità ser tidħol fi ftehim ta' kiri mal-Kumpanija tal-Avvenimenti sabiex tirregola, inter alia, il-perjodi tal-ħin tas-silġ għall-assoċjazzjonijiet sportivi u l-pubbliku ġenerali, kif ukoll l-użu tal-arena mill-muniċipalità għall-avvenimenti tagħha stess. Rigward l-użu tal-arena, il-Kumpanija tal-Avvenimenti trid tiżgura li l-Arena tkun disponibbli għall-pubbliku ġenerali fuq termini tas-suq u skont kundizzjonijiet nondiskriminatorji.

Valutazzjoni tal-miżura

Wara li wettqet valutazzjoni preliminari, il-Kummissjoni qed tiddubita kemm il-miżura ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. B’mod partikolari, il-valutazzjoni preliminari tal-Kummissjoni turi li vantaġġ ekonomiku selettiv ma jistax jiġi eskluż fi kwalunkwe livell (kostruzzjoni, tħaddim u użu). Barra minn hekk, il-kofinanzjament pubbliku tal-arena, li allegatament huwa limitat għal-lakuna fil-finanzjament (jiġifieri li l-ebda atturi oħra fis-suq ma huma lesti li jikkontribwixxu) u li għalhekk mingħajr il-kontribuzzjoni tal-muniċipalità ma jkunx hemm biżżejjed fondi biex jiffinanzjaw l-arena, probabbilment ifixkel, jew mill-anqas jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni. Anki jekk il-biċċa l-kbira tal-attivitajiet li għandhom jitwettqu fl-arena huma ta’ karattru lokali, l-arena se jkollha l-kapaċità li tospita avvenimenti internazzjonali kbar ukoll, u għalhekk ma jistax jiġi eskluż li taffettwa l-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Għaldaqstant, f'dan l-istadju u abbażi tal-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-miżura notifikata tista' tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.

Għalhekk, taħt il-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq, jeħtieġ li jiġi kkunsidrat jekk il-miżura tistax tinstab kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Tali valutazzjoni tinkludi eżami dwar jekk il-miżura ssegwix objettiv ta' politika ta’ interess komuni, kif ukoll jekk hix meħtieġa u proporzjonali u ma tikkawżax distorsjoni indebita tal-kompetizzjoni. Wara l-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni tiddubita kemm f'dan l-istadju l-proġett propost jista' jitqies bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, fit-tliet livelli ta' għajnuna possibbli (il-kostruzzjoni, l-operat u l-użu).

Minħabba dawn id-dubji u l-impatt tal-għajnuna potenzjali mill-Istat fuq l-investimenti ta' operaturi privati jidher meħtieġ li l-Kummissjoni tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali.

TEST TAL-ITTRA

“The Commission wishes to inform Sweden that, after having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.

1.   PROCEDURE

| (1) | On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language. |
| --- | --- |

(1)

On 7 December 2012, the Swedish authorities notified the European Commission a measure for a new arena in Uppsala following a pre-notification phase. On 17 January 2012, the Commission sent a request for information. The Swedish authorities submitted their reply on 16 February 2012. The Swedish authorities have provided a language waiver and agree that the decision will be adopted in English as the authentic language.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURE

| (2) | The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %). |
| --- | --- |

(2)

The parties involved in the Uppsala Arena project are the municipality of Uppsala (1) (hereafter the "municipality"), the Arena Company, the Property Company and the Events Company. The Arena Company will manage and coordinate the Arena project until the Property Company and Events Company have been formed. The Arena Company is thus the only one of the three companies which currently exists. It is owned by the private companies SH Bygg (45 %), Aros Holding (45 %) and the sports association Almtuna IS (10 %).

| (3) | In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed. |
| --- | --- |

(3)

In order to meet the current and future need for new facilities for sports and cultural events, the municipality of Uppsala claims, based on the result of studies made (2), that a multifunctional facility of the size of the arena must be constructed.

| (4) | The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants. |
| --- | --- |

(4)

