# Euroopan unionin C 180/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.180.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 180 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta21. kesäkuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.180.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 180

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta21. kesäkuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 180/01 | Euron kurssi | 1 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2012/C 180/02 | Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rajavalvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten luettelon päivitys (EUVL C 247, 13.10.2006, s. 17; EUVL C 77, 5.4.2007, s. 11; EUVL C 153, 6.7.2007, s. 21; EUVL C 331, 31.12.2008, s. 15; EUVL C 87, 1.4.2010, s. 15) | 2 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2012/C 180/03 | EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line – 8 päivänä joulukuuta 2011 | 3 |
| 2012/C 180/04 | EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line – 13 päivänä joulukuuta 2011 (Toinen kokous) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | Tiivistelmä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 387/11/KOL, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Color Group AS ja Color Line AS vastaan (Asia 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2012 | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 180/01

Euron kurssi

1

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2012/C 180/02

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rajavalvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten luettelon päivitys (EUVL C 247, 13.10.2006, s. 17; EUVL C 77, 5.4.2007, s. 11; EUVL C 153, 6.7.2007, s. 21; EUVL C 331, 31.12.2008, s. 15; EUVL C 87, 1.4.2010, s. 15)

2

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2012/C 180/03

EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line – 8 päivänä joulukuuta 2011

3

2012/C 180/04

EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line – 13 päivänä joulukuuta 2011 (Toinen kokous)

4

2012/C 180/05

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa 59120 – Color Line

5

2012/C 180/06

Tiivistelmä EFTAn valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 387/11/KOL, annettu 14 päivänä joulukuuta 2011, ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Color Group AS ja Color Line AS vastaan (Asia 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2012

11

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Ilmoitus avoimista kilpailuista | 13 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 180/09 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä | 14 |
| 2012/C 180/10 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 15 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 180/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 16 |
| 2012/C 180/12 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 22 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2012/C 180/08

Ilmoitus avoimista kilpailuista

13

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2012/C 180/09

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä

14

2012/C 180/10

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

15

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2012/C 180/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

16

2012/C 180/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

22

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Oikaistaan ilmoitus avoimesta kilpailusta 2012/C 168/06 (EUVL C 168, 14.6.2012) | 27 |

Oikaisuja

2012/C 180/13

Oikaistaan ilmoitus avoimesta kilpailusta 2012/C 168/06 (EUVL C 168, 14.6.2012)

27

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/1

---

Euron kurssi (1)

20. kesäkuuta 2012

2012/C 180/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2704 |
| JPY | Japanin jeniä | 100,24 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4334 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,80600 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,8434 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2009 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,5060 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,453 |
| HUF | Unkarin forinttia | 286,95 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6968 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2393 |
| RON | Romanian leuta | 4,4636 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,2797 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2456 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2919 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,8569 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5928 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6105 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 462,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,4198 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,0809 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5420 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 997,41 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0101 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 53,592 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,3462 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,018 |
| BRL | Brasilian realia | 2,5702 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,3916 |
| INR | Intian rupiaa | 71,3390 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2704

JPY

Japanin jeniä

100,24

DKK

Tanskan kruunua

7,4334

GBP

Englannin puntaa

0,80600

SEK

Ruotsin kruunua

8,8434

CHF

Sveitsin frangia

1,2009

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,5060

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,453

HUF

Unkarin forinttia

286,95

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6968

PLN

Puolan zlotya

4,2393

RON

Romanian leuta

4,4636

TRY

Turkin liiraa

2,2797

AUD

Australian dollaria

1,2456

CAD

Kanadan dollaria

1,2919

HKD

Hongkongin dollaria

9,8569

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5928

SGD

Singaporin dollaria

1,6105

KRW

Etelä-Korean wonia

1 462,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,4198

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,0809

HRK

Kroatian kunaa

7,5420

IDR

Indonesian rupiaa

11 997,41

MYR

Malesian ringgitiä

4,0101

PHP

Filippiinien pesoa

53,592

RUB

Venäjän ruplaa

41,3462

THB

Thaimaan bahtia

40,018

BRL

Brasilian realia

2,5702

MXN

Meksikon pesoa

17,3916

INR

Intian rupiaa

71,3390

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/2

---

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rajavalvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten luettelon päivitys (EUVL C 247, 13.10.2006, s. 17; EUVL C 77, 5.4.2007, s. 11; EUVL C 153, 6.7.2007, s. 21; EUVL C 331, 31.12.2008, s. 15; EUVL C 87, 1.4.2010, s. 15)

2012/C 180/02

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rajavalvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten luettelo julkaistaan jäsenvaltioiden komissiolle Schengenin rajasäännöstön 34 artiklan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella.

Tiedot julkaistaan EUVL:ssä, ja sen lisäksi ne päivitetään kuukausittain oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston verkkosivuilla.

LIECHTENSTEIN

EUVL:ssä C 247, 13.10.2006, julkaistujen tietojen muuttaminen

Koska Liechtensteinilla ei ole Schengen-alueen ulkorajaa, sillä ei ole rajavalvonnasta vastaavaa kansallista viranomaista.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/3

---

EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line

8 päivänä joulukuuta 2011

2012/C 180/03

| 1. | Neuvoa-antava komitea yhtyy EFTAn valvontaviranomaisen määritelmään merkityksellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea yhtyy EFTAn valvontaviranomaisen määritelmään merkityksellisistä markkinoista.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana Color Linen pitkäaikaiset yksinoikeudet, jotka sillä oli vuonna 1991 tehdyn Strömstadin Torskholmenissa sijaitsevien satamarakenteiden käyttöä koskevan satamasopimuksen perusteella, estivät, rajoittivat tai vääristivät kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana Color Linen pitkäaikaiset yksinoikeudet, jotka sillä oli vuonna 1991 tehdyn Strömstadin Torskholmenissa sijaitsevien satamarakenteiden käyttöä koskevan satamasopimuksen perusteella, estivät, rajoittivat tai vääristivät kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, ettei Color Line ole osoittanut, että ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät tässä asiassa. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, ettei Color Line ole osoittanut, että ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät tässä asiassa.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että Color Linella oli määräävä markkina-asema merkityksellisillä markkinoilla 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että Color Linella oli määräävä markkina-asema merkityksellisillä markkinoilla 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana Color Linen pitkäaikaiset yksinoikeudet, jotka sillä oli vuonna 1991 tehdyn Strömstadin Torskholmenissa sijaitsevien satamarakenteiden käyttöä koskevan satamasopimuksen perusteella, tarkoittavat Color Linen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että 1 päivän tammikuuta 1994 ja 20 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana Color Linen pitkäaikaiset yksinoikeudet, jotka sillä oli vuonna 1991 tehdyn Strömstadin Torskholmenissa sijaitsevien satamarakenteiden käyttöä koskevan satamasopimuksen perusteella, tarkoittavat Color Linen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesti.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että satamasopimus oli tarkastelukaudella omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että satamasopimus oli tarkastelukaudella omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesti.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että menettely voidaan lopettaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 7 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävällä päätöksellä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä EFTAn valvontaviranomaisen kanssa siitä, että menettely voidaan lopettaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 7 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävällä päätöksellä.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille päätösluonnos on osoitettu, olisi määrättävä sakko. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille päätösluonnos on osoitettu, olisi määrättävä sakko.

| 9. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa.

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/4

---

EFTAn kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunto alustavasta päätösluonnoksesta asiassa 59120 – Color Line

13 päivänä joulukuuta 2011

(Toinen kokous)

2012/C 180/04

| 1. | Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille päätösluonnos on osoitettu, olisi määrättävä sakko. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että yrityksille, joille päätösluonnos on osoitettu, olisi määrättävä sakko.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että raskauttavia tai lieventäviä olosuhteita ei ole. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä siitä, että raskauttavia tai lieventäviä olosuhteita ei ole.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä sakon lopullisesta määrästä. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on EFTAn valvontaviranomaisen kanssa samaa mieltä sakon lopullisesta määrästä.

| 5. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa.

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/5

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa 59120 – Color Line

2012/C 180/05

Tämä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa 59120 – Color Line on annettu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä annetun EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 177/02/KOL 15 artiklan mukaisesti.

Menettelyn ja päätösluonnoksen perusteella voidaan todeta seuraavaa.

1.   Menettelyä koskeva johdanto

Kystlink AS teki 20. joulukuuta 2005 Norjan kilpailuvirastolle kantelun satamasopimuksista, jotka Color Line AS oli tehnyt Strömstadin ja Sandefjordin kuntien kanssa. Kansallinen kilpailuviranomainen ilmoitti 14. joulukuuta 2005 asiasta EFTAn valvontaviranomaiselle, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka otti asian käsiteltäväkseen EFTAn kilpailuviranomaisten verkostoa koskevan tiedonannon (1) sääntöjen mukaisesti.

Tarkastuksia suoritettiin Color Line AS:n, jäljempänä ’Color Line’, Color Group ASA:n ja O.N. Sunde AS:n tiloissa 4.–6. huhtikuuta 2006.

2.   Kirjallinen menettely

2.1   Väitetiedoksianto

Valvontaviranomainen antoi väitetiedoksiannon 16. joulukuuta 2009. Väitetiedoksianto laadittiin englanniksi, mutta Color Linen 17. joulukuuta 2009 tekemän pyynnön johdosta Color Linelle laadittiin norjankielinen versio, joka toimitettiin sille 5. helmikuuta 2010.

Color Line lähetti norjankielisen vastauksensa väitetiedoksiantoon 12. huhtikuuta 2010.

2.2   Kolmannet osapuolet

Kaksi yritystä pyysi lupaa osallistua menettelyyn asianomaisina kolmansina osapuolina. Näiden pyyntöjen johdosta kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat antoivat osallistumisluvan Fjord Linelle 9. helmikuuta 2010 ja Bastø Fosenille 18. toukokuuta 2010. Molemmille kolmansille osapuolille toimitettiin ei-luottamuksellinen toisinto väitetiedoksiannosta ja Color Linen vastauksesta väitetiedoksiantoon. Molemmat kolmannet osapuolet toimittivat kirjallisia huomautuksia. Kuitenkin ainoastaan Bastø Fosen pyysi mahdollisuutta osallistua menettelyyn.

2.3   Tutustuminen asiakirjoihin

Color Linelle myönnettiin 11. tammikuuta 2010 lupa tutustua siihen osaan valvontaviranomaisen asiakirjatiedostoa, joka ei sisältänyt luottamuksellisia tietoja. Kun jäljellä olleet luottamuksellisuutta koskevat kysymykset oli ratkaistu, valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosasto myönsi 29. tammikuuta 2010 luvan tutustua muihin asiakirjoihin. Color Line toimitti 11. maaliskuuta 2010 perustellun pyynnön kuulemismenettelystä vastaaville neuvonantajille saadakseen tutustua uudestaan asiakirja-aineistoon.

Kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat vastasivat 26. maaliskuuta 2010 ja myönsivät mahdollisuuden tutustua joko täysin tai osittain useimpiin pyydetyistä asiakirjoista.

Color Line toimitti uuden asiakirja-aineistoon tutustumista koskevan perustellun pyynnön 21. toukokuuta 2010. Yritys pyysi saada tutustua kaikkiin kolmansien osapuolten toimittamiin asiakirjoihin ja kuulemismenettelystä vastaavien neuvonantajien päätökseen myöntää Fjord Linelle kolmannen osapuolen asema. Kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat huomauttivat 26. toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, että Color Line oli saanut jo 25. toukokuuta 2010 Fjord Linen huomautukset väitetiedoksiannosta ja vastauksesta väitetiedoksiantoon. Lisäksi kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat ilmoittivat Color Linelle, että muu Fjord Linen ja valvontaviranomaisen välinen kirjeenvaihto ja kuulemismenettelystä vastaavien neuvonantajien päätös eivät sisältäneet uusia asiaa koskevia todisteita. Tämän vuoksi Color Linella ei ollut oikeutta tutustua kyseisiin asiakirjoihin. Valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosasto välitti 4. kesäkuuta 2010 Color Linelle Bastø Fosenin huomautukset väitetiedoksiannosta ja vastauksesta väitetiedoksiantoon, sillä niihin saattoi sisältyä uusia asiaa koskevia todisteita.

3.   Suullinen menettely

Suullinen kuuleminen järjestettiin 14. kesäkuuta 2010. Kuulemistilaisuudessa olivat läsnä kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat, Color Linen edustajat, valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosaston ja oikeus- ja hallinnollisten asioiden osaston edustajat, asiasta vastaava kollegion jäsen, komission edustajat, Norjan ja Ranskan kilpailuviranomaisten edustajat sekä kolmannen osapuolen, Bastø Fosenin, edustajat.

Valvontaviranomaisen kilpailu- ja valtiontukiosasto esitti väitetiedoksiannosta ilmenevät asiaa koskevat näkemyksensä. Myös Bastø Fosen esitti näkemyksensä lyhyessä suullisessa lausunnossa. Loput puheenvuoroille varatusta ajasta osoitettiin Color Linelle, jonka edustaja puhui norjaksi. Tämä puheenvuoro tulkattiin englanniksi.

