# Euroopa Liidu C 151/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.151.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 151 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide26. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.151.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 151

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide26. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2012/C 151/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 138, 12.5.2012 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2012/C 151/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 138, 12.5.2012

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2012/C 151/02 | Kohtuasi C-504/09 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik, Ungari, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus — Keskkond — Direktiiv 2003/87/EÜ — Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem — Poola Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta — Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 — Komisjoni ja liikmesriikide pädevus — Võrdne kohtlemine) | 2 |
| 2012/C 151/03 | Kohtuasi C-505/09 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik, Tšehhi Vabariik, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus — Keskkond — Direktiiv 2003/87/EÜ — Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem — Eesti Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta — Komisjoni ja liikmesriikide vastav pädevus — Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 — Võrdne kohtlemine — Hea halduse põhimõte) | 2 |
| 2012/C 151/04 | Kohtuasi C-7/10 ja C-9/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Raad van State — Madalmaad eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Justitie versus Tayfun Kahveci (C-7/10), Osman Inan (C-9/10) (EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping — Riigis elamise õigus — Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saanud Türgi päritolu töötaja perekonnaliikmed — Türgi kodakondsuse säilitamine — Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saamise kuupäev) | 3 |
| 2012/C 151/05 | Kohtuasi C-185/10: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2001/83/EÜ — Artiklid 5 ja 6 — Ravimpreparaadid — Inimtervishoius kasutatavad ravimid — Müügiluba — Liikmesriigi õigusnormid, mis vabastavad müügiloa nõudest sarnased, kuid müügiloaga ravimitega võrreldes madalama hinnaga ravimid) | 3 |
| 2012/C 151/06 | Kohtuasi C-209/10: Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. märtsi 2012. aasta otsus (Hojesteret eelotsusetaotlus — Taani) — Post Danmark A/S versus Konkurrencerådet (EÜ artikkel 82 — Turgu valitsevas seisundis postiettevõtja, kellel on teatavate aadressiga saadetiste edastamise universaalteenuse osutamise kohustus — Konkurendi teatavatele endistele klientidele madala hinna kehtestamine — Tahtluse kohta tõendite puudumine — Hinnadiskrimineerimine — Madalad ja valikulised hinnad — Konkurendi tegelik või potentsiaalne väljatõrjumine — Mõju konkurentsile ja seega tarbijatele — Objektiivne põhjendus) | 4 |
| 2012/C 151/07 | Kohtuasi C-243/10: Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Riigiabi — Sardiinias hotellindusele antud abi — Tagasinõudmine) | 4 |
| 2012/C 151/08 | Kohtuasi C-414/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Conseil d’État — Prantsusmaa — eelotsusetaotlus) — Véleclair SA versus Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l’Etat (Käibemaks — Kuues direktiiv — Artikli 17 lõike 2 punkt b — Kolmandast riigist imporditud toote maksustamine — Siseriiklikud õigusnormid — Impordikäibemaksu mahaarvamise õigus — Tingimus — Käibemaksu tegelik maksmine maksu tasumise eest vastutava isiku poolt) | 5 |
| 2012/C 151/09 | Kohtuasi C-417/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate versus 3M Itália SpA (Otsene maksustamine — Siseriiklikus viimase astme kohtus maksuasjades pooleli olevate menetluste lõpetamine — Õiguse kuritarvitamine — EL lepingu artikli 4 lõige 3 — Aluslepinguga tagatud vabadused — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Riigiabi — Kohustus tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine) | 5 |
| 2012/C 151/10 | Kohtuasi C-436/10: Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Cour d’appel de Mons eelotsusetaotlus — Belgia) — État belge — SPF Finances versus BLM SA (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkt a ja artikli 13 B osa punkt b — Mahaarvamisõigus — Juriidilisest isikust maksukohustuslase kapitalikaup, mis on antud tema töötaja kasutusse viimase isiklikuks tarbeks) | 6 |
| 2012/C 151/11 | Kohtuasi C-500/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ufficio IVA di Piacenza versus Belvedere Costruzioni Srl (Maksustamine — Käibemaks — EL lepingu artikli 4 lõige 3 — Kuues direktiiv — Artiklid 2 ja 22 — Kolmanda astme kohtutes pooleli olevate menetluste automaatne lõpetamine) | 6 |
| 2012/C 151/12 | Kohtuasi C-564/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Bundesverwaltungsgericht eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung versus Pfeifer & Langen KG (Määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 — Euroopa Liidu finantshuvide kaitse — Artiklid 3 ja 4 — Haldusmeetmed — Põhjendamatult saadud soodustuse tagasinõudmine — Siseriikliku õiguse kohaselt tasumisele kuuluv tasandusintress ja viivitusintress — Määruses nr 2988/95 kehtestatud aegumisnormide kohaldamine viivitusintressi tagasinõudmisel — Aegumise dies a quo — Mõiste peatamine — Mõiste katkemine) | 7 |
| 2012/C 151/13 | Kohtuasi C-599/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky — Slovakkia eelotsusetaotlus) — SAG ELV Slovensko as, FELA Management AG, ASCOM (Schweiz) AG, Asseco Central Europe as, TESLA Stropokov as, Autostrade per l'Italia SpA, EFKON AG, Stalexport Autostrady SA versus Úrad pre verejné obstarávanie (Riigihanked — Direktiiv 2004/18/EÜ — Hankemenetlus — Piiratud hankemenetlus — Pakkumuse hindamine — Hankija nõue saada pakkumuse kohta selgitusi — Tingimused) | 7 |
| 2012/C 151/14 | Kohtuasi C-607/10: Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Keskkond — Direktiiv 2008/1/EÜ — Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll — Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded — Kohustus tagada selliste käitiste käitamine vastavalt direktiivi sätetele) | 8 |
| 2012/C 151/15 | Kohtuasi C-1/11: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Verwaltungsgericht Mainz — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Interseroh Scrap and Metal Trading GmbH versus Sonderabfall-Management-Gesellschaft Rheinland-Pfalz mbH (SAM) (Keskkond — Määrus (EÜ) nr 1013/2006 — Artikli 18 lõiked 1 ja 4 — Teatavate jäätmete saadetised — Artikli 3 lõige 2 — Kohustuslik teave — Jäätmetekitaja isik — Vahendaja poolt märkimata jätmine — Ärisaladuse kaitse) | 8 |
| 2012/C 151/16 | Liidetud kohtuasjad C-164/10–C-176/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Amministrativo Regionle del Lazio eelotsusetaotlus — Itaalia) — Emanuele Ferazzoli jt versus Ministero dell’Interno (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 9 |
| 2012/C 151/17 | Kohtuasi C-255/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Roma eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Alessandro Sacchi süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 10 |
| 2012/C 151/18 | Kohtuasi C-279/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Verbania eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Matteo Minesi süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 10 |
| 2012/C 151/19 | Kohtuasi C-413/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Ordinario di Prato — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Michela Pulignani, Alfonso Picariello, Bianca Cilla, Andrea Moretti, Mauro Bianconi, Patrizio Gori, Emilio Duranti, Concetta Zungri süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 11 |
| 2012/C 151/20 | Kohtuasi C-501/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Russo süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 12 |
| 2012/C 151/21 | Kohtuasi C-107/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus (Consiglio di Giustizia Amministrativa per la Regione siciliana — Itaalia eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Interno, Questura di Caltanissetta versus Massimiliano Rizzo (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus) | 13 |
| 2012/C 151/22 | Kohtuasi C-368/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Arrichiello süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel — Kontsessiooni omamise nõue — Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel — 16300 täiendava kontsessiooni andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate kontsessionääride kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus — Vastuvõetavus — Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused — Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld — Vastuvõetavus) | 13 |
| 2012/C 151/23 | Kohtuasi C-612/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Milano — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Vincenzo Veneruso süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel — Kontsessiooni omamise nõue — Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel — 16300 täiendava kontsessiooni andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate kontsessionääride kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus — Vastuvõetavus — Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused — Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld — Vastuvõetavus) | 14 |
| 2012/C 151/24 | Kohtuasi C-94/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per le Marche (Itaalia) 20. veebruaril 2012 — Swm Costruzioni 2 SpA, D.I. Mannocchi Luigino versus Provincia di Fermo | 15 |
| 2012/C 151/25 | Kohtuasi C-100/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte (Itaalia) 24. veebruaril 2012 — Fastweb SpA vs. Azienda Sanitaria Locale di Alessandria | 15 |
| 2012/C 151/26 | Kohtuasi C-105/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Essent N.V. ja Essent Nederland B.V. | 15 |
| 2012/C 151/27 | Kohtuasi C-106/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Eneco Holding NV | 16 |
| 2012/C 151/28 | Kohtuasi C-107/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Delta N.V. | 16 |
| 2012/C 151/29 | Kohtuasi C-108/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Vâlcea (Rumeenia) 29. veebruaril 2012 — SC Volksbank România SA versus Ionuț-Florin Zglimbea, Liana-Ramona Zglimbea | 17 |
| 2012/C 151/30 | Kohtuasi C-111/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 29. veebruaril 2012 — Ministero per i beni e le attività culturali jt versus Ordine degli Ingegneri di Verona e Provincia jt | 17 |
| 2012/C 151/31 | Kohtuasi C-113/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 1. märtsil 2012 — Donal Brady versus Environmental Protection Agency | 18 |
| 2012/C 151/32 | Kohtuasi C-117/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Burgos (Hispaania) 5. märtsil 2012 — La Retoucherie de Manuela, S. L. versus La Retoucherie de Burgos, S. C. | 18 |
| 2012/C 151/33 | Kohtuasi C-123/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Giurgiu (Rumeenia) 6. märtsil 2012 — SC Volksbank România SA versus Comisariatul Județean pentru Protecția Consumatorilor Giurgiu | 19 |
| 2012/C 151/34 | Kohtuasi C-124/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Plovdiv (Bulgaaria) 7. märtsil 2012 — AES-3C Maritza East 1 EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto Plovdiv | 19 |
| 2012/C 151/35 | Kohtuasi C-128/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal do Trabalho do Porto (Portugal) 8. märtsil 2012 — Sindicatos dos Bancários do Norte jt versus BPN — Banco Português de Negócios, S.A. | 20 |
| 2012/C 151/36 | Kohtuasi C-136/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. märtsil 2012 — Consiglio Nazionale dei Geologi versus Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato | 20 |
| 2012/C 151/37 | Kohtuasi C-137/12: 14. märtsil 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu | 24 |
| 2012/C 151/38 | Kohtuasi C-138/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad — Varna (Bulgaaria) 15. märtsil 2012 — Rusedespred OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane I upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite | 24 |
| 2012/C 151/39 | Kohtuasi C-142/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 21. märtsil 2012 — Hristomir Marinov versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite | 25 |
| 2012/C 151/40 | Kohtuasi C-147/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för Nedre Norrland (Court of Appeal for Southern Norrland) (Rootsi) 26. märtsil 2012 — ÖFAB, Östergötlands Fastigheter AB versus Frank Koot, Evergreen Investments B.V. | 25 |
| 2012/C 151/41 | Kohtuasi C-163/11: Euroopa Kohtu presidendi 2. märtsi 2012. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Anex Customs BVBA versus Belgia riik, KBC BANK NV | 26 |
| | Üldkohus |
| 2012/C 151/42 | Kohtuasi T-114/09: Üldkohtu 22. märtsi 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon (Riigiabi — Abi tagastamine — Põhjendatud huvi äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 27 |
| 2012/C 151/43 | Kohtuasi T-273/09: Üldkohtu 19. märtsi 2012. aasta määrus — Associazione Giùlemanidallajuveversus komisjon (Konkurents — Kartellikokkulepped — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Kaebuse tagasilükkamine — Õigustatud huvi — Ühenduse huvi — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu hagi) | 27 |
| 2012/C 151/44 | Kohtuasi T-327/09: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Connefroy jt versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus) | 27 |
| 2012/C 151/45 | Kohtuasi T-508/09: Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — Cañas versus komisjon (Konkurents — Dopinguvastased reeglid — Otsus kaebuse rahuldamata jätmise kohta — Kutsealal töötamise lõpetamine — Põhjendatud huvi äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 28 |
| 2012/C 151/46 | Kohtuasi T-236/10: Üldkohtu 29. märtsi 2012. aasta määrus — Asociación Española de Banca versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Abikava, mis võimaldab firmaväärtuse amortiseerimist välismaises äriühingus osaluse omandamise korral — Otsus, millega abikava tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning ei kohustata abi tagasi nõudma — Ühendus — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus) | 28 |
| 2012/C 151/47 | Kohtuasi T-261/11: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — European Goldfields versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Riigiabi, mida Kreeka ametiasutused andsid kaevandusettevõtjale Ellinikos Chrysos ja mis seisneb Cassandra kaevanduste võõrandamises tegelikust turuväärtusest madalama hinnaga ja selle tehingu maksust vabastamises — Otsus, millega abikava tunnistatakse ebaseaduslikuks ja kohustatakse väljamakstud abi koos intressidega tagasi nõudma — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus) | 29 |
| 2012/C 151/48 | Kohtuasi T-341/11: Üldkohtu 23. märtsi 2012. aasta määrus — Ecologistas en Acción versus komisjon (Dokumentidega tutvumine — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Dokumendiga tutvumise vaikimisi keelamine — Põhjendatud huvi — Sõnaselge otsus, mis võeti vastu pärast hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 29 |
| 2012/C 151/49 | Kohtuasi T-97/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu | 29 |
| 2012/C 151/50 | Kohtuasi T-98/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu | 30 |
| 2012/C 151/51 | Kohtuasi T-99/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu | 30 |
| 2012/C 151/52 | Kohtuasi T-100/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Almashreq Investment versus nõukogu | 30 |
| 2012/C 151/53 | Kohtuasi T-101/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Cham versus nõukogu | 31 |
| 2012/C 151/54 | Kohtuasi T-102/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Sorouh versus nõukogu | 31 |
| 2012/C 151/55 | Kohtuasi T-103/12: 24. veebruaril 2012 esitatud hagi — T&L Sugars ja Sidul Açúcares versus komisjon | 31 |
| 2012/C 151/56 | Kohtuasi T-125/08: Üldkohtu 30. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon | 33 |
| 2012/C 151/57 | Kohtuasi T-368/08: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon | 33 |
| 2012/C 151/58 | Kohtuasi T-501/09: Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX) | 33 |
| 2012/C 151/59 | Kohtuasi T-581/10: Üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta määrus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brawn (X-Undergear) | 33 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2012/C 151/02