The arena will be designed for several types of sports (ice hockey, basketball, floor ball, handball and equestrian sports), several types of entertainment events (concerts, family shows, TV productions and gala events) as well as various types of meetings (congresses, conferences, company meetings, trade fairs, corporate events and church meetings). The largest “arena room” will have the capacity to take 8,500 visitors at sport events and 10,000 at conventions and concerts. (3) The arena will also house a gym and restaurants.

| (5) | There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4). |
| --- | --- |

(5)

There are six existing arenas/concert halls in Uppsala (four owned by the municipality and two privately owned). In addition, there are other large arenas within 1-2 hours distance from Uppsala, i.a. in Stockholm. The new arena is to be located next to the present Gränby Ice Rink (the largest existing indoor arena in Uppsala). However, the municipality claims that the present capacity is insufficient to meet the needs for arena space and does not allow hosting of larger sports and cultural events and that alternative means of expansion would be more expensive for the municipality (4).

| (6) | The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible. |
| --- | --- |

(6)

The municipality had hoped that private investors would be able to finance the realization of the arena without municipal intervention. However, this has proven impossible.

2.1.   Construction and Ownership

| (7) | The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company. |
| --- | --- |

(7)

The arena will be owned by the Property Company which in turn will be owned exclusively by private investors (currently not known which these will be). The municipality will thus not own any part of the arena nor have any influence over the activities of the Property Company. As regards security for its contribution, the municipality will receive an option to purchase the Property Company.

| (8) | The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena. |
| --- | --- |

(8)

The key elements of the option are as follows: The option may not be exercised prior to the expiry of 5 years and after the expiry of 25 years from the date it comes into force; the option shall be transferable and may not be disposed of prior to the expiry of 5 years; and the option holder shall pay a fee for exercising the option [...] (5). The option is allegedly valued, in the most likely scenario, i.e. the base scenario, at [...]. From the municipal's perspective, the value of the option lies primarily in the fact that the option can be sold in the future for a profit to someone that has a real interest in owning and operating the arena.

| (9) | The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena. |
| --- | --- |

(9)

The Arena Project is budgeted at SEK 650 million (EUR 72 million). The municipality would contribute with a grant of SEK 150 million (EUR 16.5 million), the rest will be financed mainly by loans and to a certain extent by investments from private investors. The Property Company will receive SEK 15 million from the municipality, as an advance payment, once/if the project is found compatible with the internal market by the Commission for building planning and design work. The remaining amount of the municipal grant will only be provided once binding agreements regarding the private funding have been secured. Private investors shall contribute SEK 75–100 million (EUR 8-11 million) in a financial instrument, the exact form is under negotiation. The Property Company will take up loans of between SEK 400–425 million (EUR 44-47 million) for which the municipality will not guarantee any commitments. The lenders will take security in the arena.

| (10) | The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms. |
| --- | --- |

(10)

The arena is to be constructed on the municipality’s land, for which a site leasehold agreement will be entered into between the Property Company and the municipality with duration of 50 years. The lease shall be SEK 50,000 per year (EUR 5,500), which is claimed to be on market terms.

2.2.   Operation and Use

| (11) | The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses. |
| --- | --- |

(11)

The operation of the arena will be conducted by the "Events Company" (owned by private investors, which will not at the same time own shares of the property Company). The Events Company will handle the letting and booking of the arena and shall enter into a lease agreement with the Property Company for this purpose. There are currently [...] letters of intent from different private companies with experience from operating similar businesses.

| (12) | Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million). |
| --- | --- |

(12)

Separately, the municipality will enter into a lease agreement with the Events Company in order to regulate, inter alia, ice times for sports associations and the general public, as well as the municipality’s use of the arena for its own events. The basic features of the lease are the following: The lease will be for 25 years with a rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year, indexed annually according to consumer price index (however the first four years the municipality will pay two years rent in advance each year). In return, the municipality shall be entitled to use the arena around 20 % of the total possible use of the Arena (on its own behalf or sublease to a third party). Besides the municipality's rent, the arena is estimated to have other revenues of initially SEK 30 million per year (EUR 3.3 million).

| (13) | Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user. |
| --- | --- |

(13)

Regarding the use of the arena, the Events Company has to ensure that the arena is made available to the general public on market terms and under non-discriminatory conditions. Thus, the arena is claimed to be multifunctional open to all with no main user.