Eräät puheenvuorojen osista olivat suljettuja kolmannelta osapuolelta, erityisesti osa Color Linen toimintamallin esittelyä, asiakaskyselyn esittely ja mahdollista kilpailijaa koskevan talousanalyysin ja menestymismahdollisuuksien esittely.

Äänite kuulemismenettelystä toimitettiin Color Linelle sen pyynnöstä 4. toukokuuta 2011.

4.   Kuulemisen jälkeinen menettely

Asian toinen kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja, Ida Hauger, lähti valvontaviranomaisen palveluksesta heinäkuussa 2010.

Color Line pyysi 12. tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä tutkinnan etenemistä koskevan kokouksen järjestämistä.

Kokous pidettiin valvontaviranomaisen tiloissa 15. helmikuuta 2011.

Color Line lähetti 6. toukokuuta 2011 sähköpostitse valvontaviranomaiselle lausuntonsa, jossa se esitti näkemyksensä oikeudellisista kysymyksistä, jotka valvontaviranomainen oli esitellyt tutkinnan etenemistä koskevassa kokouksessa. Color Line esitteli kyseisen lausuntonsa ja asiaa koskevat näkemyksensä valvontaviranomaisen tiloissa 11. toukokuuta 2011 pidetyssä kokouksessa.

5.   Päätösluonnos

Neuvoa-antavalle komitealle toimitetussa päätösluonnoksessa esitettyjen rikkomisten laajuus on kapeampi kuin väitetiedoksiannossa esitetään. Lisäksi rikkomisten kesto on lyhyempi ja päätösluonnos on osoitettu kahdelle yritykselle, kun taas väitetiedoksianto oli osoitettu neljälle yritykselle.

Valvontaviranomainen oli alustavasti katsonut väitetiedoksiannossa, että Strömstadin ja Sandefjordin kuntien kanssa tehtyjen satamasopimusten tarkoituksena oli estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua tai niistä seurasi, että kilpailu estyi, rajoittui tai vääristyi ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan vastaisesti, ja että sopimukset eivät täyttäneet ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytyksiä. Lisäksi valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että Color Line oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa merkityksellisillä markkinoilla. Valvontaviranomainen katsoi, että nämä rikkomiset olivat alkaneet 1. tammikuuta 1994 ja että ne jatkuivat edelleen. Väitetiedoksianto oli osoitettu Color Line AS:lle, Color line transport AS:lle, Color Group ASA:lle ja O.N. Sunde AS:lle.

Päätösluonnoksessa, joka nyt on osoitettu Color Line AS:lle ja Color Group AS:lle, valvontaviranomainen katsoo, että Color Line rikkoi 1. päivän tammikuuta 1994 ja 20. päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa pitkäaikaisilla yksinoikeuksilla, jotka perustuivat Strömstadin kunnan kanssa tehtyyn satamasopimukseen. ETA-sopimuksen 53 artiklan osalta päätösluonnoksessa ei enää katsota, että satamasopimusten tarkoituksena oli kilpailun rajoittaminen. Päätösluonnos on osoitettu myös Color Group AS:lle, koska sillä oli ratkaisevaa vaikutusvaltaa kokonaan omistamassaan tytäryhtiössä (Color Line AS) 1. päivästä lokakuuta 199820. päivään joulukuuta 2005.

Päätösluonnos sisältää vain sellaisia väitteitä, joista Color Linelle on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä.

Katson, että tässä asiassa on noudatettu Color Linen kuulluksi tulemista koskevia oikeuksia.

6.   Päätelmät

Katson, että tässä asiassa on noudatettu osapuolten kuulluksi tulemista koskevia oikeuksia.

Florence SIMONETTI

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

---

(1)  EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa, EUVL C 227, 21.9.2006, s. 10, ja ETA-täydennysosa 47, 21.9.2006, s. 1.

1

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/8

---

TIIVISTELMÄ EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖKSESTÄ

N:o 387/11/KOL,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,

ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesta menettelystä yrityksiä Color Group AS ja Color Line AS vastaan

(Asia 59120 – Color Line)

(Ainoastaan englannin- ja norjankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

2012/C 180/06

1.   Johdanto

| 1. | EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’viranomainen’, antoi 14 päivänä joulukuuta 2011 päätöksen ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 30 artiklan määräysten mukaisesti viranomainen julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla asiassa todistusvoimaisilla kielillä viranomaisen verkkosivuilla osoitteessa:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’viranomainen’, antoi 14 päivänä joulukuuta 2011 päätöksen ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 30 artiklan määräysten mukaisesti viranomainen julkaisee asianosaisten nimet ja päätöksen pääsisällön ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla asiassa todistusvoimaisilla kielillä viranomaisen verkkosivuilla osoitteessa:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Päätös on osoitettu lauttaliikennettä harjoittavalle yritykselle Color Line AS:lle, koska se on suoraan osallistunut ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan rikkomiseen. Päätös on osoitettu myös Color Group AS -yritykselle, koska se oli Color Line AS:n emoyhtiö 1. lokakuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana. Sakko on määrätty ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005, jolloin Color Line AS:n ja Color Group AS:n katsotaan olleen yhteisvastuullisia. |
| --- | --- |

2.

Päätös on osoitettu lauttaliikennettä harjoittavalle yritykselle Color Line AS:lle, koska se on suoraan osallistunut ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan rikkomiseen. Päätös on osoitettu myös Color Group AS -yritykselle, koska se oli Color Line AS:n emoyhtiö 1. lokakuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana. Sakko on määrätty ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005, jolloin Color Line AS:n ja Color Group AS:n katsotaan olleen yhteisvastuullisia.

2.   Tausta ja menettely

| 3. | Color Linen silloinen kilpailija Kystlink AS teki Norjan kilpailuviranomaiselle kantelun 20. joulukuuta 2005. Asia annettiin sen jälkeen EFTAn valvontaviranomaisen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 11 artiklan ja yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa annetun tiedonannon (1) määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Color Linen silloinen kilpailija Kystlink AS teki Norjan kilpailuviranomaiselle kantelun 20. joulukuuta 2005. Asia annettiin sen jälkeen EFTAn valvontaviranomaisen käsiteltäväksi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 4 olevan II luvun 11 artiklan ja yhteistyöstä EFTAn kilpailuviranomaisten verkostossa annetun tiedonannon (1) määräysten mukaisesti.

| 4. | Viranomainen teki 4.–6. huhtikuuta 2006 tarkastuksia Color Line AS:n, Color Group AS:n ja O.N. Sunde AS:n (Color Group AS:n emoyhtiö) tiloissa oslossa Norjassa. |
| --- | --- |

4.

Viranomainen teki 4.–6. huhtikuuta 2006 tarkastuksia Color Line AS:n, Color Group AS:n ja O.N. Sunde AS:n (Color Group AS:n emoyhtiö) tiloissa oslossa Norjassa.

| 5. | Viranomainen antoi 16. joulukuuta 2009 väitetiedoksiannon Color Line -yritykselle. Viranomainen katsoi alustavasti, että i) Color Linen yksinoikeudellinen sopimus Strömstadin sataman kanssa suojasi yritystä ETA-sopimuksen 53 artiklan vastaisesti todelliselta kilpailulta tax-free myyntiä tarjoavien lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelujen markkinoilla Norjan rannikolla Sandefjordin ja Langesundin välissä sijaitsevien satamien ja Ruotsin rannikolla Srömstadin kunnan alueella sijaitsevien satamien välillä; ja että ii) pitämällä kyseisen sopimuksen voimassa ETA-sopimuksen voimaantulon jälkeen Color Line oli käyttänyt väärin määräävää asemaansa kyseisillä markkinoilla ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

5.

Viranomainen antoi 16. joulukuuta 2009 väitetiedoksiannon Color Line -yritykselle. Viranomainen katsoi alustavasti, että i) Color Linen yksinoikeudellinen sopimus Strömstadin sataman kanssa suojasi yritystä ETA-sopimuksen 53 artiklan vastaisesti todelliselta kilpailulta tax-free myyntiä tarjoavien lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelujen markkinoilla Norjan rannikolla Sandefjordin ja Langesundin välissä sijaitsevien satamien ja Ruotsin rannikolla Srömstadin kunnan alueella sijaitsevien satamien välillä; ja että ii) pitämällä kyseisen sopimuksen voimassa ETA-sopimuksen voimaantulon jälkeen Color Line oli käyttänyt väärin määräävää asemaansa kyseisillä markkinoilla ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

3.   Color Line

| 6. | Color Group AS toimii liikenteen ja matkailun aloilla, mukaan lukien lauttaliikenne. Color Line AS, joka on Color Group AS:n kokonaan omistama tytäryhtiö, vastasi yhdessä edeltäjiensä kanssa konsernin lauttaliikenteestä tarkastelujakson aikana. Se liikennöi muun muassa tarkastelun kohteena olevalla Sandefjordin ja Strömstadin välisellä reitillä. |
| --- | --- |

6.

Color Group AS toimii liikenteen ja matkailun aloilla, mukaan lukien lauttaliikenne. Color Line AS, joka on Color Group AS:n kokonaan omistama tytäryhtiö, vastasi yhdessä edeltäjiensä kanssa konsernin lauttaliikenteestä tarkastelujakson aikana. Se liikennöi muun muassa tarkastelun kohteena olevalla Sandefjordin ja Strömstadin välisellä reitillä.

| 7. | Kyseistä reittiä liikennöivä yritys oli aiemmin Scandi Line AS. Color Line AS on Scandi Linen välitön oikeudellinen seuraaja. Color Line AS on ollut Color Group AS:n omistuksessa syyskuun 30. päivästä 1998. |
| --- | --- |

7.

Kyseistä reittiä liikennöivä yritys oli aiemmin Scandi Line AS. Color Line AS on Scandi Linen välitön oikeudellinen seuraaja. Color Line AS on ollut Color Group AS:n omistuksessa syyskuun 30. päivästä 1998.

4.   Satamasopimus

| 8. | Color Line ja sen edeltäjät ovat harjoittaneet lauttaliikennettä Strömstadin ja norjalaisen Sandefjordin välillä vuodesta 1986. Color Line teki ensimmäisen sopimuksensa Strömstadin kunnan kanssa heinäkuussa 1989. Kyseinen sopimus korvattiin tämän päätöksen kohteena olevalla sopimuksella, jäljempänä ’satamasopimus’, 26. maaliskuuta 1991. Satamasopimuksen voimassaoloaika oli 15 vuotta (1. tammikuuta 1991–30. joulukuuta 2005). Sen jälkeen Color Line oli vielä oikeutettu 10 vuoden jatkoaikaan. |
| --- | --- |

8.

Color Line ja sen edeltäjät ovat harjoittaneet lauttaliikennettä Strömstadin ja norjalaisen Sandefjordin välillä vuodesta 1986. Color Line teki ensimmäisen sopimuksensa Strömstadin kunnan kanssa heinäkuussa 1989. Kyseinen sopimus korvattiin tämän päätöksen kohteena olevalla sopimuksella, jäljempänä ’satamasopimus’, 26. maaliskuuta 1991. Satamasopimuksen voimassaoloaika oli 15 vuotta (1. tammikuuta 1991–30. joulukuuta 2005). Sen jälkeen Color Line oli vielä oikeutettu 10 vuoden jatkoaikaan.

| 9. | Satamasopimuksen mukaan Strömstadin kunta vuokrasi Color Linelle satama-alueeseen kuuluvan Torskholmenin alueen, ja antoi sille oikeuden käyttää ajoluiskaa ja autojen jonotusaluetta. |
| --- | --- |

9.

Satamasopimuksen mukaan Strömstadin kunta vuokrasi Color Linelle satama-alueeseen kuuluvan Torskholmenin alueen, ja antoi sille oikeuden käyttää ajoluiskaa ja autojen jonotusaluetta.

| 10. | Color Linen yksinoikeudesta Torskholmenin alueeseen määrättiin satamasopimuksen lausekkeessa 7, jonka mukaan kunta ei saanut myöntää kilpaileville lauttayhtiöille pääsyä Torskholmeniin. |
| --- | --- |

10.

Color Linen yksinoikeudesta Torskholmenin alueeseen määrättiin satamasopimuksen lausekkeessa 7, jonka mukaan kunta ei saanut myöntää kilpaileville lauttayhtiöille pääsyä Torskholmeniin.

5.   Sandefjord–Strömstad -reitti

| 11. | Sandefjord–Strömstad -reitti yhdistää norjalaisen Sandefjordin ja ruotsalaisen Strömstadin kaupungit. Sandefjord sijaitsee Oslonvuonon länsirannalla Vestfoldin kunnassa noin kahden tunnin ajomatkan päässä Oslosta etelään. Strömstad puolestaan sijaitsee samannimisessä kunnassa Ruotsin länsirannikolla lähellä Norjan rajaa. |
| --- | --- |

11.