Kohtuasi C-504/09 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik, Ungari, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus — Keskkond — Direktiiv 2003/87/EÜ — Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem — Poola Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta — Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 — Komisjoni ja liikmesriikide pädevus — Võrdne kohtlemine)

versus

2

2012/C 151/03

Kohtuasi C-505/09 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik, Tšehhi Vabariik, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus — Keskkond — Direktiiv 2003/87/EÜ — Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem — Eesti Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta — Komisjoni ja liikmesriikide vastav pädevus — Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 — Võrdne kohtlemine — Hea halduse põhimõte)

versus

2

2012/C 151/04

Kohtuasi C-7/10 ja C-9/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Raad van State — Madalmaad eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Justitie versus Tayfun Kahveci (C-7/10), Osman Inan (C-9/10) (EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping — Riigis elamise õigus — Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saanud Türgi päritolu töötaja perekonnaliikmed — Türgi kodakondsuse säilitamine — Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saamise kuupäev)

versus

3

2012/C 151/05

Kohtuasi C-185/10: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2001/83/EÜ — Artiklid 5 ja 6 — Ravimpreparaadid — Inimtervishoius kasutatavad ravimid — Müügiluba — Liikmesriigi õigusnormid, mis vabastavad müügiloa nõudest sarnased, kuid müügiloaga ravimitega võrreldes madalama hinnaga ravimid)

versus

3

2012/C 151/06

Kohtuasi C-209/10: Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. märtsi 2012. aasta otsus (Hojesteret eelotsusetaotlus — Taani) — Post Danmark A/S versus Konkurrencerådet (EÜ artikkel 82 — Turgu valitsevas seisundis postiettevõtja, kellel on teatavate aadressiga saadetiste edastamise universaalteenuse osutamise kohustus — Konkurendi teatavatele endistele klientidele madala hinna kehtestamine — Tahtluse kohta tõendite puudumine — Hinnadiskrimineerimine — Madalad ja valikulised hinnad — Konkurendi tegelik või potentsiaalne väljatõrjumine — Mõju konkurentsile ja seega tarbijatele — Objektiivne põhjendus)

versus

4

2012/C 151/07

Kohtuasi C-243/10: Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Riigiabi — Sardiinias hotellindusele antud abi — Tagasinõudmine)

versus

4

2012/C 151/08

Kohtuasi C-414/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Conseil d’État — Prantsusmaa — eelotsusetaotlus) — Véleclair SA versus Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l’Etat (Käibemaks — Kuues direktiiv — Artikli 17 lõike 2 punkt b — Kolmandast riigist imporditud toote maksustamine — Siseriiklikud õigusnormid — Impordikäibemaksu mahaarvamise õigus — Tingimus — Käibemaksu tegelik maksmine maksu tasumise eest vastutava isiku poolt)

versus

5

2012/C 151/09

Kohtuasi C-417/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate versus 3M Itália SpA (Otsene maksustamine — Siseriiklikus viimase astme kohtus maksuasjades pooleli olevate menetluste lõpetamine — Õiguse kuritarvitamine — EL lepingu artikli 4 lõige 3 — Aluslepinguga tagatud vabadused — Diskrimineerimiskeelu põhimõte — Riigiabi — Kohustus tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine)

versus

5

2012/C 151/10

Kohtuasi C-436/10: Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Cour d’appel de Mons eelotsusetaotlus — Belgia) — État belge — SPF Finances versus BLM SA (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkt a ja artikli 13 B osa punkt b — Mahaarvamisõigus — Juriidilisest isikust maksukohustuslase kapitalikaup, mis on antud tema töötaja kasutusse viimase isiklikuks tarbeks)

versus

6

2012/C 151/11

Kohtuasi C-500/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ufficio IVA di Piacenza versus Belvedere Costruzioni Srl (Maksustamine — Käibemaks — EL lepingu artikli 4 lõige 3 — Kuues direktiiv — Artiklid 2 ja 22 — Kolmanda astme kohtutes pooleli olevate menetluste automaatne lõpetamine)

versus

6

2012/C 151/12

Kohtuasi C-564/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Bundesverwaltungsgericht eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung versus Pfeifer & Langen KG (Määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 — Euroopa Liidu finantshuvide kaitse — Artiklid 3 ja 4 — Haldusmeetmed — Põhjendamatult saadud soodustuse tagasinõudmine — Siseriikliku õiguse kohaselt tasumisele kuuluv tasandusintress ja viivitusintress — Määruses nr 2988/95 kehtestatud aegumisnormide kohaldamine viivitusintressi tagasinõudmisel — Aegumise dies a quo — Mõiste peatamine — Mõiste katkemine)

versus

7

2012/C 151/13

Kohtuasi C-599/10: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky — Slovakkia eelotsusetaotlus) — SAG ELV Slovensko as, FELA Management AG, ASCOM (Schweiz) AG, Asseco Central Europe as, TESLA Stropokov as, Autostrade per l'Italia SpA, EFKON AG, Stalexport Autostrady SA versus Úrad pre verejné obstarávanie (Riigihanked — Direktiiv 2004/18/EÜ — Hankemenetlus — Piiratud hankemenetlus — Pakkumuse hindamine — Hankija nõue saada pakkumuse kohta selgitusi — Tingimused)

versus

7

2012/C 151/14

Kohtuasi C-607/10: Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Keskkond — Direktiiv 2008/1/EÜ — Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll — Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded — Kohustus tagada selliste käitiste käitamine vastavalt direktiivi sätetele)

versus

8

2012/C 151/15

Kohtuasi C-1/11: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Verwaltungsgericht Mainz — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Interseroh Scrap and Metal Trading GmbH versus Sonderabfall-Management-Gesellschaft Rheinland-Pfalz mbH (SAM) (Keskkond — Määrus (EÜ) nr 1013/2006 — Artikli 18 lõiked 1 ja 4 — Teatavate jäätmete saadetised — Artikli 3 lõige 2 — Kohustuslik teave — Jäätmetekitaja isik — Vahendaja poolt märkimata jätmine — Ärisaladuse kaitse)

versus

8

2012/C 151/16

Liidetud kohtuasjad C-164/10–C-176/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Amministrativo Regionle del Lazio eelotsusetaotlus — Itaalia) — Emanuele Ferazzoli jt versus Ministero dell’Interno (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

versus

9

2012/C 151/17

Kohtuasi C-255/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Roma eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Alessandro Sacchi süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

10

2012/C 151/18

Kohtuasi C-279/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Verbania eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Matteo Minesi süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

10

2012/C 151/19

Kohtuasi C-413/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Ordinario di Prato — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Michela Pulignani, Alfonso Picariello, Bianca Cilla, Andrea Moretti, Mauro Bianconi, Patrizio Gori, Emilio Duranti, Concetta Zungri süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

11

2012/C 151/20

Kohtuasi C-501/10: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Russo süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

12

2012/C 151/21

Kohtuasi C-107/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus (Consiglio di Giustizia Amministrativa per la Regione siciliana — Itaalia eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Interno, Questura di Caltanissetta versus Massimiliano Rizzo (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Spordikihlvedude panuste kogumine — Tegevusloa nõue — Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed — Täiendava 16300 tegevusloa andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate tegevuslubade omanike kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused — Lubatavus — Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused — Keeld siseriiklikes õigusnormides — Lubatavus)

versus

13

2012/C 151/22

Kohtuasi C-368/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Arrichiello süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel — Kontsessiooni omamise nõue — Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel — 16300 täiendava kontsessiooni andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate kontsessionääride kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus — Vastuvõetavus — Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused — Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld — Vastuvõetavus)

13

2012/C 151/23

Kohtuasi C-612/11: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Milano — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Vincenzo Veneruso süüdistuses (Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Hasartmängud — Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel — Kontsessiooni omamise nõue — Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel — 16300 täiendava kontsessiooni andmine — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Õiguskindluse põhimõte — Varasemate kontsessionääride kaitse — Siseriiklikud õigusnormid — Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus — Vastuvõetavus — Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused — Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld — Vastuvõetavus)

14

2012/C 151/24

Kohtuasi C-94/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per le Marche (Itaalia) 20. veebruaril 2012 — Swm Costruzioni 2 SpA, D.I. Mannocchi Luigino versus Provincia di Fermo

versus

15

2012/C 151/25

Kohtuasi C-100/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte (Itaalia) 24. veebruaril 2012 — Fastweb SpA vs. Azienda Sanitaria Locale di Alessandria

vs.