3.   THE VIEWS OF THE SWEDISH AUTHORITIES

| (14) | The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility. |
| --- | --- |

(14)

The Swedish authorities have, for the purpose of the notification, assumed the presence of aid with regard to the proposed measure and only claim compatibility.

| (15) | If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:






  — | The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible. |
| --- | --- | --- |

(15)

If the arena project would involve state aid, the Swedish authorities argue that it should be considered compatible with the internal market under article 107(3)(c) TFEU. They argue that in particular the following should be taken into consideration:

—

The arena satisfies a well-defined objective of common interest in light of the arena's multifunctional character and present lack of facilities capacity in Uppsala, the municipality will be fulfilling its responsibility to the general public by making the arena project possible.

| — | The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today. |
| --- | --- |

—

The necessity of the arena is based on the fact that the current arena capacity is not enough and not of the modern design that is demanded for current and future needs of which several studies have been made. (6) The current sports and cultural facilities in Uppsala are out of date and hence the arena will not compete with any of the arenas that are used today.

| — | There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena); |
| --- | --- |

—

There is a market failure (the project would not be realised in the absence of public co-funding as without the municipal contribution there will not be enough funds to finance the arena project, the lease is necessary in order for the municipality to be granted access to the arena, and the site leasehold is essential as only the municipality can provide a place for the arena);

| — | The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities; |
| --- | --- |

—

The public co-funding is limited to the strictly necessary in order to realise the project (the municipal contribution is limited to the funding gap i.e. what no other market actors are willing to contribute), the lease that the municipality will pay for 20 % of the arena's capacity is fair and on market terms (the municipality is paying a lower hourly price than the Events Company) and the site leasehold is the same as that paid by other site leasehold interest holders in Uppsala to the municipality for land that can only be used for the building of sports facilities;

| — | Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities. |
| --- | --- |

—

Alternatives are more expensive or not realistic. A possibility would be to maintain the existing arena (Gränby Ice Rink) without any expansion of capacity, however this would not be a realistic alternative to the arena because it would not solve the need for new capacity and the costs for operation and maintenance of an unchanged Gränby Ice Rink are particularly high (7). A realistic alternative to the arena could be to expand the capacity of Gränby Ice Rink, although this would involve higher costs for the municipality (8) and the arena would not be in a position to satisfy the need for facilities to host larger events. Thus, the alternatives to the arena do no fulfil the need for facilities.

| — | Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena. |
| --- | --- |

—

Limited, if any, effect on competition and trade between member States since the economic activities are mostly local and thus do not significantly affect trade between EU member States. In addition the private facilities in the municipality have different profiles and cannot be considered to compete for the same audiences as the arena.

4.   ASSESSMENT OF THE MEASURE

4.1.   Existence of aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU
   (9)

| (16) | According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market". |
| --- | --- |

(16)

According to Article 107(1) TFEU, "any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market".

| (17) | In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade. |
| --- | --- |

(17)

In order to be classified as a state aid, the notified project must thus fulfil the following cumulative conditions: 1) the measure must be granted through State resources; 2) it has to confer an economic advantage to undertakings; 3) this advantage must be selective and distort or threaten to distort competition; and 4) the measure must affect intra-Community trade.

| (18) | With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State. |
| --- | --- |

(18)

With regard to the requirement that the measure must be granted through State resources and attributable to the State, this criterion is clearly fulfilled in this case as the municipality of Uppsala itself will contribute with a direct grant, pay rent for use of the arena and provide the land where the arena is to be built. Municipalities, like Uppsala, are public authorities and part of the State and their resources thereby deemed attributable to the State.

| (19) | The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena. |
| --- | --- |