Sandefjord–Strömstad -reitti yhdistää norjalaisen Sandefjordin ja ruotsalaisen Strömstadin kaupungit. Sandefjord sijaitsee Oslonvuonon länsirannalla Vestfoldin kunnassa noin kahden tunnin ajomatkan päässä Oslosta etelään. Strömstad puolestaan sijaitsee samannimisessä kunnassa Ruotsin länsirannikolla lähellä Norjan rajaa.

| 12. | Kaupunkien välinen lauttamatka kestää noin kaksi ja puoli tuntia. Color Line on ajanut vuodesta 1994 kyseisen reitin normaalisti viisi kertaa päivässä. Suosituimpina aikoina lähtöjä on ollut kuusi päivässä. Suuri osa matkustajista tulee lauttaan autolla Sandefjordissa ja ajaa takaisin Norjaan Strömstadin pohjoispuolella olevan Svinesundin rajanylityspaikan kautta. |
| --- | --- |

12.

Kaupunkien välinen lauttamatka kestää noin kaksi ja puoli tuntia. Color Line on ajanut vuodesta 1994 kyseisen reitin normaalisti viisi kertaa päivässä. Suosituimpina aikoina lähtöjä on ollut kuusi päivässä. Suuri osa matkustajista tulee lauttaan autolla Sandefjordissa ja ajaa takaisin Norjaan Strömstadin pohjoispuolella olevan Svinesundin rajanylityspaikan kautta.

| 13. | Color Linen lautoilla tapahtuvalla verovapaalla myynnillä on aina ollut keskeinen merkitys reitin kannattavuudelle. Norjassa verovapaa myynti lautoilla edellyttää lisenssiä, joka Color Linella on ollut Sandefjord–Strömstad -reitillä vuodesta 1987. |
| --- | --- |

13.

Color Linen lautoilla tapahtuvalla verovapaalla myynnillä on aina ollut keskeinen merkitys reitin kannattavuudelle. Norjassa verovapaa myynti lautoilla edellyttää lisenssiä, joka Color Linella on ollut Sandefjord–Strömstad -reitillä vuodesta 1987.

6.   Merkitykselliset markkinat

| 14. | Viranomainen on määritellyt merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelut yhdistettynä verovapaaseen myyntiin. Merkitykselliset markkinat rajoittuivat todennäköisesti maantieteellisesti kyseisten palvelujen tarjoamiseen Sandefjordin ja Strömstadin kunnissa sijaitsevien satamien välillä. Tässä päätöksessä maantieteellisten markkinoiden täsmällinen määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska Color Line oli tarkastelujaksolla joka tapauksessa ainoa lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelujen ja verovapaan myynnin harjoittaja Norjan ja Ruotsin välisillä reiteillä. |
| --- | --- |

14.

Viranomainen on määritellyt merkityksellisiksi tuotemarkkinoiksi lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelut yhdistettynä verovapaaseen myyntiin. Merkitykselliset markkinat rajoittuivat todennäköisesti maantieteellisesti kyseisten palvelujen tarjoamiseen Sandefjordin ja Strömstadin kunnissa sijaitsevien satamien välillä. Tässä päätöksessä maantieteellisten markkinoiden täsmällinen määritelmä voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska Color Line oli tarkastelujaksolla joka tapauksessa ainoa lyhyiden matkojen matkustajalauttapalvelujen ja verovapaan myynnin harjoittaja Norjan ja Ruotsin välisillä reiteillä.

7.   ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kilpailun rajoittuminen

| 15. | Satamasopimuksessa Color Line -yritykselle annettiin yksinoikeus käyttää Torskholmenin aluetta Strömstadin satamassa 25 vuoden ajan (ensin 15 vuotta ja sitten oikeus 10 vuoden jatkoaikaan). Strömstadin kunta ei saanut koko aikana myöntää muille yrityksille pääsyä Torskholmeniin. |
| --- | --- |

15.

Satamasopimuksessa Color Line -yritykselle annettiin yksinoikeus käyttää Torskholmenin aluetta Strömstadin satamassa 25 vuoden ajan (ensin 15 vuotta ja sitten oikeus 10 vuoden jatkoaikaan). Strömstadin kunta ei saanut koko aikana myöntää muille yrityksille pääsyä Torskholmeniin.

| 16. | Color Line sai näin yksinoikeuden käyttää koko kapasiteettia kyseisessä sijainniltaan tärkeässä satamassa 25 vuoden ajan riippumatta siitä, aikoiko se käyttää tai tarvitsiko se sitä käytännössä. Merkitykselliset markkinat käytännössä suljettiin muilta toimijoilta pitkäksi aikaa. |
| --- | --- |

16.

Color Line sai näin yksinoikeuden käyttää koko kapasiteettia kyseisessä sijainniltaan tärkeässä satamassa 25 vuoden ajan riippumatta siitä, aikoiko se käyttää tai tarvitsiko se sitä käytännössä. Merkitykselliset markkinat käytännössä suljettiin muilta toimijoilta pitkäksi aikaa.

| 17. | Muita markkinoille tulon esteitä olivat verovapaan myynnin järjestelyt, Color Line -yrityksen ensimmäisen toimijan etu, koska sillä oli reitillä monopoliasema alusta alkaen eli vuoteen 2006 saakka), sekä merkkiuskollisuus. Color Line oli lisäksi vakiinnuttanut asemansa aggressiivisena kilpailijana, joka oli halukas ja kykenevä puolustamaan asemaansa markkinavoimansa avulla. |
| --- | --- |

17.

Muita markkinoille tulon esteitä olivat verovapaan myynnin järjestelyt, Color Line -yrityksen ensimmäisen toimijan etu, koska sillä oli reitillä monopoliasema alusta alkaen eli vuoteen 2006 saakka), sekä merkkiuskollisuus. Color Line oli lisäksi vakiinnuttanut asemansa aggressiivisena kilpailijana, joka oli halukas ja kykenevä puolustamaan asemaansa markkinavoimansa avulla.

| 18. | Tarkastelujakson aikana ainakin kolme potentiaalista kilpailijaa yritti vakavasti päästä merkityksellisille markkinoille kilpailemaan Color Linen kanssa Sandefjord–Strömstad -reitillä. Näistä yrityksistä kaksi epäonnistui. Kolmas yritys onnistui Kystlink -yrityksen toimesta, tosin vasta kun satamasopimuksen mukainen 15 vuoden yksinoikeuden antava ajanjakso päättyi, ja kunta kieltäytyi antamasta Color Linelle 10 vuoden jatkoaikaa, johon se oli sopimuksen mukaan oikeutettu. Strömstadin kunta myönsi Kystlinkille pääsyn satamaan 21. joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

18.

Tarkastelujakson aikana ainakin kolme potentiaalista kilpailijaa yritti vakavasti päästä merkityksellisille markkinoille kilpailemaan Color Linen kanssa Sandefjord–Strömstad -reitillä. Näistä yrityksistä kaksi epäonnistui. Kolmas yritys onnistui Kystlink -yrityksen toimesta, tosin vasta kun satamasopimuksen mukainen 15 vuoden yksinoikeuden antava ajanjakso päättyi, ja kunta kieltäytyi antamasta Color Linelle 10 vuoden jatkoaikaa, johon se oli sopimuksen mukaan oikeutettu. Strömstadin kunta myönsi Kystlinkille pääsyn satamaan 21. joulukuuta 2005.

| 19. | Mahdollisten vaihtoehtoisten satamien tarkastelu osoitti, että mikään niistä ei teknisistä, liiketoiminnallisista, maantieteellisistä tai sääntelyllisistä syistä olisi tarjonnut potentiaaliselle kilpailijalle kohtuullisessa ajassa realistista mahdollisuutta kilpailla Color Linen kanssa sen reitillä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

19.

Mahdollisten vaihtoehtoisten satamien tarkastelu osoitti, että mikään niistä ei teknisistä, liiketoiminnallisista, maantieteellisistä tai sääntelyllisistä syistä olisi tarjonnut potentiaaliselle kilpailijalle kohtuullisessa ajassa realistista mahdollisuutta kilpailla Color Linen kanssa sen reitillä tarkastelujakson aikana.

| 20. | Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi pitkäaikainen yksinoikeudellinen satamasopimus rajoitti kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ETA-sopimuksen voimaantulosta (1. tammikuuta 1994) vähintään 20. joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

20.

Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi pitkäaikainen yksinoikeudellinen satamasopimus rajoitti kilpailua ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ETA-sopimuksen voimaantulosta (1. tammikuuta 1994) vähintään 20. joulukuuta 2005 saakka.

8.   Vaikutus kauppaan

| 21. | Kansainväliset lauttaliikennepalvelut ovat väistämättä rajat ylittäviä. Lisäksi Color Linen kyseiseltä reitiltä saama liikevaihto oli huomattava ja kasvoi vuosittain tarkastelujakson aikana. Myös vuotuinen matkustajamäärä kasvoi vuoteen 1999 mennessä 1,2 miljoonaan ja käytännössä pysyi sillä tai korkeammalla tasolla vuoteen 2005 saakka. |
| --- | --- |

21.

Kansainväliset lauttaliikennepalvelut ovat väistämättä rajat ylittäviä. Lisäksi Color Linen kyseiseltä reitiltä saama liikevaihto oli huomattava ja kasvoi vuosittain tarkastelujakson aikana. Myös vuotuinen matkustajamäärä kasvoi vuoteen 1999 mennessä 1,2 miljoonaan ja käytännössä pysyi sillä tai korkeammalla tasolla vuoteen 2005 saakka.

| 22. | Tämän vuoksi satamasopimuksen haitalliset vaikutukset kilpailijoiden mahdollisuuksiin harjoittaa Color Linen kanssa kilpailevaa toimintaa merkityksellisillä markkinoilla Ruotsin ja Norjan välisellä reitillä antavat perusteen todeta, että satamasopimus vaikutti huomattavasti ETA-alueen sisäiseen kauppaan ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

22.

Tämän vuoksi satamasopimuksen haitalliset vaikutukset kilpailijoiden mahdollisuuksiin harjoittaa Color Linen kanssa kilpailevaa toimintaa merkityksellisillä markkinoilla Ruotsin ja Norjan välisellä reitillä antavat perusteen todeta, että satamasopimus vaikutti huomattavasti ETA-alueen sisäiseen kauppaan ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

9.   ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan mukaisen oikeuttamisperusteen puuttuminen

| 23. | Color Line on väittänyt, että se teki huomattavia ennakkoinvestointeja, joilla Sandefjord–Strömstad -reittiä kehitettiin huomattavasti kuluttajien hyödyksi. Color Line ei ole kuitenkaan pystynyt riittävän hyvin perustelemaan, kuinka toiminta on tehostunut pitkäaikaisen yksinoikeudellisen satamasopimuksen voimassaoloaikana. Saadut hyödyt ovat parhaassakin tapauksessa vähäisiä. Color Line ei ole myöskään pystynyt osoittamaan, että satamasopimuksen tuottamat väitetyt hyödyt ovat suuremmat kuin pitkäaikaisen monopoliaseman kuluttajille tuottamat haitat. Myöskään yksinoikeuden kesto (25 vuotta) ei ollut missään nimessä hyväksyttävä, vaan se oli suhteeton toiminnan tehostumisesta mahdollisesti saatuihin hyötyihin. |
| --- | --- |

23.

Color Line on väittänyt, että se teki huomattavia ennakkoinvestointeja, joilla Sandefjord–Strömstad -reittiä kehitettiin huomattavasti kuluttajien hyödyksi. Color Line ei ole kuitenkaan pystynyt riittävän hyvin perustelemaan, kuinka toiminta on tehostunut pitkäaikaisen yksinoikeudellisen satamasopimuksen voimassaoloaikana. Saadut hyödyt ovat parhaassakin tapauksessa vähäisiä. Color Line ei ole myöskään pystynyt osoittamaan, että satamasopimuksen tuottamat väitetyt hyödyt ovat suuremmat kuin pitkäaikaisen monopoliaseman kuluttajille tuottamat haitat. Myöskään yksinoikeuden kesto (25 vuotta) ei ollut missään nimessä hyväksyttävä, vaan se oli suhteeton toiminnan tehostumisesta mahdollisesti saatuihin hyötyihin.

| 24. | Näin ollen Color Line ei ole osoittanut, että ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

24.

Näin ollen Color Line ei ole osoittanut, että ETA-sopimuksen 53 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät.

10.   ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitettu määräävän aseman väärinkäyttö

| 25. | Vuodesta 1986 Kystlinkin markkinoille tuloon saakka vuonna 2006 Color Linella oli 100 prosentin markkinaosuus eli monopoliasema lauttapalvelujen merkityksellisillä markkinoilla. Yrityksen asiakkaat olivat pääasiassa yksityishenkilöitä, joilla oli vähän tai ei lainkaan tasapainottavaa ostovoimaa. Lisäksi markkinoilla oli merkittäviä toiminnan aloittamisen esteitä, kuten Color Linen markkina-asema, asiakkaiden merkkiuskollisuus, käyttökelpoisten vaihtoehtoisten satamien puuttuminen ja sääntelylliset esteet. Näistä syistä Color Linella oli määräävä asema merkityksellisillä markkinoilla ainakin tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

25.