15

2012/C 151/26

Kohtuasi C-105/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Essent N.V. ja Essent Nederland B.V.

versus

15

2012/C 151/27

Kohtuasi C-106/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Eneco Holding NV

versus

16

2012/C 151/28

Kohtuasi C-107/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Delta N.V.

versus

16

2012/C 151/29

Kohtuasi C-108/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Vâlcea (Rumeenia) 29. veebruaril 2012 — SC Volksbank România SA versus Ionuț-Florin Zglimbea, Liana-Ramona Zglimbea

versus

17

2012/C 151/30

Kohtuasi C-111/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 29. veebruaril 2012 — Ministero per i beni e le attività culturali jt versus Ordine degli Ingegneri di Verona e Provincia jt

versus

17

2012/C 151/31

Kohtuasi C-113/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 1. märtsil 2012 — Donal Brady versus Environmental Protection Agency

versus

18

2012/C 151/32

Kohtuasi C-117/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Burgos (Hispaania) 5. märtsil 2012 — La Retoucherie de Manuela, S. L. versus La Retoucherie de Burgos, S. C.

versus

18

2012/C 151/33

Kohtuasi C-123/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Giurgiu (Rumeenia) 6. märtsil 2012 — SC Volksbank România SA versus Comisariatul Județean pentru Protecția Consumatorilor Giurgiu

versus

19

2012/C 151/34

Kohtuasi C-124/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Plovdiv (Bulgaaria) 7. märtsil 2012 — AES-3C Maritza East 1 EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto Plovdiv

versus

19

2012/C 151/35

Kohtuasi C-128/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal do Trabalho do Porto (Portugal) 8. märtsil 2012 — Sindicatos dos Bancários do Norte jt versus BPN — Banco Português de Negócios, S.A.

versus

20

2012/C 151/36

Kohtuasi C-136/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. märtsil 2012 — Consiglio Nazionale dei Geologi versus Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

versus

20

2012/C 151/37

Kohtuasi C-137/12: 14. märtsil 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

24

2012/C 151/38

Kohtuasi C-138/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad — Varna (Bulgaaria) 15. märtsil 2012 — Rusedespred OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane I upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

versus

24

2012/C 151/39

Kohtuasi C-142/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 21. märtsil 2012 — Hristomir Marinov versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

versus

25

2012/C 151/40

Kohtuasi C-147/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för Nedre Norrland (Court of Appeal for Southern Norrland) (Rootsi) 26. märtsil 2012 — ÖFAB, Östergötlands Fastigheter AB versus Frank Koot, Evergreen Investments B.V.

versus

25

2012/C 151/41

Kohtuasi C-163/11: Euroopa Kohtu presidendi 2. märtsi 2012. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Anex Customs BVBA versus Belgia riik, KBC BANK NV

versus

26

Üldkohus

2012/C 151/42

Kohtuasi T-114/09: Üldkohtu 22. märtsi 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon (Riigiabi — Abi tagastamine — Põhjendatud huvi äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

27

2012/C 151/43

Kohtuasi T-273/09: Üldkohtu 19. märtsi 2012. aasta määrus — Associazione Giùlemanidallajuveversus komisjon (Konkurents — Kartellikokkulepped — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Kaebuse tagasilükkamine — Õigustatud huvi — Ühenduse huvi — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu hagi)

versus

27

2012/C 151/44

Kohtuasi T-327/09: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Connefroy jt versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

27

2012/C 151/45

Kohtuasi T-508/09: Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — Cañas versus komisjon (Konkurents — Dopinguvastased reeglid — Otsus kaebuse rahuldamata jätmise kohta — Kutsealal töötamise lõpetamine — Põhjendatud huvi äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

28

2012/C 151/46

Kohtuasi T-236/10: Üldkohtu 29. märtsi 2012. aasta määrus — Asociación Española de Banca versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Abikava, mis võimaldab firmaväärtuse amortiseerimist välismaises äriühingus osaluse omandamise korral — Otsus, millega abikava tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning ei kohustata abi tagasi nõudma — Ühendus — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

28

2012/C 151/47

Kohtuasi T-261/11: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — European Goldfields versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Riigiabi, mida Kreeka ametiasutused andsid kaevandusettevõtjale Ellinikos Chrysos ja mis seisneb Cassandra kaevanduste võõrandamises tegelikust turuväärtusest madalama hinnaga ja selle tehingu maksust vabastamises — Otsus, millega abikava tunnistatakse ebaseaduslikuks ja kohustatakse väljamakstud abi koos intressidega tagasi nõudma — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

29

2012/C 151/48

Kohtuasi T-341/11: Üldkohtu 23. märtsi 2012. aasta määrus — Ecologistas en Acción versus komisjon (Dokumentidega tutvumine — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Dokumendiga tutvumise vaikimisi keelamine — Põhjendatud huvi — Sõnaselge otsus, mis võeti vastu pärast hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

29

2012/C 151/49

Kohtuasi T-97/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu

versus

29

2012/C 151/50

Kohtuasi T-98/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu

versus

30

2012/C 151/51

Kohtuasi T-99/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu

versus

30

2012/C 151/52

Kohtuasi T-100/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Almashreq Investment versus nõukogu

versus

30

2012/C 151/53

Kohtuasi T-101/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Cham versus nõukogu

versus

31

2012/C 151/54

Kohtuasi T-102/12: 22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Sorouh versus nõukogu

versus

31

2012/C 151/55

Kohtuasi T-103/12: 24. veebruaril 2012 esitatud hagi — T&L Sugars ja Sidul Açúcares versus komisjon

versus

31

2012/C 151/56

Kohtuasi T-125/08: Üldkohtu 30. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon

versus

33

2012/C 151/57

Kohtuasi T-368/08: Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon

versus

33

2012/C 151/58

Kohtuasi T-501/09: Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX)

versus

33

2012/C 151/59

Kohtuasi T-581/10: Üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta määrus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brawn (X-Undergear)

versus

33

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/1

---

2012/C 151/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 138, 12.5.2012

Eelmised väljaanded

ELT C 133, 5.5.2012

ELT C 126, 28.4.2012

ELT C 118, 21.4.2012

ELT C 109, 14.4.2012

ELT C 89, 24.3.2012

ELT C 80, 17.3.2012

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/2

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik, Ungari, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-504/09 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Keskkond - Direktiiv 2003/87/EÜ - Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem - Poola Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta - Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 - Komisjoni ja liikmesriikide pädevus - Võrdne kohtlemine)

2012/C 151/02

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: E. Kružíková ja K. Herrmann)

Komisjoni toetuseks menetlusse astuja: Taani Kuningriik (esindaja: C. Vang)

Teised menetlusosalised: Poola Vabariik (esindajad: M. Szpunar, M. Nowacki ja B. Majczyna), Ungari, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindaja: H. Walker, keda abistas barrister J. Maurici)

Poola Vabariigi toetuseks menetlusse astujad: Tšehhi Vabariik (esindajad: M. Smolek ja D. Hadroušek), Rumeenia (esindajad: õigusnõunikud V. Angelescu ja A. Cazacioc)

Ese

Apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (teine koda) 23. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-183/07: Poola vs. komisjon, millega Esimese Astme Kohus tühistas komisjoni 26. märtsi 2007. aasta otsuse K(2007) 1295 (lõplik) riikliku kasvuhoonegaaside saastekvootide jaotuskava kohta, mille Poola Vabariik on esitanud ajavahemiku 2008–2012 kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, lk 32; ELT eriväljaanne 15/07, lk 631) — Ne ultra petita põhimõte — Kohtuliku kontrolli piirid — Üldkohtu kodukorra artikli 48 lõike 2 rikkumine — ELTL artikli 296, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõike 3 ning komisjoni otsuse K(2007) 1295 (lõplik) artikli 1 lõike 1, artikli 2 lõike 1 ja artikli 3 lõike 1 väär tõlgendamine

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

| 3. | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Rumeenia ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Rumeenia ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 51, 27.2.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/2

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik, Tšehhi Vabariik, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-505/09 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Keskkond - Direktiiv 2003/87/EÜ - Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem - Eesti Vabariigi riiklik saastekvootide jaotuskava ajavahemiku 2008 – 2012 kohta - Komisjoni ja liikmesriikide vastav pädevus - Direktiivi 2003/87 artikli 9 lõiked 1 ja 3 ning artikli 11 lõige 2 - Võrdne kohtlemine - Hea halduse põhimõte)

2012/C 151/03

Kohtumenetluse keel: eesti

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: E. Kružíková, E. Randvere ja E. White)

Komisjoni toetuseks menetlusse astuja: Taani Kuningriik (esindaja: C. Vang)

Teised menetlusosalised: Eesti Vabariik (esindajad: L. Uibo ja M. Linntam), Tšehhi Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Slovaki Vabariik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Eesti Vabariigi toetuseks menetlusse astujad: Tšehhi Vabariik (esindaja: M. Smolek) Läti Vabariik (esindajad: K. Drēviņa ja I. Kalniņš)

Ese

Apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 23. septembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-263/07: Eesti vs. komisjon, millega Esimese Astme Kohus tühistas komisjoni 4. mai 2007. aasta otsuse riikliku kasvuhoonegaaside jaotuskava kohta, mille Eesti Vabariik on ajavahemiku 2008–2012 kohta esitanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, lk 32; ELT eriväljaanne 15/07, lk 631) — Õigusnormi rikkumine tühistamishagi vastuvõetavuse hindamisel — Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 3 ja artikli 11 lõike 2 ning võrdse kohtlemise üldpõhimõtte väär tõlgendamine — Hea halduse põhimõtte kohaldamisala ja ulatuse väär tõlgendamine — Vaidlustatud otsuse sätete ebaõige kvalifitseerimine nii, et nad ei ole eraldatavad, mis viis mitte selle otsuse osalise, vaid tervikliku tühistamiseni

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

| 3. | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik ja Läti Vabariik kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik ja Läti Vabariik kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 63, 13.3.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/3

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Raad van State — Madalmaad eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Justitie versus Tayfun Kahveci (C-7/10), Osman Inan (C-9/10)

(Kohtuasi C-7/10 ja C-9/10) (1)

(EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping - Riigis elamise õigus - Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saanud Türgi päritolu töötaja perekonnaliikmed - Türgi kodakondsuse säilitamine - Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saamise kuupäev)

2012/C 151/04

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Staatssecretaris van Justitie

Kostjad: Tayfun Kahveci (C-7/10), Osman Inan (C-9/10)

Ese

Eelotsusetaotlus — Raad van State — Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsiatsioonilepinguga loodud assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta artikli 7 tõlgendamine — Liikmesriigi seaduslikul tööturul töötava Türgi päritolu töötaja perekonnaliikmete elamisõigus — Türgi töötaja, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse, kuid säilitanud seejuures oma Türgi kodakondsuse, perekonnaliikmed.

Resolutsioon

Lepinguga, millega loodi assotsiatsioon Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, asutatud assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta artiklit 7 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi seaduslikul tööturul töötava Türgi päritolu töötaja perekonnaliige saab endiselt tugineda nimetatud sättele pärast seda, kui asjaomane töötaja on saanud vastuvõtva liikmesriigi kodakondsuse, säilitades samal ajal ka Türgi kodakondsuse.