(19)

The Commission is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to state aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market. In this case, the arena is intended for e.g. music, culture and sport events on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the General Court in Leipzig/Halle. (10) Consequently in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the arena.

| (20) | Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole. |
| --- | --- |

(20)

Regarding the construction, according to the Swedish authorities, the municipality had initially hoped that private investors would finance the realization of the arena, but it has proven impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the municipality is thus claimed to be necessary, as without it there will not be enough funds to finance the arena project. In return for its contribution, the municipality will receive access to the arena (through a lease agreement) and an option to purchase the Property Company (see paragraph (8) above). The lease agreement, and its relatively long duration, is claimed to be necessary and also reducing risk since the municipality is expected to be an essential customer of the arena. If the municipality would abstain from using the arena, the prerequisites of the project would, according to Sweden, change dramatically. The municipality is also essential for the purpose of the site leasehold, as this measure, allegedly, can only be taken by the municipality. According to the Commission, at least at this stage, the public co-financing of the construction of the arena would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not be realised in the absence of public funding and the municipality's participation (direct grant, lease agreement and site leasehold) is essential to the arena project as a whole.

| (21) | The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company. |
| --- | --- |

(21)

The operation of the Uppsala arena will be carried out by the Events Company, which will be a wholly privately owned company devoted to making the arena as profitable as possible. The municipality will not be involved in selecting the companies that will ultimately make up the ownership and management of the Events Company, as this selection will be coordinated by the Arena Company together with the Property Company, with the expressed condition that the Events Company and the Property Company will not be part of the same corporate group. At this stage, the details of the selection criteria are, at least to the Commission, not clear. The Swedish authorities have stated that "it is reasonable to assume that the selection criteria will be rational and business-focused" and that "the criteria will include experience and knowledge of the events, sports and restaurant markets and commitment to the Events Company". So far [...] letters of intent have been signed by private companies interested in becoming involved in the Events Company.

| (22) | Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified.. |
| --- | --- |

(22)

Regarding the operation of the Uppsala arena, and as explained above, this will be assigned to a predetermined company and the conditions of the lease agreement between the operator and the owner are unclear. Unless the conditions are market-conform, aid from the investment could be passed on to the operator. In addition, the municipality will enter into a lease agreement with the operator. The lease agreement shall be for 25 years with a basic rent of SEK 15 million (EUR 1.7 million) per year (however during the first four years of the agreement the municipality will pay two years rent in advance each year) in return for use of around 20 % of the total possible use of the arena. At this stage, the Commission takes the view that it is very unlikely that such conditions could be considered to represent market terms (e.g. the long duration of 25 years and the amount appears high in relation to the return). This could also point to the existence of aid at the operator level. The Commission can therefore not on the evidence available rule out state aid to the operator of the Uppsala arena. Thus, both the precise details of the selection process and criteria for the operator and its lease agreement with the Property Company would need to be clarified..

| (23) | Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s). |
| --- | --- |

(23)

Regarding aid at the user level, it needs to be further verified whether use of the arena will be ensured on a non-discriminatory basis without favouring any specific undertaking(s) and on market terms. This is particularly so as there are indications that it may be intended mainly for elite sports associations and/or that it may become the home arena for (a) certain sport association(s).

| (24) | In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market. |
| --- | --- |

(24)

In fact, the potential beneficiaries of the measure could be all undertakings, which can own, use or manage part of the facilities benefiting from the aid, unless these undertakings would pay comparable prices for comparable facilities on the same relevant market.

| (25) | Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels. |
| --- | --- |

(25)

Considering the above and in particular the lack of details regarding the selection of the operator and its lease agreement with the Property Company, and possible main user(s) and its/theirs economic activities, the Commission is not, at this stage, in a position to rule out an economic advantage at the operator and user levels.

| (26) | Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11) |
| --- | --- |

(26)