Vuodesta 1986 Kystlinkin markkinoille tuloon saakka vuonna 2006 Color Linella oli 100 prosentin markkinaosuus eli monopoliasema lauttapalvelujen merkityksellisillä markkinoilla. Yrityksen asiakkaat olivat pääasiassa yksityishenkilöitä, joilla oli vähän tai ei lainkaan tasapainottavaa ostovoimaa. Lisäksi markkinoilla oli merkittäviä toiminnan aloittamisen esteitä, kuten Color Linen markkina-asema, asiakkaiden merkkiuskollisuus, käyttökelpoisten vaihtoehtoisten satamien puuttuminen ja sääntelylliset esteet. Näistä syistä Color Linella oli määräävä asema merkityksellisillä markkinoilla ainakin tarkastelujakson aikana.

| 26. | Yrityksellä oli 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana satamasopimuksen mukainen pitkäaikainen yksinoikeus käyttää satamapalveluja Torskholmenin alueella Strömstadissa. Kyseinen yksinoikeus esti kilpailun merkityksellisillä markkinoilla tai vähintään rajoitti sitä ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

26.

Yrityksellä oli 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana satamasopimuksen mukainen pitkäaikainen yksinoikeus käyttää satamapalveluja Torskholmenin alueella Strömstadissa. Kyseinen yksinoikeus esti kilpailun merkityksellisillä markkinoilla tai vähintään rajoitti sitä ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

| 27. | Color Line ei ole esittänyt objektiivisia perusteluja sille, että se vetosi kyseiseen sopimukseen ja säilytti yksinoikeutensa ETA-sopimuksen voimaantulon (1. tammikuuta 1994) ja joulukuun 20. päivän 2005 välisenä aikana. Tämän vuoksi Color Line väärinkäytti määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

27.

Color Line ei ole esittänyt objektiivisia perusteluja sille, että se vetosi kyseiseen sopimukseen ja säilytti yksinoikeutensa ETA-sopimuksen voimaantulon (1. tammikuuta 1994) ja joulukuun 20. päivän 2005 välisenä aikana. Tämän vuoksi Color Line väärinkäytti määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla.

| 28. | Kansainväliset lauttaliikennepalvelut ovat väistämättä rajat ylittäviä palveluja. Tässä tapauksessa lauttapalvelujen merkitykselliset markkinat muodostavat merkittävän osan yhteismarkkinoista. Tämän vuoksi Color Linen määräävän aseman väärinkäyttö merkityksellisillä markkinoilla vaikutti huomattavasti ETA-alueen sisäiseen kauppaan ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

28.

Kansainväliset lauttaliikennepalvelut ovat väistämättä rajat ylittäviä palveluja. Tässä tapauksessa lauttapalvelujen merkitykselliset markkinat muodostavat merkittävän osan yhteismarkkinoista. Tämän vuoksi Color Linen määräävän aseman väärinkäyttö merkityksellisillä markkinoilla vaikutti huomattavasti ETA-alueen sisäiseen kauppaan ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

11.   Päätöksen vastaanottajat

| 29. | Päätöksessä todetaan, että Color Line AS ja Color Group AS ovat rikkoneet ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa, koska Color Line AS on nauttinut Strömstadin kunnan kanssa vuonna 1991 tehtyyn satamasopimukseen perustuvasta pitkäaikaisesta yksinoikeudesta. Rikkominen tapahtui seuraavasti:






  a) | Color Line AS osallistui rikkomiseen suoraan 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana; |
| --- | --- | --- |

29.

Päätöksessä todetaan, että Color Line AS ja Color Group AS ovat rikkoneet ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa, koska Color Line AS on nauttinut Strömstadin kunnan kanssa vuonna 1991 tehtyyn satamasopimukseen perustuvasta pitkäaikaisesta yksinoikeudesta. Rikkominen tapahtui seuraavasti:

a)

Color Line AS osallistui rikkomiseen suoraan 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana;

| b) | Color Group AS käytti ratkaisevaa vaikutusvaltaa kokonaan omistamassaan tytäryhtiössä Color Line AS:ssä 1. joulukuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS käytti ratkaisevaa vaikutusvaltaa kokonaan omistamassaan tytäryhtiössä Color Line AS:ssä 1. joulukuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana.

12.   Sakot

| 30. | Viranomaisen antamien sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen (2) mukaisesti sakon perusmäärä lasketaan enintään 30 prosentin osuutena sellaisten rikkomiseen suoraan tai epäsuorasti liittyvien tavaroiden tai palvelujen myyntiarvosta, jotka yritys on myynyt Euroopan talousalueen alueella sijaitsevalla asian kannalta merkityksellisellä maantieteellisellä alueella. Kyseinen prosenttiosuus määritetään rikkomisen vakavuuden perusteella ja kerrotaan niiden vuosien lukumäärällä, joina rikkominen tapahtui. |
| --- | --- |

30.

Viranomaisen antamien sakkojen laskentaa koskevien suuntaviivojen (2) mukaisesti sakon perusmäärä lasketaan enintään 30 prosentin osuutena sellaisten rikkomiseen suoraan tai epäsuorasti liittyvien tavaroiden tai palvelujen myyntiarvosta, jotka yritys on myynyt Euroopan talousalueen alueella sijaitsevalla asian kannalta merkityksellisellä maantieteellisellä alueella. Kyseinen prosenttiosuus määritetään rikkomisen vakavuuden perusteella ja kerrotaan niiden vuosien lukumäärällä, joina rikkominen tapahtui.

| 31. | Viranomainen käyttää yleensä lähtökohtana yrityksen myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen. Tässä asiassa käytetään Color Linen liikevaihtoa Sandefjord–Strömstad -reitillä vuonna 2004. |
| --- | --- |

31.

Viranomainen käyttää yleensä lähtökohtana yrityksen myyntiä sen ajanjakson viimeisenä täytenä vuotena, jona yritys osallistui rikkomiseen. Tässä asiassa käytetään Color Linen liikevaihtoa Sandefjord–Strömstad -reitillä vuonna 2004.

| 32. | Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta ja päättäessään, olisiko tietyssä tapauksessa otettava huomioon asteikon ala- vai yläpäähän sijoittuva osuus myyntiarvosta, viranomainen arvioi tapauskohtaisesti kaikkia asian kannalta merkityksellisiä seikkoja. Viranomainen ottaa huomioon useita tekijöitä, kuten rikkomisen luonteen, kaikkien osapuolten yhteenlasketun markkinaosuuden ja rikkomisen maantieteellisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

32.

Arvioidessaan rikkomisen vakavuutta ja päättäessään, olisiko tietyssä tapauksessa otettava huomioon asteikon ala- vai yläpäähän sijoittuva osuus myyntiarvosta, viranomainen arvioi tapauskohtaisesti kaikkia asian kannalta merkityksellisiä seikkoja. Viranomainen ottaa huomioon useita tekijöitä, kuten rikkomisen luonteen, kaikkien osapuolten yhteenlasketun markkinaosuuden ja rikkomisen maantieteellisen ulottuvuuden.

| 33. | Tässä asiassa viranomainen päättelee, että sakon perusmäärää laskettaessa huomioon otettava osuus myyntiarvosta on 2,5 prosenttia. |
| --- | --- |

33.

Tässä asiassa viranomainen päättelee, että sakon perusmäärää laskettaessa huomioon otettava osuus myyntiarvosta on 2,5 prosenttia.

| 34. | Viranomainen on todennut ETA:n kilpailusääntöjen rikkomisen alkaneen 1. tammikuuta 1994. Tästä huolimatta viranomainen on sakkoja määrätessään sille annetun runsaan harkintavallan (3) puitteissa ja käsiteltävän asian erityispiirteiden vuoksi päättänyt poikkeuksellisesti määrätä sakon ainoastaan ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005. Huomioon otettava ajanjakso on näin ollen seitsemän vuotta. |
| --- | --- |

34.

Viranomainen on todennut ETA:n kilpailusääntöjen rikkomisen alkaneen 1. tammikuuta 1994. Tästä huolimatta viranomainen on sakkoja määrätessään sille annetun runsaan harkintavallan (3) puitteissa ja käsiteltävän asian erityispiirteiden vuoksi päättänyt poikkeuksellisesti määrätä sakon ainoastaan ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005. Huomioon otettava ajanjakso on näin ollen seitsemän vuotta.

| 35. | Edellä esitetyn perusteella sakon perusmäärä on 18 811 000 EUR. |
| --- | --- |

35.

Edellä esitetyn perusteella sakon perusmäärä on 18 811 000 EUR.

| 36. | Asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja. |
| --- | --- |

36.

Asiaan ei liity raskauttavia eikä lieventäviä seikkoja.

| 37. | Sakon määrä on alle 10 prosenttia rikkomiseen osallistuneen yrityksen kokonaisliikevaihdosta päätöksen tekemistä edeltäneen tilikauden liikevaihdosta. |
| --- | --- |

37.

Sakon määrä on alle 10 prosenttia rikkomiseen osallistuneen yrityksen kokonaisliikevaihdosta päätöksen tekemistä edeltäneen tilikauden liikevaihdosta.

13.   Päätös

| 38. | Color Line AS ja Color Group AS ovat rikkoneet ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa, koska Color Line AS on nauttinut Strömstadin kunnan kanssa vuonna 1991 tehtyyn satamasopimukseen perustuvasta pitkäaikaisesta yksinoikeudesta. Rikkominen tapahtui seuraavasti:






  a) | Color Line AS osallistui rikkomiseen suoraan 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana; |
| --- | --- | --- |

38.

Color Line AS ja Color Group AS ovat rikkoneet ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklaa, koska Color Line AS on nauttinut Strömstadin kunnan kanssa vuonna 1991 tehtyyn satamasopimukseen perustuvasta pitkäaikaisesta yksinoikeudesta. Rikkominen tapahtui seuraavasti:

a)

Color Line AS osallistui rikkomiseen suoraan 1. tammikuuta 1994–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana;

| b) | Color Group AS käytti ratkaisevaa vaikutusvaltaa kokonaan omistamassaan tytäryhtiössä Color Line AS:ssä 1. joulukuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana. |
| --- | --- |

b)

Color Group AS käytti ratkaisevaa vaikutusvaltaa kokonaan omistamassaan tytäryhtiössä Color Line AS:ssä 1. joulukuuta 1998–20. joulukuuta 2005 välisenä aikana.

| 39. | Vaikka viranomainen on käytettävissä olevien todisteiden perusteella todennut, että rikkominen päättyi 20. joulukuuta 2005, se vaatii epävarmuuden välttämiseksi, että tämän päätöksen kohteena olevat merkityksellisillä markkinoilla toimivat yritykset lopettavat rikkomisen (jos niin ei ole jo tehty) ja pidättyvät tulevaisuudessa toimista tai menettelytavoista, joilla voi olla sama tai samankaltainen tavoite tai vaikutus. |
| --- | --- |

39.

Vaikka viranomainen on käytettävissä olevien todisteiden perusteella todennut, että rikkominen päättyi 20. joulukuuta 2005, se vaatii epävarmuuden välttämiseksi, että tämän päätöksen kohteena olevat merkityksellisillä markkinoilla toimivat yritykset lopettavat rikkomisen (jos niin ei ole jo tehty) ja pidättyvät tulevaisuudessa toimista tai menettelytavoista, joilla voi olla sama tai samankaltainen tavoite tai vaikutus.

| 40. | Color Line AS:lle ja Color Group AS:lle määrätään yhteisvastuullinen 18 811 000 EUR sakko ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

40.

Color Line AS:lle ja Color Group AS:lle määrätään yhteisvastuullinen 18 811 000 EUR sakko ajanjaksolta 1. tammikuuta 1999–20. joulukuuta 2005.

---

(1)  EUVL C 227, 21.9.2006, s. 10, ja EUVL:n ETA-täydennysosa 47, 21.9.2006, s. 1.

(2)  EUVL C 314, 21.12.2006, s. 84, ja EUVL:n ETA-täydennysosa 63, 21.12.2006, s. 44.

(3)  Sakkojen laskentaa koskevat suuntaviivat, 37 kohta.

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/11

---

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY

Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – ennalta määritellyt alueet vuonna 2012

2012/C 180/07

Norjan öljy- ja energiaministeriö pyytää öljyntuotantolupia koskevia hakemuksia hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tuotantolupia myönnetään Norjassa tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimuksen) osapuolena olevassa muussa valtiossa rekisteröidyille osakeyhtiöille tai jossakin ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa vakituisesti asuville luonnollisille henkilöille. Osakeyhtiöllä on oltava vähintään 1 miljoonan NOK suuruinen osakepääoma tai vastaava määrä osakepääomaa sen maan valuuttana, jossa yhtiö on rekisteröity.

Yhtiöt, joilla ei tällä hetkellä ole tuotantolupaa Norjan mannerjalustalla, voivat saada luvan, jos ne on esivalinnassa hyväksytty mahdollisiksi luvanhaltijoiksi Norjan mannerjalustan osalta.

Ministeriö kohtelee tasapuolisesti oman hakemuksen tekeviä yrityksiä ja yrityksiä, jotka hakevat lupaa osana yritysryhmää. Tuotantoluvan hakijaksi katsotaan sekä oman hakemuksen tekevät hakijat että yritysryhmään kuuluvat yhteisen hakemuksen tekevät hakijat. Ministeriö voi yritysryhmien tai yksittäisten hakijoiden tekemien hakemusten perusteella määritellä luvanhaltijaryhmien kokoonpanon ja nimeää ryhmille toiminnasta vastaavan.