---

(1)  ELT C 63, 13.3.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/3

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-185/10) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2001/83/EÜ - Artiklid 5 ja 6 - Ravimpreparaadid - Inimtervishoius kasutatavad ravimid - Müügiluba - Liikmesriigi õigusnormid, mis vabastavad müügiloa nõudest sarnased, kuid müügiloaga ravimitega võrreldes madalama hinnaga ravimid)

2012/C 151/05

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Šimerdová ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik (esindaja: M. Szpunar)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69) artikli 6 rikkumine — Liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad ilma eelneva loata turustada selles riigis ravimeid, mis on sarnaste omadustega lubatud ravimitest odavamad

Resolutsioon

| 1. | Kuna Poola Vabariik on võtnud vastu ja jätnud jõusse 6. septembri 2001. aasta ravimiseaduse (Prawo farmaceutyczne), muudetud 30. märtsi 2007. aasta seadusega, artikli 4 osas, milles see säte vabastab müügiloa nõudest teistest riikidest pärit ravimid, millel on samad toimeained, sama toimeaine sisaldus ja sama ravimvorm kui Poolas müügiloa saanud ravimitel, eelkõige tingimusel, et imporditud ravimite hinnad on müügiloa saanud ravimitega võrreldes konkurentsivõimelised, siis on Poola Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1394/2007, artiklist 6. |
| --- | --- |

1.

Kuna Poola Vabariik on võtnud vastu ja jätnud jõusse 6. septembri 2001. aasta ravimiseaduse (Prawo farmaceutyczne), muudetud 30. märtsi 2007. aasta seadusega, artikli 4 osas, milles see säte vabastab müügiloa nõudest teistest riikidest pärit ravimid, millel on samad toimeained, sama toimeaine sisaldus ja sama ravimvorm kui Poolas müügiloa saanud ravimitel, eelkõige tingimusel, et imporditud ravimite hinnad on müügiloa saanud ravimitega võrreldes konkurentsivõimelised, siis on Poola Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1394/2007, artiklist 6.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/4

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 27. märtsi 2012. aasta otsus (Hojesteret eelotsusetaotlus — Taani) — Post Danmark A/S versus Konkurrencerådet

(Kohtuasi C-209/10) (1)

(EÜ artikkel 82 - Turgu valitsevas seisundis postiettevõtja, kellel on teatavate aadressiga saadetiste edastamise universaalteenuse osutamise kohustus - Konkurendi teatavatele endistele klientidele madala hinna kehtestamine - Tahtluse kohta tõendite puudumine - Hinnadiskrimineerimine - Madalad ja valikulised hinnad - Konkurendi tegelik või potentsiaalne väljatõrjumine - Mõju konkurentsile ja seega tarbijatele - Objektiivne põhjendus)

2012/C 151/06

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hojesteret

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Post Danmark A/S

Kostja: Konkurrencerådet

Menetluses osales: Forbruger-Kontakt a-s

Ese

Eelotsusetaotlus — Højesteret — EÜ artikli 82 (nüüd ELTL artikkel 102) tõlgendamine — Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine — Turgu valitsevas seisundis ning aadressiga kirisaadetiste ja postipakkide universaalse postiteenuse osutamise kohustusega postiettevõtja, kes rakendab aadressita postisaadetiste edastamisel valikulist hindade vähendamist tasemele, mis on madalam kui tema keskmine kogukulu, kuid kõrgem kui tema keskmine täiendkulu — Kuritarvitus konkureeriva ettevõtja turult väljatõrjumiseks

Resolutsioon

EÜ artiklit 82 tuleb tõlgendada nii, et madalate hindade poliitikat, mida turgu valitsevas seisundis ettevõtja kohaldab konkurendi teatavatele endistele klientidele, ei saa pidada kuritarvitavaks väljatõrjumiseks ainult põhjusel, et hind, mille see ettevõtja kehtestas ühele nendest klientidest, on madalam kui asjassepuutuva tegevusega seostatav keskmine kogukulu, kuid suurem kui selle tegevuse keskmine täiendkulu, nagu neid kulusid on põhikohtuasja aluseks olnud menetluses hinnatud. Selleks et niisugustel asjaoludel nagu nimetatud kohtuasjas hinnata konkurentsivastase mõju olemasolu, tuleb uurida, kas see hinnapoliitika põhjustab ilma objektiivse õigustuseta selle konkurendi tegeliku või potentsiaalse väljatõrjumise, kahjustades konkurentsi ja seega tarbijate huve.

---

(1)  ELT C 179, 3.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/4

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-243/10) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Riigiabi - Sardiinias hotellindusele antud abi - Tagasinõudmine)

2012/C 151/07

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Grespan ja B. Stromsky)

Kostja: Itaalia Vabariik (esindajad: G. Palmieri ja avvocato dello Stato P. Gentili)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsuse 2008/854/EÜ, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2997 all) (ELT L 302, lk 9), artiklite 2, 3 ja 4 täitmiseks vajalike meetmete ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata jätmine

Resolutsioon

| 1. | Kuna Itaalia Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid selleks, et nõuda abisaajatelt tagasi abikava alusel antud abi, mis on tunnistatud õigusvastaseks ja ühisturuga kokkusobimatuks komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsusega 2008/854/EÜ, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist, siis on ta rikkunud selle otsuse artiklitest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Itaalia Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid selleks, et nõuda abisaajatelt tagasi abikava alusel antud abi, mis on tunnistatud õigusvastaseks ja ühisturuga kokkusobimatuks komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsusega 2008/854/EÜ, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist, siis on ta rikkunud selle otsuse artiklitest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/5

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Conseil d’État — Prantsusmaa — eelotsusetaotlus) — Véleclair SA versus Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l’Etat

(Kohtuasi C-414/10) (1)

(Käibemaks - Kuues direktiiv - Artikli 17 lõike 2 punkt b - Kolmandast riigist imporditud toote maksustamine - Siseriiklikud õigusnormid - Impordikäibemaksu mahaarvamise õigus - Tingimus - Käibemaksu tegelik maksmine maksu tasumise eest vastutava isiku poolt)

2012/C 151/08

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Véleclair SA

Vastustaja: Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l’Etat

Ese

Eelotsusetaotlus — Conseil d’État — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 17 lõike 2 punkti b tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad impordikäibemaksu mahaarvamise sõltuvusse selle maksu tegelikust tasumisest maksu tasumise eest vastutava isiku poolt

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 17 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et see ei luba liikmesriigil seada impordikäibemaksu mahaarvamise õigust sõltuvusse selle maksu tegelikust eelnevast tasumisest maksu tasumise eest vastutava isiku poolt, kui viimati nimetatu on ühtlasi see isik, kellel on mahaarvamise õigus.

---

(1)  ELT C 301, 6.11.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/5

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate versus 3M Itália SpA

(Kohtuasi C-417/10) (1)

(Otsene maksustamine - Siseriiklikus viimase astme kohtus maksuasjades pooleli olevate menetluste lõpetamine - Õiguse kuritarvitamine - EL lepingu artikli 4 lõige 3 - Aluslepinguga tagatud vabadused - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Riigiabi - Kohustus tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine)

2012/C 151/09

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate

Kostja: 3M Italia SpA

Ese

Eelotsusetaotlus — Corte suprema di cassazione — Ettevõtte tulumaks — Siseriiklikud õigusnormid, mis sõltuvalt äriühingu asukohast näevad ette dividendide erineva maksumäära — Äritehing, millesse on kaasatud Itaalias asuvad äriühingud ja äriühingud, mille asukoht on välismaal — Haldusasutuse otsus lugeda kohaldatavaks maks, mis kuulub tasumisele välismaal asuvate äriühingute puhul — Mõiste „õiguse kuritarvitamine”, nagu see on määratletud kohtuotsuses C-255/02: Halifax jt — Kohaldatavus selliste ühtlustamata siseriiklike maksude suhtes nagu otsesed maksud

Resolutsioon

Liidu õigust, ja eriti õiguse kuritarvitamise keelu põhimõtet, EL lepingu artikli 4 lõiget 3, EL toimimise lepinguga tagatud vabadusi, diskrimineerimiskeelu põhimõtet, riigiabi käsitlevaid eeskirju ning kohustust tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine, tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus sellises kohtuvaidluses nagu põhikohtuasjas, mis käsitleb otsest maksustamist, siseriikliku sätte kohaldamine, mis näeb ette viimase astme kohtus maksuasjades pooleli olevate menetluste lõpetamise kohtuvaidluse väärtusest 5 %-le vastava summa tasumise korral, kui need menetlused on algatatud esimeses kohtuastmes esitatud kaebusega rohkem kui 10 aastat enne nimetatud sätte jõustumise kuupäeva ja kui maksuhaldur on kahes esimeses kohtuastmes kaotanud.

---

(1)  ELT C 288, 23.10.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/6

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Cour d’appel de Mons eelotsusetaotlus — Belgia) — État belge — SPF Finances versus BLM SA

(Kohtuasi C-436/10) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkt a ja artikli 13 B osa punkt b - Mahaarvamisõigus - Juriidilisest isikust maksukohustuslase kapitalikaup, mis on antud tema töötaja kasutusse viimase isiklikuks tarbeks)

2012/C 151/10

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour d’appel de Mons

Põhikohtuasja pooled

Hageja: État belge — SPF Finances

Kostja: BLM SA

Ese

Eelotsusetaotlus — Cour d'appel de Mons — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (ELT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a ja artikli 13 B osa punkti b tõlgendamine — Juriidilisest isikust maksukohustuslase tegevjuhi ja tema perekonna käsutuses oleva hoone osa isiklikuks tarbeks kasutamine, kui sellelt võib sisendkäibemaksu maha arvata — Mahaarvamisõigust puudutavad erandid

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 10. aprilli 1995. aasta direktiiviga 95/7/EÜ) artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkti a ja artikli 13 B osa punkti b tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt — olgugi et artikli 13 B osa punktis b loetletud kinnisvara liisimise või rendile andmise tingimused ei ole täidetud — käsitatakse käibemaksust vabastatud teenusena selle sätte tähenduses juriidilisest isikust maksukohustuslase töötaja poolt sellise hoone osa isiklikuks tarbeks kasutamist, mille see maksukohustuslane on ehitanud või mida ta valdab asjaõiguse alusel, kui sellelt kapitalikaubalt võib sisendkäibemaksu maha arvata.

Selles küsimuses tuleb liikmesriigi kohtul hinnata, kas niisuguses olukorras, nagu on arutusel põhikohtuasjas, tuleb asuda seisukohale, et selles on tegemist kinnisasja rendile andmisega nimetatud artikli 13 B osa punkti b tähenduses.

---

(1)  ELT C 328, 4.12.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/6

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ufficio IVA di Piacenza versus Belvedere Costruzioni Srl

(Kohtuasi C-500/10) (1)

(Maksustamine - Käibemaks - EL lepingu artikli 4 lõige 3 - Kuues direktiiv - Artiklid 2 ja 22 - Kolmanda astme kohtutes pooleli olevate menetluste automaatne lõpetamine)

2012/C 151/11

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria centrale, sezione di Bologna

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Ufficio IVA di Piacenza

Kostja: Belvedere Costruzioni Srl

Ese

Eelotsusetaotlus — Commissione tributaria centrale di Bologna — Käibemaks — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artiklid 2 ja 22 — Liikmesriikide kohustus tagada täies ulatuses käibemaksu kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad teatud tingimustel ette kohtumenetluse lõpetamise maksuasjades, ilma, et kolmanda astme kohus teeks sisulise otsuse, mistõttu omandab teise astme kohtu otsus seadusjõu — Ühtlustatud maksude kogumisest loobumise väidetav mõju

Resolutsioon

EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ja nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikleid 2 ja 22 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus käibemaksuvaldkonnas sellise siseriikliku erisätte kohaldamine, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis näeb ette kolmanda astme maksukohtus pooleli olevate menetluste automaatse lõpetamise juhul, kui nende menetluste algatamiseks esitati kaebus esimeses kohtuastmes rohkem kui 10 aastat — tegelikult rohkem kui 14 aastat — enne selle sätte jõustumise kuupäeva ja kui maksuhaldur on kahes esimeses kohtuastmes vaidluse kaotanud, kui automaatse lõpetamise tulemusel omandab teise astme kohtu otsus seadusjõu ja maksuhalduri võlanõue langeb ära.