Thus, the preliminary assessment of the Commissions shows that a selective economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use) and consequently the project would involve state aid. In addition, the public co-financing of the arena, which allegedly is limited to the funding gap (i.e. that no other market actors are willing to contribute) and thus without the municipal contribution there would not be enough funds to finance the arena, would most likely thereby distort, or at least, threaten to distort competition. Even if most of the activities which are to be carried out in the arena are of local character, the arena will have the capacity to host large international events as well, and thus an effect on competition and trade between Member States cannot be excluded. It has also been stated that the majority of the arena's capacity will have to be rented out commercially in fierce competition in order for the arena to be profitable. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market for use of this type of facilities to the territory of that Member State. (11)

| (27) | Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(27)

Therefore, at this stage and based on its preliminary assessment, the Commission cannot exclude that the notified measure includes elements of state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

4.2.   Compatibility assessment

| (28) | The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(28)

The Swedish authorities argued that if the measure was found to constitute state aid, this should be declared compatible under article 107(3)(c) TFEU. In order for a proposed measure to be found compatible with the internal market under this derogation, the Commission examines whether it pursues a policy objective of common interest, as well as whether it is necessary and proportional and does not cause undue distortion of competition.

| (29) | With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own. |
| --- | --- |

(29)

With regards to the achievement of a policy objective of common interest, it is noted that the construction of venues for sport and other public events and supporting different types of activities which benefit the general public can be considered as a State responsibility, particularly in light of the Amsterdam Declaration on Sport and article 165 TFEU. In addition, the construction of arenas implies a large and risky investment which the market may not be able to carry out entirely on its own.

| (30) | Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled. |
| --- | --- |

(30)

Concerning necessity and proportionality of the proposed measure, the Commission notes the alleged need of additional arena capacity as there is a lack of capacity in existing arenas and/or existing arenas would be inappropriate for certain types of events etc (e.g. the Swedish authorities claim that the existing facilities have become outdated and would need to be modernised if they are to meet the modern requirements of the public and that the privately owned facilities typically arrange only smaller types of events). In this respect it should also be noted that the arena would, at least to some extent, result in duplication of infrastructures (other arenas exist both directly in the areas and in nearby cities/countries) and at this stage it has not yet been sufficiently justified why the need of the arena's additional capacity cannot be met by private actors or by use of the existing arenas in Uppsala and/or expansion thereof. The argument that expanding and/or renovating existing arenas would be more expensive can easily be questioned as the costs of the municipality for the construction and use of the new arena would be SEK 150 million, EUR 16.5 million, (direct grant) + SEK 15 million/year (EUR 1.7 million) for 25 years for use of 20 % of the arena capacity. Consequently it would need to be further justified how/why expanding/renovating the existing arena (located next to the proposed new arena) would be more expensive than constructing the new proposed arena. Moreover, it would also need to be further assessed whether the public financing is indeed limited to the strictly necessary and whether it is proportionate in order to achieve its objective. Furthermore, in case state aid would also be found at the level of operation and use of the arena, it would need to be further examined (e.g. the selection of the operator and its agreement with the Property Company) whether the necessity and proportionality requirements are fulfilled.

| (31) | With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public. |
| --- | --- |

(31)

With regards to the user level, the openness to all potential users and, access conditions should be further verified and/or justified in particular taking into account how much the arena appears to be intended/used by elite sports associations and/or may become the home arena for (a) certain sport association(s). It should also be further examined whether the municipality's foreseen use of the arena (approximately 20 % of the time), really means that the arena is open to the general public.

| (32) | Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(32)

Consequently, following its preliminary assessment, the Commission has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 107(3)(c) TFEU, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (33) | At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(33)

At this stage, the Commission has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the internal market. In this respect, the Swedish authorities did not bring forward any further specific arguments.