Tuotantolupaosakkuuden myöntämisen edellytyksenä on se, että luvanhaltijat tekevät öljytoimintaa koskevan sopimuksen sekä yhteistyösopimuksen ja kirjanpitosopimuksen. Jos tuotantolupa jaetaan stratigrafisesti, näiden kahden stratigrafisesti jaetun tuotantoluvan haltijoiden on lisäksi tehtävä erityinen yhteistyösopimus, jossa määritellään niiden väliset suhteet tältä osin.

Edellä mainittujen sopimusten allekirjoittamisen myötä luvanhaltijat muodostavat yhteisyrityksen, josta niillä on koko ajan niiden tuotantolupaosakkuutta vastaava omistusosuus.

Lupa-asiakirjat perustuvat pääosin ennalta määritellyille alueille vuonna 2011 myönnettyjen lupien vastaaviin asiakirjoihin. Tavoitteena on kertoa alan toimijoille tähän kehykseen mahdollisesti tehtävien muutosten pääkohdista ennen hakuajan päättymistä.

Tuotantoluvan myöntämisperusteet

Tavoitteena on edistää moitteetonta resurssienhallintaa ja öljyn nopeaa ja tehokasta etsintää ja tuotantoa Norjan mannerjalustalla sekä muodostaa luvanhaltijaryhmiä tämän varmistamiseksi. Tämän perusteella tuotantolupaosakkuuksien myöntämisessä ja toiminnasta vastaavan nimeämisessä sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

| a) | hakijan tekninen asiantuntemus, mukaan luettuna kehitys-, tutkimus-, turvallisuus- ja ympäristöasioihin liittyvä asiantuntemus, ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

a)

hakijan tekninen asiantuntemus, mukaan luettuna kehitys-, tutkimus-, turvallisuus- ja ympäristöasioihin liittyvä asiantuntemus, ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| b) | hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

b)

hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| c) | hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän; |
| --- | --- |

c)

hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän;

| d) | hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla; |
| --- | --- |

d)

hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla;

| e) | ministeriön kokemukset hakijan toiminnasta; |
| --- | --- |

e)

ministeriön kokemukset hakijan toiminnasta;

| f) | jos hakijat hakevat lupaa ryhmänä, huomioon otetaan ryhmän kokoonpano, ehdotettu toiminnasta vastaava ja ryhmän kokonaispätevyys; |
| --- | --- |

f)

jos hakijat hakevat lupaa ryhmänä, huomioon otetaan ryhmän kokoonpano, ehdotettu toiminnasta vastaava ja ryhmän kokonaispätevyys;

| g) | tuotantolupia myönnetään pääasiassa yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

g)

tuotantolupia myönnetään pääasiassa yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| h) | kun tuotantolupia myönnetään kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava g alakohdassa tarkoitettua kokemusta; |
| --- | --- |

h)

kun tuotantolupia myönnetään kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava g alakohdassa tarkoitettua kokemusta;

| i) | Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

i)

Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| j) | syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavan ominaisuudessa; |
| --- | --- |

j)

syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällämerellä toiminnasta vastaavan ominaisuudessa;

| k) | jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja (HPTH), tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HPHT-porauksia toiminnasta vastaavana. |
| --- | --- |

k)

jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja (HPTH), tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että ainakin yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla. Tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HPHT-porauksia toiminnasta vastaavana.

Hakemuspyynnön kohteena olevat lohkot

Tämän hakukierroksen kohteena oleva Norjan mannerjalustan alue on määritelty ennalta. Tuotantolupaosakkuuksia koskevia hakemuksia voi tehdä ennalta määritellyn alueen lohkoista, joille ei ole vielä myönnetty lupia, ja sellaisista ennalta määritellyn alueen lohkoista tai niiden osista, jotka ovat vapautuneet ennen hakemusten jättämisen määräaikaa.

Ilmoituksen koko tekstin sekä yksityiskohtaisia karttoja vapaista alueista saa Norjan öljyviraston internet-osoitteesta http://www.npd.no/apa2012 tai öljy- ja energiaministeriöstä, puh. +47 22246209.

Tuotantolupahakemukset on toimitettava osoitteeseen:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Määräaika: 6. syyskuuta 2012 klo 12.00.

Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvat vuoden 2012 ennalta määritellyille alueille myönnetään aikaisintaan 90 päivän kuluttua hakemuspyynnön julkaisupäivästä. Suunnitelmien mukaan ne myönnetään loppuvuodesta 2012/alkuvuodesta 2013, kuitenkin viimeistään 30 päivänä tammikuuta 2013.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/13

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA

2012/C 180/08

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää seuraavat avoimet kilpailut:

| | EPSO/AD/233/12 – Kroaatinkieliset (HR) kääntäjät (AD 5) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Kroaatinkieliset (HR) kääntäjät (AD 5)

| | EPSO/AD/234/12 – Kroaatista tai kroaatiksi (HR) tulkkaavat tulkit (AD 5/AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Kroaatista tai kroaatiksi (HR) tulkkaavat tulkit (AD 5/AD 7)

| | EPSO/AD/235/12 – Kroaatinkieliset (HR) lingvistijuristit (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Kroaatinkieliset (HR) lingvistijuristit (AD 7)

Kilpailuilmoitukset julkaistaan
  Euroopan unionin virallisen lehden 21. kesäkuuta 2012 ilmestyvässä numerossa C 180 A ainoastaan englannin, ranskan ja saksan kielillä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivulla http://eu-careers.eu

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/14

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä

2012/C 180/09

Koska polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä on julkaistu ilmoitus (1), jonka johdosta ei ole esitetty uudelleentarkastelua koskevaa asianmukaisesti perusteltua pyyntöä, komissio ilmoittaa, että jäljempänä mainittu polkumyynnin vastainen toimenpide päättyy lähiaikoina.

Tämä ilmoitus julkaistaan polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (2) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Satulat | Kiinan kansantasavalta | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 691/2007 (EUVL L 160, 21.6.2007, s. 1) | 22.6.2012 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä (3)

Satulat

Kiinan kansantasavalta

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 691/2007 (EUVL L 160, 21.6.2007, s. 1)

22.6.2012

---

(1)  EUVL C 257, 1.9.2011, s. 7.

(2)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(3)  Toimenpiteen voimassaolo päättyy tässä sarakkeessa mainittuna päivänä keskiyöllä.

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/15

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

2012/C 180/10

1.   Komissio ilmoittaa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä, jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävät todisteet siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium (2)) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolo päättyy (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tietyt mangaanidioksidit | Etelä-Afrikka | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 221/2008 (EUVL L 69, 13.3.2008, s. 1) | 14.3.2013 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolo päättyy (3)

Tietyt mangaanidioksidit

Etelä-Afrikka

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 221/2008 (EUVL L 69, 13.3.2008, s. 1)

14.3.2013

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  F. +32 22956505.

(3)  Toimenpiteen voimassaolo päättyy keskiyöllä tässä sarakkeessa mainittuna päivänä.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/16

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 180/11

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 (1) 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta.

AITOA PERINTEISTÄ TUOTETTA KOSKEVA REKISTERÖINTIHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 509/2006

”TEPERTŐS POGÁCSA”

EY-N:o: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Hakijaryhmittymän nimi ja osoite:

| Nimi: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje |
| --- | --- |
| Osoite: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje

Osoite:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

P.

+36 302604274

F.

—

Sähköposti:

nardaianita@gmail.com

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Unkari

3.   Tuotekuvaus:

3.1   Rekisteröitävä nimi:

”Tepertős pogácsa”

Kun tuote saatetaan markkinoille, merkintöihin voidaan sisällyttää ilmaisu ”magyar hagyományok szerint előállított” (valmistettu perinteisin unkarilaisin menetelmin). Ilmaisu käännetään myös muille virallisille kielille.

3.2   Nimi:

|  | on itsessään erityinen |
| --- | --- |
| ☒ | on maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonnetta ilmaiseva |



on itsessään erityinen

☒

on maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonnetta ilmaiseva

Nimeen sisältyvä sana ”tepertős” viittaa ruskistettuihin silavakuutioihin, joista valmistetaan hienonnettua silavatahnaa. Tahna on olennainen raaka-aine suolaisen pyörän leivonnaisen eli ”pogácsan” valmistuksessa.

3.3   Asetuksen (EY) N:o 509/2006 13 artiklan 2 kohdan mukainen nimen varaaminen:

|  | Rekisteröintiin liittyy nimen varaaminen |
| --- | --- |
| ☒ | Rekisteröintiin ei liity nimen varaamista |



Rekisteröintiin liittyy nimen varaaminen

☒

Rekisteröintiin ei liity nimen varaamista

3.4   Tuotetyyppi:

| Luokka 2.3 – | Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet |
| --- | --- |

Luokka 2.3 –

Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet

3.5   Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan:

”Tepertős pogácsa” on pyöreä lieriömäinen, hiivalla nostatettu, suolalla ja pippurilla maustettu suolainen leivonnainen, jonka läpimitta on 3–5 cm ja paino 25–50 g. Se sisältää silavatahnaa ja laardia, ja sen rakenne on joko murea tai lehtevä. Pogácsa-leivonnaisen pinta on punaruskea ja ristikkokuvioinen. Pohja on tasainen ja punaruskea. Sisällä on tasaisesti jakautuneena ruskistettujen silavakuutioiden palasia. Murea muunnelma on murennettavissa palasiksi, lehtevä muunnelma on puolestaan rakenteeltaan huokoinen ja lehtimäinen. Maku tuo mieleen ruskistetut silavakuutiot, on miellyttävän suolainen ja miedon pippurinen. Tuotteen rasvapitoisuus kuiva-aineesta laskettuna on 20–30 %, ja tuote sisältää jauhoista laskettuna 25–40 % ruskistettuja silavakuutioita. Rasvasta vähintään 60 % on peräisin ruskistetuista silavakuutiosta.

Aistinvaraiset ominaisuudet

| | Murea ”Tepertős pogácsa” | Lehtevä ”Tepertős pogácsa” |
| --- | --- | --- |
| Muoto | Pyöreä, tasaisen lieriömäinen. | Pyöreä lieriö, voi olla hieman kallellaan. |
| Kuori | Päällysosa on kiiltävä, punaruskea ja tiheän ristikkokuvioinen, reunat ovat hiekanväriset ja himmeät, alapuoli on punaruskea ja himmeä. |
| Sisus | Selkeän murea, muttei mureneva rakenne. Ruskistettujen silavakuutioiden palaset ovat jakautuneet tasaisesti sisälle, väri on ruskehtava. | Hieman lehtevä, kerrokset voidaan erotella toisistaan, ruskistettujen silavakuutioiden palaset ovat nähtävissä kerroksissa, väri on ruskehtava. |
| Maku | Tuo mieleen ruskistetut silavakuutiot, on miellyttävän suolainen ja miedon pippurinen. |
| Aromi | Tuo mieleen ruskistetut silavakuutiot ja laardin, pippurinen. |

Murea ”Tepertős pogácsa”

Lehtevä ”Tepertős pogácsa”

Muoto

Pyöreä, tasaisen lieriömäinen.

Pyöreä lieriö, voi olla hieman kallellaan.

Kuori

Päällysosa on kiiltävä, punaruskea ja tiheän ristikkokuvioinen, reunat ovat hiekanväriset ja himmeät, alapuoli on punaruskea ja himmeä.

Sisus

Selkeän murea, muttei mureneva rakenne. Ruskistettujen silavakuutioiden palaset ovat jakautuneet tasaisesti sisälle, väri on ruskehtava.

Hieman lehtevä, kerrokset voidaan erotella toisistaan, ruskistettujen silavakuutioiden palaset ovat nähtävissä kerroksissa, väri on ruskehtava.

Maku

Tuo mieleen ruskistetut silavakuutiot, on miellyttävän suolainen ja miedon pippurinen.

Aromi

Tuo mieleen ruskistetut silavakuutiot ja laardin, pippurinen.

Fyysiset ja kemialliset ominaisuudet

| — | Rasvapitoisuus: lopputuotteen rasvapitoisuus kuiva-aineesta laskettuna 20–30 % (m/m) |
| --- | --- |

—

Rasvapitoisuus: lopputuotteen rasvapitoisuus kuiva-aineesta laskettuna 20–30 % (m/m)

| — | Suolapitoisuus: lopputuotteen suolapitoisuus kuiva-aineesta laskettuna 4,0 % (m/m). |
| --- | --- |

—

Suolapitoisuus: lopputuotteen suolapitoisuus kuiva-aineesta laskettuna 4,0 % (m/m).

3.6   Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen valmistusmenetelmän kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan:

Valmistusaineet

Ruskistetuista silavakuutioista valmistettava tahna eli silavatahna:

| — | Nahattomat ruskistetut silavakuutiot: osuus silavatahnasta 70–75 %; massa, joka jää jäljelle, kun hieman tai ei lainkaan lihaa sisältävää silavaa ruskistetaan |
| --- | --- |

—

Nahattomat ruskistetut silavakuutiot: osuus silavatahnasta 70–75 %; massa, joka jää jäljelle, kun hieman tai ei lainkaan lihaa sisältävää silavaa ruskistetaan

| — | Laardi: osuus silavatahnasta 25–30 %; rasva, joka saadaan, kun hieman tai ei lainkaan lihaa sisältävää silavaa ruskistetaan. |
| --- | --- |

—

Laardi: osuus silavatahnasta 25–30 %; rasva, joka saadaan, kun hieman tai ei lainkaan lihaa sisältävää silavaa ruskistetaan.