---

(1)  ELT C 346, 18.12.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Bundesverwaltungsgericht eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung versus Pfeifer & Langen KG

(Kohtuasi C-564/10) (1)

(Määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 - Euroopa Liidu finantshuvide kaitse - Artiklid 3 ja 4 - Haldusmeetmed - Põhjendamatult saadud soodustuse tagasinõudmine - Siseriikliku õiguse kohaselt tasumisele kuuluv tasandusintress ja viivitusintress - Määruses nr 2988/95 kehtestatud aegumisnormide kohaldamine viivitusintressi tagasinõudmisel - Aegumise dies a quo - Mõiste „peatamine” - Mõiste „katkemine”)

2012/C 151/12

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Kostja: Pfeifer & Langen KG

Ese

Eelotsusetaotlus — Bundesverwaltungsgericht — Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, EURATOM) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340) artikli 3 tõlgendamine — Alusetult saadud soodustuse tagasinõudmine — Määruse (EÜ, EURATOM) nr 2988/95 artikli 3 kohaldatavus selliste intressinõuete aegumisele, mis tuleb siseriikliku õiguse kohaselt tasuda lisaks alusetult saadud summade tagasimaksmisele

Resolutsioon

Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega põhinõudele — mis vastab liidu eelarvest põhjendamatult saadud soodustuse tagasimakse nõudele — kehtestatud aegumistähtaeg ei kuulu kohaldamisele sellest nõudest tekkinud intressinõudele, kui intress kuulub tasumisele mitte liidu õiguse alusel, vaid üksnes siseriiklikus õiguses kehtestatud kohustusest tulenevalt.

---

(1)  ELT C 72, 5.3.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky — Slovakkia eelotsusetaotlus) — SAG ELV Slovensko as, FELA Management AG, ASCOM (Schweiz) AG, Asseco Central Europe as, TESLA Stropokov as, Autostrade per l'Italia SpA, EFKON AG, Stalexport Autostrady SA versus Úrad pre verejné obstarávanie

(Kohtuasi C-599/10) (1)

(Riigihanked - Direktiiv 2004/18/EÜ - Hankemenetlus - Piiratud hankemenetlus - Pakkumuse hindamine - Hankija nõue saada pakkumuse kohta selgitusi - Tingimused)

2012/C 151/13

Kohtumenetluse keel: slovakkia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: SAG ELV Slovensko as, FELA Management AG, ASCOM (Schweiz) AG, Asseco Central Europe as, TESLA Stropokov as, Autostrade per l’Italia SpA, EFKON AG ja Stalexport Autostrady SA

Kostja: Úrad pre verejné obstarávanie

Menetluses osales: Národná dial’ničná spoločnost’ a.s.

Ese

Eelotsusetaotlus — Najvyšší súd Slovenskej republiky — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114, ELT eriväljaanne 06/07, lk 132;) ja eelkõige selle artiklite 2, 51 ja 55 tõlgendamine — Hankija kohustus küsida vajadusel pakkumuse kohta selgitust — Selle kohustuse ulatus

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artiklit 55 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab siseriiklikus õiguses niisuguse sätte olemasolu nagu Slovakkia seaduse nr 25/2006 riigihangete kohta, põhikohtuasjas kehtivas redaktsioonis, artikli 42 lõige 3, mis näeb sisuliselt ette, et kui taotleja pakub välja põhjendamatult madala maksumuse, nõuab hankija temalt kirjalikult selgitust tema hinnapakkumuse kohta. Siseriikliku kohtu pädevuses on kontrollida, arvestades kõiki talle esitatud toimiku materjale, kas selgituse nõue võimaldas asjaomastel taotlejatel oma pakkumuse koostisosi piisavalt selgitada. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artiklit 55 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab siseriiklikus õiguses niisuguse sätte olemasolu nagu Slovakkia seaduse nr 25/2006 riigihangete kohta, põhikohtuasjas kehtivas redaktsioonis, artikli 42 lõige 3, mis näeb sisuliselt ette, et kui taotleja pakub välja põhjendamatult madala maksumuse, nõuab hankija temalt kirjalikult selgitust tema hinnapakkumuse kohta. Siseriikliku kohtu pädevuses on kontrollida, arvestades kõiki talle esitatud toimiku materjale, kas selgituse nõue võimaldas asjaomastel taotlejatel oma pakkumuse koostisosi piisavalt selgitada.

| 2. | Direktiivi 2004/18 artikliga 55 on vastuolus hankija selline seisukoht, et ta ei ole kohustatud taotlejatelt põhjendamatult madala maksumuse kohta selgitust nõudma. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2004/18 artikliga 55 on vastuolus hankija selline seisukoht, et ta ei ole kohustatud taotlejatelt põhjendamatult madala maksumuse kohta selgitust nõudma.

| 3. | Direktiivi 2004/18 artikliga 2 ei ole vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu kõnealuse seaduse nr 25/2006 riigihangete kohta artikli 42 lõige 2, mis näeb sisuliselt ette, et hankija võib kirjalikult nõuda taotlejatelt nende pakkumuse kohta selgitust, kuid ei tohi nõuda või aktsepteerida ühtegi pakkumuse muudatust. Hankijal on talle selliselt antud kaalutlusõiguse teostamisel kohustus kohelda eri taotlejaid võrdselt ja lojaalselt, nii et valikumenetluse lõppedes ja selle tulemust arvestades ei näiks, et ühte või mitut selle nõude saanud taotlejat on alusetult koheldud teistest soodsamalt või ebasoodsamalt. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 2004/18 artikliga 2 ei ole vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu kõnealuse seaduse nr 25/2006 riigihangete kohta artikli 42 lõige 2, mis näeb sisuliselt ette, et hankija võib kirjalikult nõuda taotlejatelt nende pakkumuse kohta selgitust, kuid ei tohi nõuda või aktsepteerida ühtegi pakkumuse muudatust. Hankijal on talle selliselt antud kaalutlusõiguse teostamisel kohustus kohelda eri taotlejaid võrdselt ja lojaalselt, nii et valikumenetluse lõppedes ja selle tulemust arvestades ei näiks, et ühte või mitut selle nõude saanud taotlejat on alusetult koheldud teistest soodsamalt või ebasoodsamalt.

---

(1)  ELT C 72, 5.3.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/8

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik

(Kohtuasi C-607/10) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Keskkond - Direktiiv 2008/1/EÜ - Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll - Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded - Kohustus tagada selliste käitiste käitamine vastavalt direktiivi sätetele)

2012/C 151/14

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Alcover San Pedro ja K. Simonsson)

Kostja: Rootsi Kuningriik (esindaja: A. Falk)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, lk 8) artikli 5 lõike 1 rikkumine — Olemasolevat käitiste kohta lubade väljastamise tingimused — Kohustus tagada, et nimetatud käitisi kasutatakse kõnelauses direktiivis kehtestatud nõudeid järgides

Resolutsioon

| 1. | Kuna Rootsi Kuningriik ei võtnud vajalikke meetmeid, et tagada seda, et pädevad asutused hoolitsevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (kodifitseeritud versioon) artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses selle direktiivi artiklite 3, 7, 9, 10 ja 13, artikli 14 punktide a ja b ning artikli 15 lõike 2 nõuetega, on Rootsi Kuningriik rikkunud selle direktiivi artikli 5 lõikest 1 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Rootsi Kuningriik ei võtnud vajalikke meetmeid, et tagada seda, et pädevad asutused hoolitsevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (kodifitseeritud versioon) artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajakohastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vastavuses selle direktiivi artiklite 3, 7, 9, 10 ja 13, artikli 14 punktide a ja b ning artikli 15 lõike 2 nõuetega, on Rootsi Kuningriik rikkunud selle direktiivi artikli 5 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 89, 19.3.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/8

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. märtsi 2012. aasta otsus (Verwaltungsgericht Mainz — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Interseroh Scrap and Metal Trading GmbH versus Sonderabfall-Management-Gesellschaft Rheinland-Pfalz mbH (SAM)

(Kohtuasi C-1/11) (1)

(Keskkond - Määrus (EÜ) nr 1013/2006 - Artikli 18 lõiked 1 ja 4 - Teatavate jäätmete saadetised - Artikli 3 lõige 2 - Kohustuslik teave - Jäätmetekitaja isik - Vahendaja poolt märkimata jätmine - Ärisaladuse kaitse)

2012/C 151/15

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Mainz

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Interseroh Scrap and Metal Trading GmbH

Kostja: Sonderabfall-Management-Gesellschaft Rheinland-Pfalz mbH (SAM)

Ese

Eelotsusetaotlus — Verwaltungsgericht Mainz — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, lk 1) artikli 18 lõigete 1 ja 4 tõlgendamine — Kõnealuse määruse VII lisas osutatud dokument, mis sisaldab teatavate jäätmesaadetistega kaasasolevat teavet — Vahendaja õigus jätta selles dokumendis märkimata jäätmetekitaja, kaitsmaks oma klientide andmeid ostja eest

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, muudetud komisjoni 15. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 308/2009, artikli 18 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda jäätmesaadetist korraldaval vahendajal jätta jäätmetekitaja isik saadetise vastuvõtjale avaldamata, mida nõuab selle artikli lõige 1 koostoimes nimetatud määruse VII lisaga, isegi kui avaldamata jätmine on vajalik vahendaja ärisaladuse hoidmiseks. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, muudetud komisjoni 15. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 308/2009, artikli 18 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda jäätmesaadetist korraldaval vahendajal jätta jäätmetekitaja isik saadetise vastuvõtjale avaldamata, mida nõuab selle artikli lõige 1 koostoimes nimetatud määruse VII lisaga, isegi kui avaldamata jätmine on vajalik vahendaja ärisaladuse hoidmiseks.

| 2. | Määruse nr 1013/2006, muudetud määrusega nr 308/2009, artikli 18 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte alla kuuluvate jäätmesaadetiste kontekstis on vahendaja kohustatud täitma määruse nr 1013/2006, muudetud määrusega nr 308/2009, VII lisas sisalduva dokumendi lahtri 6 ja edastama selle vastuvõtjale, ilma et õigus ärisaladuse kaitsele saaks selle kohustuse ulatust piirata. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 1013/2006, muudetud määrusega nr 308/2009, artikli 18 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte alla kuuluvate jäätmesaadetiste kontekstis on vahendaja kohustatud täitma määruse nr 1013/2006, muudetud määrusega nr 308/2009, VII lisas sisalduva dokumendi lahtri 6 ja edastama selle vastuvõtjale, ilma et õigus ärisaladuse kaitsele saaks selle kohustuse ulatust piirata.