5.   CONCLUSION

| (34) | Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market. |
| --- | --- |

(34)

Based on the information submitted by the Swedish authorities, the Commission, after carrying out the preliminary assessment, is of the opinion that the financing by the municipality of Uppsala of a new arena in Uppsala - within the context of the project as outlined above – might constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. As outlined above, the Commission has doubts as regards the compatibility of the potential state aid with the internal market.

| (35) | Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(35)

Given these doubts and the impact of potential state aid on the investments of private operators it appears necessary that the Commission opens the formal investigation procedure.

| (36) | Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project. |
| --- | --- |

(36)

Finally, the opening of the procedure enables interested third parties to comment on the questions raised by this project.

| (37) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(37)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, requests Sweden to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid/measure, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (38) | The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid. |
| --- | --- |

(38)

The Commission wishes to remind Sweden that Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. In this respect, Sweden is to confirm that no aid has been paid with regards to this project and that the standstill obligation, i.e. that the aid can only be granted after the Commission has approved the aid, will be respected and thus the proposed measure will not be put into effect before it has been authorised by the Commission. (12) If not, the measure is considered as unlawful (non-notified) aid.

| (39) | The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. |
| --- | --- |

(39)

The Commission warns Sweden that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.

| (40) | It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned. |
| --- | --- |

(40)

It should also be noted that this decision in no way prejudges any possible further analysis by the Commission as far as compliance with EU public procurement rules is concerned.

| (41) | The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.” |
| --- | --- |

(41)

The Commission notes that Sweden has agreed that the decision shall be adopted in English as the authentic language.”

---

(1)  Uppsala is the fourth largest city in Sweden (located approx. 70 km north of Stockholm).

1

(2)  For the Uppsala Arena, several surveys have been submitted e.g. a survey on the needs for facilities for organized sports associations in Uppsala, the result thereof showed that currently only around 70 % of the need for facilities for major sports in Uppsala is being satisfied and thus the lack of capacity would correspond to approximately 30 %. Another questionnaire amongst the residents of Uppsala in which 37 % of the residents believe that the Municipality should invest in sports halls, arenas and stadiums (the second most required investment after bike and walking paths), and that investments in sport events are preferred by 16 %.

2

(3)  The larger of the two wings of the Arena will have the capacity to take 2,000 visitors at sports and 3,500 visitors at congresses and concerts. The smaller of the two wings of the Arena will have the capacity to take around 1,000 visitors at any event and the “conference room” of the Arena has room for 10-400 visitors.

3

(4)  E.g. only maintaining the existing Gränby Ice Rink without any expansion of capacity would allegedly not be a realistic alternative, because it would not solve the need for new capacity and expanding the capacity of Gränby Ice Rink would allegedly involve higher costs for the municipality.

4

(5)  Business secret

5

(6)  See footnote 2 above.

6

(7)  The current value of maintaining the existing Gränby Ice Rink for the next 25 years is SEK 430 million (EUR 48.4 million) at a discount interest if 8 %.

7

(8)  As regards the alternative of expanding the capacity of Gränby Ice Rink, it would increase the costs further and the current value of the costs for an expansion is SEK 455 million (EUR 51.3 million). The municipality's rent payments for the arena, in comparison, would allegedly be at the current value of SEK 382 million (EUR 43 million).

8

(9)  With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU. The two sets of provisions are, in substance, identical. For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty where appropriate.

9

(10)  Joint cases T-455/08 and T-443/08.

10

(11)  Case T-90/09, Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v. the European Commission, Order of the General Court of 26/01/2012, paragraph 45.

11

(12)  See Article 3 of Regulation 659/1999, Council Regulation No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 (now Art.88) of the EC Treaty. Official Journal L 83/1, 27.03.1999, p. 1-9.

12

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/24

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 152/08

| 1. | Fil-21 ta’ Mejju 2012 il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriżi Hon Hai Precision Industry Co. (“Hon Hai”, Tajwan) u Sharp Corporation (“Sharp”, il-Ġappun) jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll konġunt tal-impriża Sharp Display Products Corporation (“SDP”, il-Ġappun) permezz tax-xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fil-21 ta’ Mejju 2012 il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriżi Hon Hai Precision Industry Co. (“Hon Hai”, Tajwan) u Sharp Corporation (“Sharp”, il-Ġappun) jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet il-kontroll konġunt tal-impriża Sharp Display Products Corporation (“SDP”, il-Ġappun) permezz tax-xiri ta' ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | għal Sharp: manifattura u bejgħ ta' firxa wiesgħa ta' prodotti tal-konsumatur u tal-informazzjoni u komponenti elettroniċi, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