Taikinan valmistus: vehnäjauhoa (BL55 tai BL80) tai spelttijauhoa, kananmunaa, keltuaista, maitoa, hiivaa, valkoviiniä tai etikkaa, hapankermaa, suolaa ja pippuria.

”Tepertős pogácsan” valmistuksessa ei saa käyttää mitään elintarvikelisäaineita (esimerkiksi nostatus- tai säilöntäainetta).

Valmistus:

Tepertős pogácsa -taikina on joko mureaa tai lehtevää valmistustavasta riippuen.

Murean ”tepertős pogácsan” valmistus

Ensimmäinen vaihe:   silavatahnan valmistus

Tuoreita nahattomia ruskistettuja silavakuutioita tasoitetaan puupöydällä kaulimella niin kauan, ettei isompia karkeampia paloja enää erotu ja ruskistetut ainekset ovat tasaisesti jakautuneet. Hienonnus voidaan tehdä myös lihamyllyllä. Tällöin lihamyllyyn on laitettava pienireikäisin reikälevy.

Laardi sekoitetaan tahnaan puulusikalla tai sekoituskoneella. Tärkeä vaatimus on, ettei tahnassa käytetä lisä- eikä säilöntäaineita, ruskistettuja hanhenrasvakuutioita, kasvirasvaa eikä margariinia vaan ainoastaan tuoreita nahattomia ruskistettuja silavakuutioita.

Teollisesti valmistetun tahnan on myös täytettävä silavatahnaa koskevat vaatimukset.

Toinen vaihe:   taikinan valmistus

Vehnäjauhokiloa kohden käytetään 250–400 grammaa silavatahnaa. Silavatahna ja jauhot sekoitetaan tasaiseksi massaksi. Jotta leivonnaisista tulisi mureita, kaikkien jauhohiukkasten on peityttävä silavatahnaan. Kaikki ainekset eli silavatahna-jauhoseos ja muut ainekset sekoitetaan yhteen. Yhtä jauhokiloa kohden käytetään 5 % hiivaa maitoon liotettuna, 1 muna, 1 keltuainen, 0,02 % valkoviiniä tai etikkaa, 2,5 % suolaa, 0,001 % jauhettua pippuria ja niin paljon hapankermaa, että saadaan aikaan suhteellisen kova taikina. Taikinaa on alustettava, kunnes se pysyy koossa. Jos taikinaa alustetaan liikaa, leivonnaiseen ei saada haluttua mureutta.

Tuotteen korkean rasvapitoisuuden vuoksi taikina on valmistettava kylmistä aineksista ja taikinan on annettava levätä kylmässä niin kauan, että sen sisälämpötila on 26 °C:ta. Kun otetaan huomioon tuotteen luonne, taikina voidaan myös laittaa +5–8 °C:een jääkaappiin. Tällöin sen on annettava levätä vähintään 3 tuntia.

Kohonnut ja jäähtynyt taikina kaulitaan sormenpaksuiseksi levyksi ja levyn pinnalle tehdään ristikkäisviiltoja. Tämä voidaan tehdä noin 3 mm etäisyydelle toisistaan asetettujen veitsien avulla. Pogácsa-palat irrotetaan taikinasta yleensä muoteilla, joiden läpimitta on 3–6 cm. Näin paloista saadaan tasamuotoisia ja mahdollisimman lieriömäisiä. Lopullinen muoto viimeistellään käsin pyörittämällä. Leivonnaisia asetetaan leivinlaudalle vierekkäin niin paljon kuin pellille mahtuu, ja ne sivellään vatkatulla kananmunalla. Kananmuna ei saa kuitenkaan valua leivonnaisten sivuille. Kun kananmuna on hieman kuivunut, leivonnaiset asetetaan pellille tasaisin välein. Ylijäämäpalat voidaan koota enintään kahdesti yhteen. Taikinaa ei saa käsitellä liikaa, sen annetaan levätä, ja se leivotaan uudelleen.

Leivonnaisia nostatetaan pellillä 50–55 minuuttia, ja sen jälkeen niitä paistetaan uunissa 220–240 °C:ssa 12–15 minuuttia.

Pogácsa-leivonnaiset myydään irtotavarana tai esipakattuina.

Lehtevän ”tepertős pogácsan” valmistus

Ensimmäinen vaihe:   silavatahnan valmistus

Silavatahna valmistetaan samalla lailla kuin murean muunnelman yhteydessä, mutta sillä erotuksella, että rasvan ja nahattomien ruskistettujen silavakuutioiden lisäksi käytetään suolaa (jauhoista laskettuna noin 1,5 %) ja hienoksijauhettua pippuria (jauhoista laskettuna noin 0,001 %). Suolaa on käytettävä siksi, että jos leivonnaisille ominaisen suolaisen maun vaatima suolamäärä lisättäisiin vain taikinaan, taikina repeilisi, eikä leivonnaisista tulisi lehteviä.

Silavatahnan valmistukseen osoitetusta laardimäärästä käytetään tässä tapauksessa 50 % eli puolet silavatahnaan ja toinen puoli itse taikinaan.

Toinen vaihe:   taikinan valmistus

Niin sanottuun perustaikinaan käytetään jauhoa, silavatahnan valistuksessa saatua laardia sekä suolaa (jauhoista laskettuna noin 1 %). Lisäksi käytetään jauhokiloa kohden 5 % maitoon liotettua hiivaa, 0,02 % valkoviiniä tai etikkaa, mahdollisesti 1 kananmuna, 1 keltuainen ja niin paljon hapankermaa, että taikinasta saadaan kohtuullisen kimmoisaa, tiivistä ja helposti kaulittavaa.

Tässä muunnelmassa ainesten ja silavatahnan alhainen lämpötila on tärkeä sen vuoksi, että silavatahna erottaa taikinakerrokset toisistaan, kun taikinaa taitellaan kerroksittain. Ohueksi kaulittujen viileiden taikinakerrosten välissä oleva rasva sulaa paistamisen aikana ja estää taikinakerroksia tarttumasta toisiinsa. Taikinan ja rasvan vesipitoisuus muuttuu höyryksi ja pitää taikinakerrokset erillään, minkä ansiosta paistetuista leivonnaisista tulee lehteviä.

Lehtevä rakenne voidaan tehdä kahdella eri tavalla:

| a) | Silavatahna levitetään ohueksi kaulitulle taikinalevylle tasaisesti, minkä jälkeen taikina kääritään toisesta päästä alkaen rullalle. Taikinarullan annetaan levätä 15–30 minuuttia, sitten se kaulitaan uudelleen ohueksi levyksi ja kääritään uudelleen rullalle 90 asteen kulmassa aiempaan nähden. Jos rullaussuuntaa ei vaihdeta, leivonnaiset kaatuvat paistamisen aikana. |
| --- | --- |

a)

Silavatahna levitetään ohueksi kaulitulle taikinalevylle tasaisesti, minkä jälkeen taikina kääritään toisesta päästä alkaen rullalle. Taikinarullan annetaan levätä 15–30 minuuttia, sitten se kaulitaan uudelleen ohueksi levyksi ja kääritään uudelleen rullalle 90 asteen kulmassa aiempaan nähden. Jos rullaussuuntaa ei vaihdeta, leivonnaiset kaatuvat paistamisen aikana.

| b) | Perustaikina kaulitaan ohueksi levyksi, ja silavatahnaa levitetään niin monta kertaa kuin taikinakerroksia käännetään päällekkäin. Tässä tapauksessa taikinaa ei kääritä rullalle vaan taikinakerroksia käännetään päällekkäin (ainakin kolme kertaa). |
| --- | --- |

b)

Perustaikina kaulitaan ohueksi levyksi, ja silavatahnaa levitetään niin monta kertaa kuin taikinakerroksia käännetään päällekkäin. Tässä tapauksessa taikinaa ei kääritä rullalle vaan taikinakerroksia käännetään päällekkäin (ainakin kolme kertaa).

Ennen kuin taikina kaulitaan viimeisen kerran levyksi, sen annetaan levätä vähintään 15 minuuttia. Taikina kaulitaan sormenpaksuiseksi eli 1–2 cm:n paksuiseksi levyksi, levyn pinnalle tehdään ristikkäisviiltoja ja taikinasta irrotetaan paloja muotilla, jonka läpimitta on 3–6 cm. Leivonnaisia asetetaan leivinlaudalle vierekkäin niin paljon kuin pellille mahtuu, ja ne sivellään vatkatulla kananmunalla. Kananmuna ei saa kuitenkaan valua leivonnaisten sivuille.

Kun kananmuna on hieman kuivunut, leivonnaiset asetetaan pellille tasaisin välein, niitä nostatetaan 40–45 minuuttia, ja sen jälkeen niitä paistetaan uunissa 220–240 °C:ssa 8–10 minuuttia.

Pogácsa-leivonnaiset myydään irtotavarana tai esipakattuina.

3.7   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonne:

”Tepertős pogácsan” erityisluonne johtuu seuraavista seikoista:

| — | raaka-aineina käytetään ruskistettuja silavakuutiota ja laardia |
| --- | --- |

—

raaka-aineina käytetään ruskistettuja silavakuutiota ja laardia

| — | taikina valmistetaan erityisellä tekniikalla |
| --- | --- |

—

taikina valmistetaan erityisellä tekniikalla

| — | fysikaaliset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet. |
| --- | --- |

—

fysikaaliset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet.

Erityisluonteen antavat raaka-aineet eli ruskistetut silavakuutiot

”Tepertős pogácsan” erityisluonne johtuu aineksesta, joka jää jäljelle, kun hieman tai ei lainkaan lihaa sisältävää silavaa ruskistetaan. Ruskistettujen silavakuutioiden valkuaisainepitoisuus on 12–13 % ja rasvapitoisuus 82–84 %. Tuotteen rasvapitoisuudesta vähintään 60 % on peräisin ruskistetuista silavakuutioista.

Erityinen taikinanvalmistustekniikka

Ruskistettujen silavakuutioiden käyttö mahdollistaa murean muunnelman lisäksi erityisen lehtevän muunnelman valmistuksen. Samalla korkea rasvapitoisuus vaatii erityisen viileän taikinan, jonka lämpötila on 24–26 °C.

Fysikaaliset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet

Koska valmistuksessa käytetään ruskistettuja silavakuutioita ja laardia, ”Tepertős pogácsan” rasvapitoisuus on 20–30 %. Tämän vuoksi ”pogácsan” ravintoarvo on korkeampi, se kuivuu hitaammin ja säilyy kauemmin kuin muut samaan luokkaan kuuluvat tuotteet.

3.8   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen perinteinen luonne:

Sanaa ”pogácsa” käytettiin ensimmäisen kerran vuoden 1395 tienoilla. Alun perin se merkitsi tuhkassa/hiilloksella paistettua litteää leipää. Unkarilaisissa kansansaduissa sitä ryhdyttiin nimittämään ”tuhkassa paistetuksi pogácsaksi”. Tällaista litteää leipää nimitettiin 1600-luvulle saakka ”pogácsa-leiväksi” ja sitä syötiin leivän tavoin. Nykyisin tunnettu pienempi lieriömäinen muoto yleistyi Unkarissa myöhäisellä keskiajalla talonpoikaiskeittiön yleisimpänä leivonnaisena, jota valmistettiin erilaisina muunnelmina, ja sen suosio on säilynyt nykypäivään saakka.

”Tepertős pogácsan” kehittyminen on sen ansiota, että ensinnäkin tavaksi tuli valmistaa laardia silavaa sulattamalla ja toiseksi ruskistetuista silavakuutioista tuli jokapäiväistä ruokaa. Vuodelta 1770 peräisin olevan, somogyläisen keskiaatelistoon kuuluvan perheen taloudenhoitoa koskevan kuvauksen perusteella ruskistettuja silavakuutioita valmistettiin 1700-luvulta lähtien aatelisissa perheissä. Tätä tukee myös se, että rasvapurkkeja ruvetaan mainitsemaan aatelisten perheiden perunkirjoissa Unkarin suurella tasangolla eli Alföldillä 1700-luvulta lähtien. (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása, Cegléd, 1988, s. 28, 30. Szűcs). Sianlihanjalostuksessa silavan ruskistaminen ja sen myötä laardin käyttö elintarvikkeena todennäköisesti yleistyivät talonpoikien keskuudessa 1800-luvulta tai sen puolivälistä alkaen. Tämän voi päätellä siitä, että rasvapurkkeja on kirjattu jo 1850-luvulla talonpoikien kirjanpitoon Tonavan ja Tiszan välisellä alueella.