---

(1)  ELT C 95, 26.3.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/9

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Amministrativo Regionle del Lazio eelotsusetaotlus — Itaalia) — Emanuele Ferazzoli jt versus Ministero dell’Interno

(Liidetud kohtuasjad C-164/10–C-176/10) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/16

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionle del Lazio

Põhikohtuasja menetluse pool

Kaebuse esitajad: Emanuele Ferazzoli (C-164/10), Cosima Barberio (C-165/10), Patrizia Banchetti (C-166/10), Andrea Palomba (C-167/10), Michele Fanelli (C-168/10), Sandra Castronovo (C-169/10), Mirko De Filippo (C-170/10), Andrea Sacripanti (C-171/10), Emiliano Orru’ (C-172/10), Fabrizio Cariulo (C-173/10), Paola Tonachella (C-174/10), Pietro Calogero (C-175/10), Danilo Spina (C-176/10)

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio — Isikute vaba liikumine — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mille järgi võivad kihlveopanuseid koguda ainult tegevusluba omavad kodumaised ettevõtjad — Uute tegevuslubade omanikele uute müügikohtade avamise osas kehtivad piirangud — Tegevuslubade kaotus „avalike” hasartmängude sarnaste hasartmängude piiriülese korraldamise puhul — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 161, 19.6.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/10

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Roma eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Alessandro Sacchi süüdistuses

(Kohtuasi C-255/10) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/17

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Roma

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Alessandro Sacchi

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale ordinario di Roma — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Liikmesriigi õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load menetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/10

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Verbania eelotsusetaotlus — Itaalia) — kriminaalasi Matteo Minesi süüdistuses

(Kohtuasi C-279/10) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/18

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Verbania

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Matteo Minesi

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale di Verbania — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load hankemenetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/11

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale Ordinario di Prato — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Michela Pulignani, Alfonso Picariello, Bianca Cilla, Andrea Moretti, Mauro Bianconi, Patrizio Gori, Emilio Duranti, Concetta Zungri süüdistuses

(Kohtuasi C-413/10) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/19

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Ordinario di Prato

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

Michela Pulignani, Alfonso Picariello, Bianca Cilla, Andrea Moretti, Mauro Bianconi, Patrizio Gori, Emilio Duranti, Concetta Zungri

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Ordinario di Prato — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load menetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 288, 23.10.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/12

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Russo süüdistuses

(Kohtuasi C-501/10) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/20

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Santa Maria Capua Vetere

Põhikohtuasja menetluse pool

Raffale Russo

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load hankemenetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 346, 18.12.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/13

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus (Consiglio di Giustizia Amministrativa per la Regione siciliana — Itaalia eelotsusetaotlus) — Ministero dell’Interno, Questura di Caltanissetta versus Massimiliano Rizzo

(Kohtuasi C-107/11) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Spordikihlvedude panuste kogumine - Tegevusloa nõue - Tegevuslubade andmisel liidu õiguse rikkumisest tulenevad tagajärjed - Täiendava 16 300 tegevusloa andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate tegevuslubade omanike kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Panuste kogumispunktide vahelised minimaalsed kohustuslikud kaugused - Lubatavus - Tegevustega, millele tegevusluba on antud, sarnased piiriülesed tegevused - Keeld siseriiklikes õigusnormides - Lubatavus)

2012/C 151/21

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Giustizia Amministrativa per la Regione siciliana

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kaebuse esitaja: Ministero dell’Interno, Questura di Caltanissetta

Vastustaja: Massimiliano Rizzo

Ese

Eelotsusetaotlus — Consiglio di Giustizia Amministrativa per la Regione siciliana — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load menetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks tegevusloa andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja kes selle rikkumise parandamiseks korraldab konkursi suurele hulgale uutele tegevuslubadele, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute tegevusloa omanike tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma tegevusloa või politsei loata kihlveosummade kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute tegevuslubade andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjades, tingimused ja eeskirjad ja iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks tegevusloa taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud tegevusloa kehtetuks tunnistamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 139, 7.5.2012.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/13

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Raffaele Arrichiello süüdistuses

(Kohtuasi C-368/11) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel - Kontsessiooni omamise nõue - Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel - 16 300 täiendava kontsessiooni andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate kontsessionääride kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus - Vastuvõetavus - Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused - Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld - Vastuvõetavus)

2012/C 151/22

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Santa Maria Capua Vetere

Põhikohtuasja menetluse pool

Raffaele Arrichiello

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load hankemenetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks kontsessiooni andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja korraldab selle rikkumise parandamiseks hanke suure hulga uute kontsessioonide andmiseks, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute kontsessionääride tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks kontsessiooni andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja korraldab selle rikkumise parandamiseks hanke suure hulga uute kontsessioonide andmiseks, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute kontsessionääride tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma kontsesiioonita või politsei loata kihlveopanuste kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute kontsessioonide andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma kontsesiioonita või politsei loata kihlveopanuste kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute kontsessioonide andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tingimused ja kord ning iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks kontsessiooni taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud kontsessiooni lõpetamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tingimused ja kord ning iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks kontsessiooni taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud kontsessiooni lõpetamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 282, 24.9.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/14

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. veebruari 2012. aasta määrus — (Tribunale di Milano — Itaalia eelotsusetaotlus) — kriminaalasi Vincenzo Veneruso süüdistuses

(Kohtuasi C-612/11) (1)

(Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Hasartmängud - Kihlveopanuste kogumine spordiüritustel - Kontsessiooni omamise nõue - Järeldused, mis tuleks teha kiidu õiguse rikkumisest kontsessioonide andmisel - 16 300 täiendava kontsessiooni andmine - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Õiguskindluse põhimõte - Varasemate kontsessionääride kaitse - Siseriiklikud õigusnormid - Kihlveopanuste kogumispunktide vaheline kohustuslik miinimumkaugus - Vastuvõetavus - Kontsessiooni esemeks olevate tegevustega võrdsustatavad piiriülesed tegevused - Siseriiklike õigusnormidega kehtestatud keeld - Vastuvõetavus)

2012/C 151/23

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Milano

Põhikohtuasja menetluse pool

Vincenzo Veneruso

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale ordinario di Milano — Isikute vaba liikumine — Asutamisvabadus — Teenuste osutamise vabadus — Kihlveopanuste kogumine — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad nimetatud tegevusega tegelemise sõltuvusse vastava loa ja avaliku julgeoleku alase loa saamisest — Sellistele õigussubjektidele tagatud kaitse, kes said kõnesolevad load hankemenetlustes, millest teised sama sektori ettevõtjad jäeti õigusvastaselt kõrvale — Kooskõla EÜ artiklitega 43 ja 49 (nüüd ELTL artiklid 49 ja 56)

Resolutsioon

| 1. | EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks kontsessiooni andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja korraldab selle rikkumise parandamiseks hanke suure hulga uute kontsessioonide andmiseks, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute kontsessionääride tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artikleid 43 ja 49 ning võrdse kohtlemise ja tõhususe põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui liikmesriik, kes majandustegevuseks kontsessiooni andmisel jätab liidu õigust rikkudes välja ühe kategooria ettevõtjaid ja korraldab selle rikkumise parandamiseks hanke suure hulga uute kontsessioonide andmiseks, kaitseb olemasolevate ettevõtjate saavutatud ärilisi positsioone, kehtestades eelkõige minimaalsed vahemaad uute kontsessionääride tegevuskohtade ja olemasolevate ettevõtjate tegevuskohtade vahel.

| 2. | EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma kontsesiioonita või politsei loata kihlveopanuste kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute kontsessioonide andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikleid 43 ja 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ilma kontsesiioonita või politsei loata kihlveopanuste kogumise eest kohaldatakse kriminaalkaristusi isikutele, kes on seotud ettevõtjaga, kes jäeti liidu õigust rikkudes varasemast hankemenetlusest välja, isegi pärast uue hankemenetluse korraldamist, mille eesmärk oli seda liidu õiguse rikkumist parandada, kuna see uus hankemenetlus ja sellest tulenev uute kontsessioonide andmine tegelikult selle ettevõtja ebaseaduslikku väljajätmist varasemast hankemenetlusest ei parandanud.

| 3. | EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tingimused ja kord ning iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks kontsessiooni taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud kontsessiooni lõpetamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklitest 43 ja 49, võrdse kohtlemise põhimõttest, läbipaistvuskohustusest ja õiguskindluse põhimõttest tulenevalt peavad sellise hankemenetluse, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tingimused ja kord ning iseäranis sellised sätted nagu riigimonopolide haldamisega tegeleva autonoomse asutuse ja muude üritustega kui hobuste võiduajamised seotud kihlvedude sõlmimiseks kontsessiooni taotleja vahel sõlmitava lepingu projekti artikli 23 lõike 2 punktis a ja lõikes 3, mis näevad ette hankemenetluses antud kontsessiooni lõpetamise, olema sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 65, 3.3.2012.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per le Marche (Itaalia) 20. veebruaril 2012 — Swm Costruzioni 2 SpA, D.I. Mannocchi Luigino versus Provincia di Fermo

(Kohtuasi C-94/12)

2012/C 151/24

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per le Marche

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Swm Costruzioni 2 SpA, D.I. Mannocchi Luigino

Vastustaja: Provincia di Fermo

Eelotsuse küsimus

Kas direktiivi 2004/18/EÜ (1) artikli 47 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on põhimõtteliselt vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu Itaalia seadusandliku dekreedi nr 163/2006 artikli 49 lõige 6, millega keelatakse väljaspool erandjuhte tugineda rohkem kui ühe abistava äriühingu pädevusele, sätestades, et „[t]ööde osas võib pakkuja igas kvalifikatsiooni kategoorias tugineda ainult ühe abistava äriühingu pädevusele. Hanketeates võidakse anda luba tugineda rohkemate abistavate äriühingute pädevusele riigihanke suure maksumuse või teenuste erilise laadi tõttu [...]”?

---

(1)  ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte (Itaalia) 24. veebruaril 2012 — Fastweb SpA vs. Azienda Sanitaria Locale di Alessandria

(Kohtuasi C-100/12)

2012/C 151/25

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Fastweb SpA

Vastustaja: Azienda Sanitaria Locale di Alessandria

Teised menetlusosalised: Telecom Italia S.p.A., Path-net S.p.A.

Eelotsuse küsimus

Kas riigihangete puhul kehtiva poolte võrdsuse põhimõtte, diskrimineerimiskeelu põhimõtte ja konkurentsi kaitse põhimõttega, mida käsitletakse direktiivis 1989/665/EMÜ (1), mida on viimati muudetud direktiiviga 2007/66/EÜ (2), on vastuolus selline pretsedendiõigus, nagu on sätestatud Consiglio di Stato täiskogu 2011. aasta otsuses nr 4, mille kohaselt tuleb vastukaebus, mille eesmärk on kaebuse esitaja õigus kaebust esitada vaidlustada, seades kahtluse alla asjaolu, et tal lubati hankemenetluses osaleda, tingimata läbi vaadata enne kaebuse enda läbivaatamist, sh ka siis, kui kaebuse esitajal on kogu hankemenetluse uuesti korraldamise vastu eesmärgipärane huvi, ning olenemata menetluses osalenud pakkujate arvust, pidades eriti silmas olukorda, kus hankemenetlusse on jäänud ainult kaks pakkujat (st kaebuse esitaja ja vastukaebuse esitaja, kes menetluse võitis), kellest kumbki püüab saavutada teise kõrvalejätmist, kuna kummagi pakkumus ei vasta pakkumuse miinimumtingimustele?

---

(1)  EÜT L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246.

(2)  EÜT L 335, lk 31.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Essent N.V. ja Essent Nederland B.V.

(Kohtuasi C-105/12)

2012/C 151/26

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Staat der Nederlanden

Vastustaja: Essent N.V. ja Essent Nederland B.V.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris?

| 2. | Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule ja kõrvaltegevuste keelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ja kõrvaltegevuste keeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi? |
| --- | --- |

2.

Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule ja kõrvaltegevuste keelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ja kõrvaltegevuste keeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi?

| 3. | Kas muuhulgas Won’iga järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu? |
| --- | --- |

3.