għal Sharp: manifattura u bejgħ ta' firxa wiesgħa ta' prodotti tal-konsumatur u tal-informazzjoni u komponenti elettroniċi,

| — | għal Hon Hai: il-provvista ta' servizzi tal-manifattura elettronika lill-manifatturi ta' tagħmir oriġinali ta' prodotti elettroniċi, u l-manifattura u l-bejgħ ta' firxa limitata ta' prodotti u komponenti elettroniċi taħt il-marka tagħha stess, |
| --- | --- |

—

għal Hon Hai: il-provvista ta' servizzi tal-manifattura elettronika lill-manifatturi ta' tagħmir oriġinali ta' prodotti elettroniċi, u l-manifattura u l-bejgħ ta' firxa limitata ta' prodotti u komponenti elettroniċi taħt il-marka tagħha stess,

| — | għal SDP: il-manifattura u l-bejgħ ta' pannelli ta' thin film transistor liquid crystal displays (“TFT-LCD”). |
| --- | --- |

—

għal SDP: il-manifattura u l-bejgħ ta' pannelli ta' thin film transistor liquid crystal displays (“TFT-LCD”).

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madanakollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madanakollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex jibagħtu kwalunkwe kumment li jista’ jkollhom dwar l-operazzjoni proposta lill-Kummissjoni.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta’ din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex jibagħtu kwalunkwe kumment li jista’ jkollhom dwar l-operazzjoni proposta lill-Kummissjoni.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta’ din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6603 – Hon Hai/Sharp/Sharp Display Products, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/25

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business)

Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 152/09

| 1. | Fil-21 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriża Klesch Group Limited, ikkontrollata minn Klesch Group (“Il-Klesch Group”, Malta) takkwista, fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll sħiħ ta’ Arkema's Vinyl Products business, permezz ta’ xiri ta’ ishma. |
| --- | --- |

1.

Fil-21 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriża Klesch Group Limited, ikkontrollata minn Klesch Group (“Il-Klesch Group”, Malta) takkwista, fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll sħiħ ta’ Arkema's Vinyl Products business, permezz ta’ xiri ta’ ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | għall-Klesch Group raffinar taż-żejt u l-aluminju, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

għall-Klesch Group raffinar taż-żejt u l-aluminju,

| — | għal Arkema's Vinyl Products Business: il-produzzjoni ta' kloru u derivattivi klorinati, soda kawstika, klorur tal-polivinil (PVC) subdiviż f'emulsjoni tal-PVS u suspensjoni tal-PVC, pajpijiet, komposti u profili. |
| --- | --- |

—

għal Arkema's Vinyl Products Business: il-produzzjoni ta' kloru u derivattivi klorinati, soda kawstika, klorur tal-polivinil (PVC) subdiviż f'emulsjoni tal-PVS u suspensjoni tal-PVC, pajpijiet, komposti u profili.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6517 – The Klesch Group/Arkema's Vinyl Products business, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

(2)  ĠU C 56, 5.3.2005, p. 32 (“Avviż ta’ proċedura simplifikata”).

---

| 30.5.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 152/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 152/26

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen)