Ruskistettuja silavakuutioita käytettiin Keski-Tiszan seudulla suullisen kansanperinteen mukaan 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa talonpoikien keskuudessa saippuan valmistukseen. Ravinnoksi niitä ruvettiin käyttämään vähitellen. Sianteurastuksen jälkeen paistettiin leivonnaisia, joissa yleensä oli tuoreita nahattomia ruskistettuja pieniä silavakuutioita. Suuressa 1930-luvulla valmistuneessa kansantieteellisessä kokoomateoksessa todetaan, että pogácsa-leivonnainen valmistetaan nostatetusta tai nostattamattomasta vehnäjauhotaikinasta, joka maustetaan – muiden ainesten ohella – ruskistetuilla silavakuutioilla (Bátky Zs.: Táplálkozás. Teoksessa ”A magyarság néprajza”, Budapest, 1933, s. 100). Niinpä voidaankin sanoa, että 1900-luvun alussa oli jo tavallista maustaa nostatettu taikina ruskistetulla silavalla.

”Tepertős pogácsálla” on nykyisinkin tärkeä rooli päivittäisessä ravinnossa. Näitä leivonnaisia tarjotaan ravitsevien keittojen (gulassikeitto, papukeitto) jälkeen toisena ruokalajina. Niitä tarjotaan vieraille kokouksissa ja konferensseissa. Perhepiirissä niitä tarjotaan mielellään erilaisissa juhlissa (häät, ristiäiset) ja juhlapyhinä, kuten jouluna ja pääsiäisenä. Maaseutumatkailussa niitä tarjotaan usein viinin kanssa pikkupurtavana. (Hagyományok Ízek Régiók, I nidos, s. 145–147.)

Tuotteen tunnettuutta osoittavat lukuisat keittokirjat 1880-luvulta nykypäivään saakka: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv. s. 784–785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat. s. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv, s. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve, s. 182, 1934; Hajdú ernőné: Jaj, mit főzzek, s. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, s. 89, 1973.

3.9   Erityisluonnetta koskevat vähimmäisvaatimukset ja tarkastusmenettelyt:

| Erityisluonne | Vähimmäisvaatimukset | Tarkastuskeino ja-tiheys |
| --- | --- | --- |
| Rasvapitoisuus | — | 20–30 % (laskettuna kuiva-aineesta) |

Erityisluonne

Vähimmäisvaatimukset

Tarkastuskeino ja-tiheys

Rasvapitoisuus

—

20–30 % (laskettuna kuiva-aineesta)

| — | ainoastaan laardin käyttö on sallittu |
| --- | --- |

—

ainoastaan laardin käyttö on sallittu

Eritelmän 3.5. kohdan mukaisesti laboratoriossa kahdesti vuodessa.

Ruskistetuista silavakuutioista valmistettu tahna

| — | käytetään ruskistettuja silavakuutioita |
| --- | --- |

—

käytetään ruskistettuja silavakuutioita

| — | käytetään nahattomia ruskistettuja silavakuutioita |
| --- | --- |

—

käytetään nahattomia ruskistettuja silavakuutioita

Tuoteasiakirjojen tai valmistusohjeen perusteella, eräkohtaisesti dokumentoituna.

Ainekset

| — | eritelmän 3.6 kohdan mukaisesti (ruskistetut silavakuutiot, laardi, vehnäjauho, kananmuna, keltuainen, maito, hiiva, valkoviini tai etikka, hapankerma, suola ja pippuri) |
| --- | --- |

—

eritelmän 3.6 kohdan mukaisesti (ruskistetut silavakuutiot, laardi, vehnäjauho, kananmuna, keltuainen, maito, hiiva, valkoviini tai etikka, hapankerma, suola ja pippuri)

Tuoteasiakirjojen tai valmistusohjeen perusteella, eräkohtaisesti dokumentoituna.

Lopputuotteen aistinvaraiset ominaisuudet (sisus, maku, aromi)

| — | murea tai lehtevä rakenne |
| --- | --- |

—

murea tai lehtevä rakenne

| — | ruskistettuja silavakuutioita muistuttava, hieman pippurinen aromi ja maku |
| --- | --- |

—

ruskistettuja silavakuutioita muistuttava, hieman pippurinen aromi ja maku

Aistinvarainen testaus joka työvuorossa.

4.   Eritelmän noudattamisen tarkastamisesta vastaavat viranomaiset tai elimet:

4.1   Nimi ja osoite:

| Nimi: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Maatalouden keskusvirasto – elintarvike- ja rehuturvallisuudesta vastaava osasto) |
| --- | --- |
| Osoite: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Maatalouden keskusvirasto – elintarvike- ja rehuturvallisuudesta vastaava osasto)

Osoite:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

P.

+36 4563010

F.

—

Sähköposti:

oevi@oai.hu

| ☒ julkinen |  yksityinen |
| --- | --- |

☒ julkinen

 yksityinen

4.2   Viranomaisen tai elimen erityistehtävät:

Tarkastusviranomainen valvoo, että tuotteet täyttävät kaikki eritelmässä esitetyt vaatimukset.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/22

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2012/C 180/12

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”FIN GRAS”/”FIN GRAS DU MÉZENC”

EY-N:o: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Fin gras”/”Fin gras du Mézenc”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotetyyppi:

| Luokka 1.1 – | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- |

Luokka 1.1 –

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Alkuperänimitystä ”Fin gras” tai ”Fin gras du Mézenc” voidaan käyttää ainoastaan naudanlihasta, joka on peräisin vähintään 24 kuukauden ikäisistä hiehoista tai vähintään 30 kuukauden ikäisistä häristä.

Kyseessä on kausituote. Eläinten teurastuskausi kestää 1 päivästä helmikuuta 31 päivään toukokuuta. Sitä ennen eläimiä on lihotettu talven ajan hitaasti navetassa. Ruokinnassa on käytetty pääosin heinää.

Eläimiä karsitaan huolellisella valinnalla niiden eri elinvaiheissa, erityisesti ennen lihotusvaiheen alkua ja sen lopussa. Valintaperusteina käytetään luuston ja lihasten kehittymistä, lihotusastetta painelemalla arvioituna, eläinten funktionaalista soveltuvuutta ja yleisilmettä.

Ruhojen ja lihan ominaisuudet ovat sidoksissa pitkään ja asteittaiseen lihotukseen Mézencin heinällä ja eläinten tiukkaan karsintaan niiden eri elinvaiheissa.

Ruhoilla on oltava seuraavat ominaispiirteet:

| — | lihakkuusluokka E, U, R ja rasvaisuusluokka 2, 3, 4 yhteisön täysikasvuisten nautojen ruhojen EUROP-luokitteluasteikolla; |
| --- | --- |

—

lihakkuusluokka E, U, R ja rasvaisuusluokka 2, 3, 4 yhteisön täysikasvuisten nautojen ruhojen EUROP-luokitteluasteikolla;

| — | verotuksessa ilmoitettava paino (eli teuraspaino kylmänä) hiehoilla vähintään 280 kg ja härillä vähintään 320 kg; |
| --- | --- |

—

verotuksessa ilmoitettava paino (eli teuraspaino kylmänä) hiehoilla vähintään 280 kg ja härillä vähintään 320 kg;

| — | pinta on vahamainen tai hieman rasvainen mutta vailla selkeitä rasvakeskittymiä; |
| --- | --- |

—

pinta on vahamainen tai hieman rasvainen mutta vailla selkeitä rasvakeskittymiä;

| — | ulkoisen rasvan väri vaihtelee valkoista kermanvalkoiseen. |
| --- | --- |

—

ulkoisen rasvan väri vaihtelee valkoista kermanvalkoiseen.

Lihan väri vaihtelee kirkkaan punaisesta purppuran punaiseen. Liha on marmoroitunutta eli rasva on jakautunut lihassyiden väliin. Lihan tarjontamuoto on jäädytetty. Liha voidaan myös sulattaa ja panna sen jälkeen tarjolle jäähdytettynä.

Sen mukaan tarjotaanko liha raakana, muhennoksena vai grillattuna, liha vaihtelee hyvin mureasta mureaan, se on täyteläistä ja mehevää, ja sen intensiivinen aromi säilyy suussa pitkään.

Lihan leikkaus vähittäiskauppaa varten tehdään, kun liha myydään loppukuluttajalle.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Ei sovelleta

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Naudat kasvatetaan pääosin laidunrehulla, mikä merkitsee, että tilan eläintiheyttä on rajoitettu ja että heinäniittyä ja laidunta on oltava eläintä kohden vähintään 70 aaria.

Naudat kasvatetaan kesällä ulkona ja talvella navetassa eli hyödynnetään luonnonympäristöä, jolle on ominaista pitkät ja ankarat talvet. Eläimet ovat laitumella vähintään 21 päivästä kesäkuuta 21 päivään syyskuuta. Eläimet syövät laidunnurmea ja kerättyä heinää. Eläimet pidetään navetassa ainakin 30 päivästä marraskuuta 30 päivään maaliskuuta. Tällöin ne saavat syödä heinää rajoituksetta.

Eläinten perusannos koostuu yksinomaan laidunnurmesta tai heinästä.

Heinäniityt ja laitumet, joilta eläinten ravinto on peräisin, sijaitsevat asianomaisella maantieteellisellä alueella, ja niillä kasvaa Mézencin alueelle ominaista pelkästään luonnonvaraista kasvillisuutta. Laitumia hoidetaan säännöllisesti ja monipuolista kasvillisuutta ylläpidetään lannoituksella. Heinä on yksinomaan ensimmäisen sadon heinää, sen annetaan kuivua pellolla ja se varastoidaan erillään tilalla mahdollisesti olevasta muusta heinästä.

Loppulihotuksen aikana eläimet saavat lähinnä heinää, jonka kasvattaja on valinnut sen laadun vuoksi. Ruokinta tapahtuu eläinkohtaisesti ruokintakaukaloiden avulla. Heinää täytyy jakaa tässä lihotusvaiheessa ainakin neljästi päivässä ja syömättä jäänyt heinä on kerättävä pois. Ruokintaa voidaan rajoitetussa määrin tasapainottaa kasviperäisellä ravintolisällä, joka koostuu neljästä raaka-aineesta (ainakin kahdesta viljasta) ja jonka ravintoarvo on kiinteä. Täydennysrehua saadaan antaa enintään suhteessa 700 g/100 kg elopainoa.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Syntymä, kasvatus, lihotus, teurastus

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Ei sovelleta

3.7   Merkintöjä koskevat erityissäännöt:

Ruhon ja siitä peräisin olevien palojen mukana on oltava lopulliseen myyjään saakka merkitä, josta ilmenevät ainakin seuraavat tiedot:

| — | alkuperänimitys, |
| --- | --- |

—

alkuperänimitys,

| — | Euroopan unionin SAN-tunnus, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin SAN-tunnus,

| — | eläimen kansallinen tunnistenumero tai teurastusnumero, |
| --- | --- |

—

eläimen kansallinen tunnistenumero tai teurastusnumero,

| — | maatilan numero, |
| --- | --- |

—

maatilan numero,

| — | teurastamon nimi, osoite ja hyväksyntänumero, |
| --- | --- |

—

teurastamon nimi, osoite ja hyväksyntänumero,

| — | teurastuspäivä, |
| --- | --- |

—

teurastuspäivä,

| — | jos liha on tarkoitettu grillattavaksi tai paistettavaksi, lukuun ottamatta pallea- ja kuvelihaa ja sisäfileetä, maininta ”lihaa raakakypsytetään luullisena eläimen teurastuspäivän ja loppukuluttajalle myynnin välillä vähintään 10 kokonaista päivää”. |
| --- | --- |

—

jos liha on tarkoitettu grillattavaksi tai paistettavaksi, lukuun ottamatta pallea- ja kuvelihaa ja sisäfileetä, maininta ”lihaa raakakypsytetään luullisena eläimen teurastuspäivän ja loppukuluttajalle myynnin välillä vähintään 10 kokonaista päivää”.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue kattaa seuraavat kantonit ja kunnat:

| | Ardèchen departementti: |
| --- | --- |

Ardèchen departementti:

| | Antraigues-sur-Volanen kantoni kokonaan |
| --- | --- |

Antraigues-sur-Volanen kantoni kokonaan

| | Aubenas’n kantonissa seuraavat kunnat: Aubenas, Mercuer |
| --- | --- |

Aubenas’n kantonissa seuraavat kunnat: Aubenas, Mercuer

| | Burzet’n kantonissa seuraavat kunnat: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie |
| --- | --- |

Burzet’n kantonissa seuraavat kunnat: Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet, Sainte-Eulalie

| | Le Cheylardin kantonissa seuraavat kunnat: Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades |
| --- | --- |

Le Cheylardin kantonissa seuraavat kunnat: Le Chambon, Saint-Andéol-de-Fourchades

| | Coucouronin kantonissa seuraavat kunnat: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron |
| --- | --- |

Coucouronin kantonissa seuraavat kunnat: Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte, Lespéron

| | Montpezat-sous-Bauzonin kantoni kokonaan |
| --- | --- |

Montpezat-sous-Bauzonin kantoni kokonaan

| | Privas’n kantonissa seuraavat kunnat: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras |
| --- | --- |

Privas’n kantonissa seuraavat kunnat: Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest, Veyras

| | Saint-Agrèven kantonissa Marsin kunta |
| --- | --- |

Saint-Agrèven kantonissa Marsin kunta

| | Saint-Etienne-de-Lugdarèsin kantonissa seuraavat kunnat: Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne |
| --- | --- |