Kas muuhulgas Won’iga järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu?

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Eneco Holding NV

(Kohtuasi C-106/12)

2012/C 151/27

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Staat der Nederlanden

Vastustaja: Eneco Holding NV

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris?

| 2. | Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi? |
| --- | --- |

2.

Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi?

| 3. | Kas muuhulgas Won’iga (Wet onafhankelijk netbeheer; sõltumatute võrguoperaatorite seadus) järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu? |
| --- | --- |

3.

Kas muuhulgas Won’iga (Wet onafhankelijk netbeheer; sõltumatute võrguoperaatorite seadus) järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu?

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. veebruaril 2012 — Staat der Nederlanden versus Delta N.V.

(Kohtuasi C-107/12)

2012/C 151/28

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Staat der Nederlanden

Vastustaja: Delta N.V.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris?

| 2. | Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi? |
| --- | --- |

2.

Kas, juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, ei saa selle tulemusena kontsernikeelule kohaldada kapitali vaba liikumise sätteid, vähemalt nii, et kontsernikeeldu ei tule kontrollida kapitali vaba liikumise sätete järgi?

| 3. | Kas muuhulgas Won’iga (Wet onafhankelijk netbeheer; sõltumatute võrguoperaatorite seadus) järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu? |
| --- | --- |

3.

Kas muuhulgas Won’iga (Wet onafhankelijk netbeheer; sõltumatute võrguoperaatorite seadus) järgitavad eesmärgid — saavutada ristsubsideerimise keelamisega laias tähenduses (sealhulgas strateegilise teabe vahetamine) energiaturu läbipaistvus ning takistada konkurentsi moonutamist — on puhtalt majanduslikud huvid või võib neid vaadelda ka mittemajanduslike huvidena selles mõttes, et teatud asjaoludel võivad need endast kujutada kapitali vaba liikumise piiramise õigustust ülekaaluka üldise huvi tõttu?

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Vâlcea (Rumeenia) 29. veebruaril 2012 — SC Volksbank România SA versus Ionuț-Florin Zglimbea, Liana-Ramona Zglimbea

(Kohtuasi C-108/12)

2012/C 151/29

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Vâlcea

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: SC Volksbank România SA

Vastustajad: Ionuț-Florin Zglimbea, Liana-Ramona Zglimbea

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 4 lõiget 2 saab tõlgendada nii, et selles sättes kasutatud mõisted „lepingu põhiobjekt” ja „hind” hõlmavad vastusoorituse osi, millele krediidiasutusel on õigus tarbijakrediidilepingu alusel, ehk krediidi kulukuse aastamäära (mis on määratletud direktiivis 2008/48 (2), mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid), mis koosneb eelkõige fikseeritud või muutuvast intressimäärast ning panga- ja muudest tasudest, mis on lepinguga ette nähtud ja defineeritud?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (ELT L 95; 21.4.1993; lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, lk 66).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 29. veebruaril 2012 — Ministero per i beni e le attività culturali jt versus Ordine degli Ingegneri di Verona e Provincia jt

(Kohtuasi C-111/12)

2012/C 151/30

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: Ministero per i beni e le attività culturali, Ordine degli Ingegneri della Provincia di Venezia, Ordine degli Ingegneri della Provincia di Padova, Ordine degli Ingegneri della Provincia di Treviso, Ordine degli Ingegneri della Provincia di Vicenza, Ordine degli Ingegneri di Verona e Provincia, Ordine degli Ingegneri della Provincia di Rovigo ja Ordine degli Ingegneri della Provincia di Belluno

Vastustajad: Ordine degli Ingegneri di Verona e Provincia, Consiglio Nazionale degli Ingegneri, Consiglio Nazionale degli Architetti, Pianificatori, Paesaggisti e Conservatori, Alessandro Mosconi, Comune di S. Martino Buon Albergo, Ordine degli Architetti Pianificatori Paesaggisti e Conservatori della Provincia di Verona, Istituzione di Ricovero e di Educazione di Venezia (IRE), Ordine degli Architetti di Venezia

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ühenduse direktiiviga 85/384/EMÜ (1) — osas, milles sellega lubatakse üleminekukorra raames (artiklid 10 ja 11) arhitektuuri alal tegutseda teiste liikmesriikide kodanikel, kellel on direktiivis konkreetselt nimetatud kvalifikatsiooni tõendav dokument — on kooskõlas see, et Itaalias peetakse õiguspäraseks haldustava, mille õiguslik alus on kuninga 1925. aasta dekreedi nr 2538 artikli 52 teise lõigu esimene osa, mis annab kunstiväärtusega ehitistega seonduvate teatud teenuste osutamise õiguse konkreetselt ainuüksi kandidaatidele, kellel on „arhitekti” kvalifikatsioon või kandidaatidele, kes tõendavad, et nad vastavad erilistele pädevusnõuetele, mis on kultuuripärandi valdkonnaspetsiifilised ning mis esitatakse täiendavalt nõuetele, mis tuleb tavaliselt täita selleks, et alustada arhitektuurialast tegevust kõnealuse direktiivi tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas ühenduse direktiiviga 85/384/EMÜ (1) — osas, milles sellega lubatakse üleminekukorra raames (artiklid 10 ja 11) arhitektuuri alal tegutseda teiste liikmesriikide kodanikel, kellel on direktiivis konkreetselt nimetatud kvalifikatsiooni tõendav dokument — on kooskõlas see, et Itaalias peetakse õiguspäraseks haldustava, mille õiguslik alus on kuninga 1925. aasta dekreedi nr 2538 artikli 52 teise lõigu esimene osa, mis annab kunstiväärtusega ehitistega seonduvate teatud teenuste osutamise õiguse konkreetselt ainuüksi kandidaatidele, kellel on „arhitekti” kvalifikatsioon või kandidaatidele, kes tõendavad, et nad vastavad erilistele pädevusnõuetele, mis on kultuuripärandi valdkonnaspetsiifilised ning mis esitatakse täiendavalt nõuetele, mis tuleb tavaliselt täita selleks, et alustada arhitektuurialast tegevust kõnealuse direktiivi tähenduses?

| 2. | Kas selline tava võib seisneda just nimelt selles, et muude liikmesriikide kui Itaalia kutseala esindajate puhul — vaatamata sellele, et neil on arhitektuurialase tegevusega tegelemiseks üldjoontes õigust andev kvalifikatsiooni tõendav dokument — kontrollitakse eraldi nende kutsealast sobivust (seda tehakse ka Itaalia kutseala esindajate puhul arhitekti kutseeksamil) konkreetselt kuninga 1925. aasta dekreedi nr 2357 artikli 52 teise lõigu esimeses osas viidatud kutsealase tegevuse alustamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kas selline tava võib seisneda just nimelt selles, et muude liikmesriikide kui Itaalia kutseala esindajate puhul — vaatamata sellele, et neil on arhitektuurialase tegevusega tegelemiseks üldjoontes õigust andev kvalifikatsiooni tõendav dokument — kontrollitakse eraldi nende kutsealast sobivust (seda tehakse ka Itaalia kutseala esindajate puhul arhitekti kutseeksamil) konkreetselt kuninga 1925. aasta dekreedi nr 2357 artikli 52 teise lõigu esimeses osas viidatud kutsealase tegevuse alustamiseks?

---

(1)  EÜT L 223, lk 15; ELT eriväljaanne 06/01, lk 118.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 1. märtsil 2012 — Donal Brady versus Environmental Protection Agency

(Kohtuasi C-113/12)

2012/C 151/31

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court (Iirimaa)

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Donal Brady

Vastustaja: Environmental Protection Agency

Eelotsuse küsimused

Kuna mõistel „jäätmed” puudub liidu õiguses lõplik tõlgendus, siis kas liikmesriigil on lubatud siseriiklike õigusnormidega kohustada sealäga tekitajat tõendama, et tegemist ei ole jäätmetega, või tuleb jäätmed määratleda objektiivsete kriteeriumide alusel, millele on osutatud Euroopa Liidu Kohtu praktikas:

| 1. | Kui jäätmed tuleb määratleda objektiivsete kriteeriumide alusel, millele on osutatud Euroopa Liidu Kohtu praktikas, siis kui kindel peab olema, et taaskasutatakse sealäga, mida loa omaja kogub ja ladustab või võib ladustada enne kasutajatele toimetamist üle 12 kuu? |
| --- | --- |

1.

Kui jäätmed tuleb määratleda objektiivsete kriteeriumide alusel, millele on osutatud Euroopa Liidu Kohtu praktikas, siis kui kindel peab olema, et taaskasutatakse sealäga, mida loa omaja kogub ja ladustab või võib ladustada enne kasutajatele toimetamist üle 12 kuu?

| 2. | Kui sealäga on jääde või määratletakse jäätmena asjakohaste kriteeriumide alusel, siis kas on õiguspärane, kui liikmesriik näeb ette, et selle tekitaja — kes ei kasuta sealäga oma maal, vaid müüb seda kolmandatest isikutest maaomanikele nende maal väetisena kasutamiseks — vastutab isiklikult selle eest, et need kasutajad täidavad jäätmete ja/või väetise kontrolli käsitlevaid liidu õigusnorme, tagamaks, et asjaomaste kolmandate isikute poolt sealäga maale laotamisega ei tekiks olulise keskkonnareostuse ohtu? |
| --- | --- |

2.

Kui sealäga on jääde või määratletakse jäätmena asjakohaste kriteeriumide alusel, siis kas on õiguspärane, kui liikmesriik näeb ette, et selle tekitaja — kes ei kasuta sealäga oma maal, vaid müüb seda kolmandatest isikutest maaomanikele nende maal väetisena kasutamiseks — vastutab isiklikult selle eest, et need kasutajad täidavad jäätmete ja/või väetise kontrolli käsitlevaid liidu õigusnorme, tagamaks, et asjaomaste kolmandate isikute poolt sealäga maale laotamisega ei tekiks olulise keskkonnareostuse ohtu?

| 3. | Kas eespool mainitud sealäga jääb välja direktiivi 75/442/EMÜ (1) (muudetud nõukogu direktiiviga 91/676 (2)) artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii toodud mõiste „jäätmed” definitsiooni ulatusest põhjusel, et see kuulub „muude õigusaktide reguleerimisalasse”, eelkõige nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (3) reguleerimisalasse, olukorras, kus loa väljaandmise ajal ei olnud Iirimaa nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ üle võtnud, ükski siseriiklik õigusnorm ei reguleerinud sealäga väetisena maale laotamist ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 (4) ei olnud veel vastu võetud? |
| --- | --- |

3.

Kas eespool mainitud sealäga jääb välja direktiivi 75/442/EMÜ (1) (muudetud nõukogu direktiiviga 91/676 (2)) artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii toodud mõiste „jäätmed” definitsiooni ulatusest põhjusel, et see kuulub „muude õigusaktide reguleerimisalasse”, eelkõige nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (3) reguleerimisalasse, olukorras, kus loa väljaandmise ajal ei olnud Iirimaa nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ üle võtnud, ükski siseriiklik õigusnorm ei reguleerinud sealäga väetisena maale laotamist ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1774/2002 (4) ei olnud veel vastu võetud?

---

(1)  Nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiiv 75/442/EMÜ jäätmete kohta (EÜT L 194, lk 39; ELT eriväljaanne 15/01, lk 23).

(2)  Nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/156/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta (EÜT L 78, lk 32; ELT eriväljaanne 15/02, lk 3).