Każ li jista' jiġi kkunsidrat għal proċedura simplifikata

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 152/10

| 1. | Fil-21 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta’ konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1), rigward l-akkwiżizzjoni proposta li biha l-impriża Eurochem Trading GmbH (“Eurochem Trading”, il-Ġermanja), propjetà tal-grupp OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem (“Eurochem”, ir-Russja), takkwista, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll sħiħ tal-impriżi segwenti (flimkien, “K+S Nitrogen”), ikkontrollati minn K+S AG (“K+S”, il-Ġermanja) K+S Nitrogen GmbH (il-Ġermanja), fertiva GmbH (il-Ġermanja), K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti (it-Turkija), K plus S Iberia S.L. (Spanja), K+S Agricoltura SpA (l-Italja), K+S Hellas SA (il-Greċja), K+S Agro México SA de C.V. (il-Messiku) u K+S Interservicios SA de C.V. (il-Messiku) permezz ta' xiri ta' ishma u takkwista/jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet kontroll ta' partijiet tal-impriżi li ġejjien, ikkontrollati minn K+S: K+S Nitrogen France SAS (Franza), Shenzhen K+S Trading Co. Ltd (iċ-Ċina), K+S Asia Pacific Pte. Ltd (Singapor) u K+S AG (il-Ġermanja) permezz ta' xiri ta' assi, bl-impriżi u l-assi akkwiżiti flimkien li jikkostittwixxu l-attivitajiet attwali ta' K+S fil-bejgħ ta' fertilizzanti tan-nitroġenu (it-“Tranżazzjoni Proposta”). |
| --- | --- |

1.

Fil-21 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta’ konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1), rigward l-akkwiżizzjoni proposta li biha l-impriża Eurochem Trading GmbH (“Eurochem Trading”, il-Ġermanja), propjetà tal-grupp OJSC – Mineral and Chemical Company Eurochem (“Eurochem”, ir-Russja), takkwista, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet, il-kontroll sħiħ tal-impriżi segwenti (flimkien, “K+S Nitrogen”), ikkontrollati minn K+S AG (“K+S”, il-Ġermanja) K+S Nitrogen GmbH (il-Ġermanja), fertiva GmbH (il-Ġermanja), K+S Gübre ve Endüstri Ürünleri San.ve Tec. Ltd Sti (it-Turkija), K plus S Iberia S.L. (Spanja), K+S Agricoltura SpA (l-Italja), K+S Hellas SA (il-Greċja), K+S Agro México SA de C.V. (il-Messiku) u K+S Interservicios SA de C.V. (il-Messiku) permezz ta' xiri ta' ishma u takkwista/jakkwistaw skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament dwar l-Għaqdiet kontroll ta' partijiet tal-impriżi li ġejjien, ikkontrollati minn K+S: K+S Nitrogen France SAS (Franza), Shenzhen K+S Trading Co. Ltd (iċ-Ċina), K+S Asia Pacific Pte. Ltd (Singapor) u K+S AG (il-Ġermanja) permezz ta' xiri ta' assi, bl-impriżi u l-assi akkwiżiti flimkien li jikkostittwixxu l-attivitajiet attwali ta' K+S fil-bejgħ ta' fertilizzanti tan-nitroġenu (it-“Tranżazzjoni Proposta”).

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | Eurochem hija attiva fl-estrazzjoni ta' minerali, faħam u l-manifattura u l-bejgħ ta' fertilizzanti minerali, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

Eurochem hija attiva fl-estrazzjoni ta' minerali, faħam u l-manifattura u l-bejgħ ta' fertilizzanti minerali,

| — | K+S Nitrogen tbigħ in-nitroġenu direttament u fertilizzanti NPK ta' kumpaniji indipendent, storikament primarjament manufatturati minn BASF f'Antwerp. |
| --- | --- |

—

K+S Nitrogen tbigħ in-nitroġenu direttament u fertilizzanti NPK ta' kumpaniji indipendent, storikament primarjament manufatturati minn BASF f'Antwerp.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. Skont l-Avviż tal-Kummissjoni dwar proċedura simplifikata għat-trattament ta' ċerti konċentrazzjonijiet taħt ir-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet (2) ta' min jinnota li dan il-każ jista' jiġi kkunsidrat għat-trattament taħt il-proċedura stipulata fl-Avviż.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex iressqu kwalunkwe kummenti li jistgħu jkollhom dwar it-tranżizzjoni proposta.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.6559 – Eurochem/K+S Nitrogen, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

(2)  ĠU C 56, 5.3.2005, p. 32 (“Avviż ta’ proċedura simplifikata”).

---