Saint-Etienne-de-Lugdarèsin kantonissa seuraavat kunnat: Le Plagnal, Saint-Alban-en-Montagne

| | Saint-Martin-de-Valamas’n kantonissa seuraavat kunnat: Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial |
| --- | --- |

Saint-Martin-de-Valamas’n kantonissa seuraavat kunnat: Borée, La Rochette, Saint-Clément, Saint-Martial

| | Saint-Pierrevillen kantonissa seuraavat kunnat: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua |
| --- | --- |

Saint-Pierrevillen kantonissa seuraavat kunnat: Issamoulenc, Marcols-les-Eaux, Saint-Julien-du-Gua

| | Thueytsin kantonissa Astet’n kunta |
| --- | --- |

Thueytsin kantonissa Astet’n kunta

| | Vals-les-Bainsin kantonissa seuraavat kunnat: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains |
| --- | --- |

Vals-les-Bainsin kantonissa seuraavat kunnat: Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel, Vals-les-Bains

| | Haute-Loiren departementti: |
| --- | --- |

Haute-Loiren departementti:

| | Fay-sur-Lignonin kantoni kokonaan |
| --- | --- |

Fay-sur-Lignonin kantoni kokonaan

| | Le Monastier-sur-Gazeillen kantonissa seuraavat kunnat: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles |
| --- | --- |

Le Monastier-sur-Gazeillen kantonissa seuraavat kunnat: Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille, Moudeyres, Présailles

| | Le Puy-en-Velayn kantonissa seuraavat kunnat: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velayn kantonissa seuraavat kunnat: Le Puy-en-Velay, Vals-près-le-Puy

| | Le Puy-en-Velay Nordin kantonissa seuraavat kunnat: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Nordin kantonissa seuraavat kunnat: Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil, Polignac

| | Le Puy-en-Velay Estin kantonissa seuraavat kunnat: Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Estin kantonissa seuraavat kunnat: Brives-Charensac, Saint-Germain-Laprade

| | Le Puy-en-Velay Ouestin kantonissa Espaly-Saint-Marcelin kunta |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Ouestin kantonissa Espaly-Saint-Marcelin kunta

| | Le Puy-en-Velay Sud-Estin kantonissa seuraavat kunnat: Arsac-en-Velay, Coubon |
| --- | --- |

Le Puy-en-Velay Sud-Estin kantonissa seuraavat kunnat: Arsac-en-Velay, Coubon

| | Saint-Julien-Chapteuil’n kantonissa seuraavat kunnat: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac |
| --- | --- |

Saint-Julien-Chapteuil’n kantonissa seuraavat kunnat: Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil, Saint-Pierre-Eynac

| | Tencen kantonissa Mazet-Saint-Voyn kunta |
| --- | --- |

Tencen kantonissa Mazet-Saint-Voyn kunta

| | Yssingeaux’n kantonissa seuraavat kunnat: Araules, Yssingeaux |
| --- | --- |

Yssingeaux’n kantonissa seuraavat kunnat: Araules, Yssingeaux

| | Lozèren departementti: |
| --- | --- |

Lozèren departementti:

| | Langognen kantonissa Langognen kunta. |
| --- | --- |

Langognen kantonissa Langognen kunta.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Kyseessä oleva maantieteellinen alue sijaitsee Ranskan keskiylängön (Massif Centralin) itäreunalla, melko lähellä Puy-en-Velaytä, Mézencin ylätasangolla.

Mézencin ylätasangon vaikutus näkyy kyseisellä maantieteellisellä alueella nautakarjan kasvatuksessa. Alueelle on 1 100–1 500 metrin korkeudelle kehittynyt erityisiä karjankasvatus- ja lihotuskäytäntöjä, jotka perustuvat laiduntamiseen ja heinään. Lisäksi alueelle on luonteenomaista ”Fin gras” -lihan kulutus, lihan myynti perinteisissä lihakaupoissa, ”Fin gras” -lihan teurastuskäytännöt ja tapa kuljettaa eläimet teurastamoihin kasvattajien valvonnassa.

Korkealla sijaitseva maasto on kumpuilevaa ja muinaisen vulkaanisen toiminnan morfologisesti ja geologisesti yhtenäistämää. Maaperä on syvää ja hieman hapanta.

Alueella vallitsevassa mannerilmastossa näkyy Välimeren ilmaston vaikutus. Kesä-heinäkuun vaihdetta ja heinäkuuta leimaavat vähäiset sateet ja korkeat lämpötilat, joten se on erityisen suotuisaa aikaa heinänteolle Mézencin ylätasangon heinäniityillä. Nämä luonnonolot suosivat monipuolisen ja erityisen kasviston kehittymistä tällä ylätasangolla ja mahdollistavat heinänkorjuun poikkeuksellisen korkealla.

Mézencin laidunmaat ovat olleet laadustaan tunnettuja jo 1700-luvulta lähtien. Mézencin heinäniittyjen ja laitumien kasvillisuutta inventointiin vuonna 1995, ja luettelointi osoitti alueen kasvillisuuden olevan hyvin monipuolista viileän vuoristoilmaston kasvillisuutta (orvokki, konnantatar, karhunjuuri eli karhunkumina, puistonurmikka). Mézencin heinän analysointi osoitti selvästi, että heinän ravintoarvo ylitti maatalouden tutkimuslaitoksen INRAn (Institut National de la Recherche Agronomique) vuoristoalueiden heinälle vahvistaman keskiarvon reippaasti. Karhunjuuri eli karhunkumina (Meum Athamanticum Jacq.), paikalliselta nimeltään ”cistre”, on Mézencin heinäniittyjen symboli. Mézencin erityisen sijainnin ansiosta heinää voidaan korjata aina 1 500 metrin korkeuteen saakka, ja eläimet syövät karhunjuurta heinän joukossa (ne eivät syö sitä tuoreena). Sen ansiosta heinästä tulee erityisen maittavaa. Muilla vuoristoalueilla tämä kasvi kasvaa kesälaitumilla, joten eläimet eivät siis syö sitä.

Alueelle on kehittynyt aivan omalaatuinen maatalousjärjestelmä, jossa naudankasvatuksessa käytetään korkealta (yli 1 100 metrin korkeudessa) niitettyä heinää. Muualla näitä alueita käytetään kesälaitumina.

Eläimiä ei kasvateta mahdollisimman suuren painon saavuttamiseksi vaan käytettävissä olevien rehuvarojen hyödyntämiseksi mahdollisimman hyvin. Eläimet kasvavat tasaista vauhtia, sillä laitumella on kesällä käytännössä katsoen aina ruohoa. Pitkiä kuivia kausia, jotka aiheuttaisivat ruohon puutetta, ei juurikaan ole. Rasvaa kertyy tasaisesti, tosin usein enemmän loppuvaiheessa.

Alueen viljelijöillä on erityinen tapa korjata heinää: he kuivattavat heinän pelloilla ja valitsevat parhaan heinän lihotusvaihetta varten. Lihotukseen valituilla eläimillä on oltava erityinen ruumiinrakenne, joka mahdollistaa niiden hitaan lihotuksen heinällä talven aikana. Tätä varten kasvattajat karsivat eläimiä niiden koko eliniän ajan käyttäen perusteina lihasten ja luuston kehittymistä, eläinten funktionaalista soveltuvuutta, lihomiskykyä ja yleisilmettä. Kun eläimet otetaan sisälle navettaan, niiden lihotus ei saa olla liian pitkällä, jotta ne voidaan loppulihottaa heinällä hitaasti talven aikana.

Kullakin tilalla valitaan vuosittain vain joitakin eläimiä tuottamaan ”Fin gras”/”Fin gras du Mézenc” -lihaa. Eläimiä lihotetaan talven aikana hitaasti heinällä vähintään 110 päivää siitä alkaen, kun ne otetaan navettaan (viimeistään marraskuun alussa). Tämän lihotuskauden aikana eläimiä käsitellään yksilöinä eikä laumana ja heinä jaetaan eläinkohtaisesti, jotta eläimet söisivät sitä mahdollisimman paljon. Navetassa eläinten ruokinta räätälöidään sen mukaan, miten ne ovat lihoneet ja milloin ne on tarkoitus myydä. Perinteisen ”Fin gras” -lihotustavan ansiosta muodostuu pintarasvakerros, joka suojaa ruhoa hapettumiselta raakakypsytyksen aikana. Tämän ansiosta ruhoja voidaan raakakypsyttää pitkään (jopa 20–30 päivää) niiden laadun heikkenemättä.

”Fin gras” -teurastuksessa noudatettavien perinteisten käytäntöjen ansiosta liha säilyttää ominaisuutensa, joiden vuoksi sitä voidaan raakakypsyttää pitkään. Ruhojen peseminen on eritoten kiellettyä, jolleivät ne vahingossa likaannu, eikä pintarasvaa saa poistaa. Ruhot jäädytetään hellävaroin.

Tätä erityistä naudanlihaa on perinteisesti kuvattu nimityksillä ”Fin gras” ja ”Fin gras du Mézenc” (joka sisältää viittauksen maantieteelliseen alueeseen eli Mézenciin).

5.2   Tuotteen erityisyys:

Lihan lähteenä olevat eläimet syövät niin korkealta peräisin olevaa ruohoa ja heinää, että muualla tällaisia aloja käytettäisiin yksinomaan kesälaitumina.

Ruhot ovat pinnaltaan vahamaisia tai hieman rasvaisia mutta vailla selkeitä rasvakeskittymiä Ulkoisen rasvan väri vaihtelee valkoista kermanvalkoiseen. Lihan väri vaihtelee kirkkaan punaisesta purppuran punaiseen. Liha on marmoroitunutta eli rasva on jakautunut lihassyiden väliin.

”Fin gras”/”Fin gras du Mézenc” -alkuperänimityksen saaneella lihalla on erityisiä ominaisuuksia, jotka ovat kytköksissä tasangoilla kasvaviin kasveihin ja kasvatusjärjestelmään. Tämä on todennettu raa’an ja kypsennetyn lihan makutesteillä ja laboratorioanalyyseillä.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Mézencin tasangon korkeus- ja ilmasto-olojen ja geologian ansiosta alueella kasvaa monipuolista kasvistoa, joka sopii laadultaan erinomaisen, pelloilla kuivatetun heinän kasvatukseen. Tutkimukset ovat osoittaneet, että Mézencin tasangolta korjatun heinän (jonka joukossa oleva karhunjuuri on alueen nimikkokasvi) terpeenisen profiilin ja lihassa olevien rasvojen terpeenisen profiilin välillä on yhteys.

Tuotannon erityispiirre on hidas talvikautinen lihotus laadultaan erinomaisella hyvänmakuisella heinällä, jonka ansiosta eläimet voidaan lihottaa parhaalla mahdollisella tavalla 110 navettapäivän aikana. Eläimet syövät suuret määrät heinää viljelijöiden soveltamien ruokintakäytäntöjen ansiosta.

Eläimet kasvatetaan yksilöllisesti ja niitä karsitaan tarkkaan koko elinikänsä ajan ominaisuuksiensa perusteella, jotta voidaan valita ne eläimet, jotka sopivat parhaiten hitaaseen lihotukseen heinällä. Näin saadaan tuotettua erinomaisia yksilöitä ja maukasta lihaa.

Tuotteen ominaisuudet ovat kytköksissä ympäristötekijöihin, alueen luonnonvaraiseen kasvistoon ja lisäksi alueella kehittyneisiin kasvatuskäytäntöihin (korkealaatuisen heinän tuotanto, eläinten valinta, pitkä talvikautinen lihotus heinällä jne.) Koska hieman vanhempia eläimiä lihotetaan heinällä pitkän aikaa, saadaan valkoista pintarasvaa ja ruhoja, jotka ovat pinnaltaan vahamaisia tai hieman rasvaisia (vailla selkeitä rasvakeskittymiä). Tämä on vahvasti kytköksissä lihan marmoroitumiseen ja vahvaan makuun.

Eläinten kuljetus teurastamoihin ei kestä kauan ja tuotetta pidetään arvossa koko teurastusketjun ajan, minkä ansiosta ruhot säilyttävät erityis- ja raakakypsytysominaisuutensa.

Tuottajat, teurastamot ja lihakauppiaat ovat erottamaton osa ketjua, joka mahdollistaa ”Fin gras du Mézenc” -lihan tuotannon. Tuotetta pidetään kaupan perinteisten myyntikanavien välityksellä: paikalliset lihakauppiaat pyytävät myyntipaikan lähintä teurastamoa teurastamaan eläimet, jotka he ovat valinneet jo kasvatusaikana. Vielä nykyäänkin lihakauppiaat asettelevat pääsiäisenä kauppojensa edustalle koristeltuja eläinhahmoja. Edelleenkin järjestetään lihamessuja, joille eri toimijat kokoontuvat tämän kausiluonteisen, maineensa hyvin vakiinnuttaneen tuotannon pariin.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Oikaisuja

| 21.6.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/27

---

Oikaistaan ilmoitus avoimesta kilpailusta 2012/C 168/06

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 168, 14. kesäkuuta 2012
  )

2012/C 180/13

Ilmoituksen avoimesta kilpailusta 2012/C 168/06 julkaisemisen oikeusvaikutukset peruutetaan.

---