(3)  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, lk 1; ELT eriväljaanne 15/02, lk 68).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, lk 1; ELT eriväljaanne 03/37, lk 92).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Burgos (Hispaania) 5. märtsil 2012 — La Retoucherie de Manuela, S. L. versus La Retoucherie de Burgos, S. C.

(Kohtuasi C-117/12)

2012/C 151/32

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Audiencia Provincial de Burgos

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: La Retoucherie de Manuela, S. L.

Vastustaja: La Retoucherie de Burgos, S. C.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse nr 2790/1999 (1) artikli 5 punktis b sisalduvat lauseosa „ruumid ja territoorium, kus ostja lepingu kehtivuse ajal on tegutsenud” tuleb mõista nii, et see tähendab vaid kohta või füüsilist ala, kus lepingu kehtivuse ajal kaupu müüdi või teenuseid osutati, või võib seda laiendada kogu territooriumile, kus ostja lepingu kehtivuse ajal tegutses? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse nr 2790/1999 (1) artikli 5 punktis b sisalduvat lauseosa „ruumid ja territoorium, kus ostja lepingu kehtivuse ajal on tegutsenud” tuleb mõista nii, et see tähendab vaid kohta või füüsilist ala, kus lepingu kehtivuse ajal kaupu müüdi või teenuseid osutati, või võib seda laiendada kogu territooriumile, kus ostja lepingu kehtivuse ajal tegutses?

| 2. | Juhul, kui Euroopa Kohus nõustub esimese tõlgendusega, siis kas frantsiislepingu puhul, milles frantsiisivõtjale on määratud konkreetne territoorium, võib lauseosa „ruumid ja territoorium” tähendada territooriumi, kus frantsiisivõtja lepingu kehtivuse ajal tegutses? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui Euroopa Kohus nõustub esimese tõlgendusega, siis kas frantsiislepingu puhul, milles frantsiisivõtjale on määratud konkreetne territoorium, võib lauseosa „ruumid ja territoorium” tähendada territooriumi, kus frantsiisivõtja lepingu kehtivuse ajal tegutses?

---

(1)  Komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (EÜT L 336, lk 21; ELT eriväljaanne 08/01, lk 364).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Giurgiu (Rumeenia) 6. märtsil 2012 — SC Volksbank România SA versus Comisariatul Județean pentru Protecția Consumatorilor Giurgiu

(Kohtuasi C-123/12)

2012/C 151/33

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Giurgiu

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: SC Volksbank România SA

Vastustaja: Comisariatul Județean pentru Protecția Consumatorilor Giurgiu

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 4 lõiget 2 saab tõlgendada nii, et selles sättes kasutatud mõisted „lepingu põhiobjekt” ja „hind” hõlmavad vastusoorituse osi, millele krediidiasutusel on õigus tarbijakrediidilepingu alusel, ehk krediidi kulukuse aastamäära, mis koosneb eelkõige fikseeritud või muutuvast intressimäärast ning panga- ja muudest tasudest, mis on lepinguga ette nähtud ja defineeritud? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 4 lõiget 2 saab tõlgendada nii, et selles sättes kasutatud mõisted „lepingu põhiobjekt” ja „hind” hõlmavad vastusoorituse osi, millele krediidiasutusel on õigus tarbijakrediidilepingu alusel, ehk krediidi kulukuse aastamäära, mis koosneb eelkõige fikseeritud või muutuvast intressimäärast ning panga- ja muudest tasudest, mis on lepinguga ette nähtud ja defineeritud?

| 2. | Kas nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ artikli 4 lõiget 2 saab tõlgendada nii, et selle sätte siseriiklikusse õigusesse üle võtnud liikmesriik võib kohtuvõimu teostades kontrollida, kas lepingu põhiobjektiga ja hinna piisavusega seotud lepingutingimused on ebaõiglased? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ artikli 4 lõiget 2 saab tõlgendada nii, et selle sätte siseriiklikusse õigusesse üle võtnud liikmesriik võib kohtuvõimu teostades kontrollida, kas lepingu põhiobjektiga ja hinna piisavusega seotud lepingutingimused on ebaõiglased?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, lk 29, EÜT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Plovdiv (Bulgaaria) 7. märtsil 2012 — AES-3C Maritza East 1 EOOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” Plovdiv

(Kohtuasi C-124/12)

2012/C 151/34

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Plovdiv

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: AES-3C Maritza East 1 EOOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” Plovdiv

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas selline õigusnorm nagu käibemaksuseaduse artikli 70 lõike 1 punkt 2, mille kohaselt ei ole käibemaksukohustuslasel õigust maha arvata käibemaksu, mille ta on tasunud saadud transporditeenuselt, soetatud tööriietuselt ja kaitsevahenditelt ning töölähetustele tehtud kuludelt, kuna need kaubad ja teenused anti tasuta füüsiliste isikute, nimelt maksukohustuslase heaks töötavate töötajate kasutusse, on kooskõlas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), kui võtta arvesse järgmisi asjaolusid:






  — | maksukohustuslane ei ole sõlminud töötajatega töölepinguid, vaid kasutab neid „personali tellimuslepingu” alusel, mille ta on sõlminud teise maksukohustuslasega, kes on töötajate tööandja; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas selline õigusnorm nagu käibemaksuseaduse artikli 70 lõike 1 punkt 2, mille kohaselt ei ole käibemaksukohustuslasel õigust maha arvata käibemaksu, mille ta on tasunud saadud transporditeenuselt, soetatud tööriietuselt ja kaitsevahenditelt ning töölähetustele tehtud kuludelt, kuna need kaubad ja teenused anti tasuta füüsiliste isikute, nimelt maksukohustuslase heaks töötavate töötajate kasutusse, on kooskõlas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), kui võtta arvesse järgmisi asjaolusid:

—

maksukohustuslane ei ole sõlminud töötajatega töölepinguid, vaid kasutab neid „personali tellimuslepingu” alusel, mille ta on sõlminud teise maksukohustuslasega, kes on töötajate tööandja;

| — | saadud transporditeenuseid kasutati töötajate transportimiseks erinevates kohtades asuvatest kogunemiskohtadest töökohta ja tagasi, kusjuures töökohta jõudmiseks ja selle ümbruskonnas liiklemiseks puudub töötajatele organiseeritud ühistransport; |
| --- | --- |

—

saadud transporditeenuseid kasutati töötajate transportimiseks erinevates kohtades asuvatest kogunemiskohtadest töökohta ja tagasi, kusjuures töökohta jõudmiseks ja selle ümbruskonnas liiklemiseks puudub töötajatele organiseeritud ühistransport;

| — | tööriietuse ja kaitsevahendite töötajate kasutusse andmist nõuavad nii tööseadustik kui ka töötervishoiu ja tööohutuse seadus; |
| --- | --- |

—

tööriietuse ja kaitsevahendite töötajate kasutusse andmist nõuavad nii tööseadustik kui ka töötervishoiu ja tööohutuse seadus;

| — | käibemaksu mahaarvamine oleks transporditeenustele, tööriietusele ja kaitsevahenditele ning töölähetustele tehtud kulude osas vaieldamatult võimalik, kui neid kaupu oleks oma töötajate kasutusse andnud ja teenuseid oma töötajatele osutanud nende tööandja. Käesolevas asjas soetas aga kaupu ning sai teenuseid maksukohustuslane, kes ei ole küll tööandja, kuid kes saab töötajate tehtud tööst kasu personali tellimuslepingu alusel ning kes kannab ka tööga seotud kulud? |
| --- | --- |

—

käibemaksu mahaarvamine oleks transporditeenustele, tööriietusele ja kaitsevahenditele ning töölähetustele tehtud kulude osas vaieldamatult võimalik, kui neid kaupu oleks oma töötajate kasutusse andnud ja teenuseid oma töötajatele osutanud nende tööandja. Käesolevas asjas soetas aga kaupu ning sai teenuseid maksukohustuslane, kes ei ole küll tööandja, kuid kes saab töötajate tehtud tööst kasu personali tellimuslepingu alusel ning kes kannab ka tööga seotud kulud?

| 2. | Kas direktiivi 2006/112 artikkel 176 võimaldab liikmesriigil sätestada Euroopa Liiduga ühinemisel käibemaksu mahaarvamise suhtes sellise piirangu nagu selleks on käibemaksuseaduse artikli 70 lõige 1 punkt 2, nimelt et „kaubad või teenuseid on määratud tasuta tehinguteks”, kui sellist piirangut ei olnud sõnaselgelt ette nähtud kuni ühinemise päevani kehtinud seaduses? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/112 artikkel 176 võimaldab liikmesriigil sätestada Euroopa Liiduga ühinemisel käibemaksu mahaarvamise suhtes sellise piirangu nagu selleks on käibemaksuseaduse artikli 70 lõige 1 punkt 2, nimelt et „kaubad või teenuseid on määratud tasuta tehinguteks”, kui sellist piirangut ei olnud sõnaselgelt ette nähtud kuni ühinemise päevani kehtinud seaduses?

| 3. | Kui eelmisele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas sellest järeldub, et soetatud kaubad ja saadud teenused on määratud „tasuta tehinguteks”, kui need ostetakse küll majandustegevuse eesmärgil, kuid nende iseloomust tulenevalt on nende kasutamiseks vajalik anda need maksukohustuslase ettevõttes töötavate töötajate kasutusse? |
| --- | --- |

3.

Kui eelmisele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas sellest järeldub, et soetatud kaubad ja saadud teenused on määratud „tasuta tehinguteks”, kui need ostetakse küll majandustegevuse eesmärgil, kuid nende iseloomust tulenevalt on nende kasutamiseks vajalik anda need maksukohustuslase ettevõttes töötavate töötajate kasutusse?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal do Trabalho do Porto (Portugal) 8. märtsil 2012 — Sindicatos dos Bancários do Norte jt versus BPN — Banco Português de Negócios, S.A.

(Kohtuasi C-128/12)

2012/C 151/35

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal do Trabalho do Porto

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Sindicatos dos Bancários do Norte, do Centro, do Sul e Ilhas, Luíz Miguel Rodrigues Teixeira de Melas

Kostja: BPN — Banco Português de Negócios, S.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas võrdse kohtlemise põhimõtet, millest tuleneb diskrimineerimise keeld, tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav avaliku sektori töötajate suhtes? |
| --- | --- |

1.

Kas võrdse kohtlemise põhimõtet, millest tuleneb diskrimineerimise keeld, tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav avaliku sektori töötajate suhtes?

| 2. | Kas töötasude vähendamine riigi poolt 2011. aasta riigieelarve seaduse kaudu, mida kohaldatakse üksnes töötajate suhtes, kes täidavad oma tööülesandeid riigisektoris või riigi osalusega ettevõtjates, on vastuolus diskrimineerimise keelu põhimõttega, kuna tegemist on diskrimineerimisega töösuhte avalik-õigusliku laadi tõttu? |
| --- | --- |

2.

Kas töötasude vähendamine riigi poolt 2011. aasta riigieelarve seaduse kaudu, mida kohaldatakse üksnes töötajate suhtes, kes täidavad oma tööülesandeid riigisektoris või riigi osalusega ettevõtjates, on vastuolus diskrimineerimise keelu põhimõttega, kuna tegemist on diskrimineerimisega töösuhte avalik-õigusliku laadi tõttu?

| 3. | Kas EL põhiõiguste harta (1) artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigust töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased, tuleb tõlgendada nii, et see ei luba vähendada töötasu ilma töötaja nõusolekuta juhul, kui töölepingut ei muudeta? |
| --- | --- |

3.

Kas EL põhiõiguste harta (1) artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigust töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased, tuleb tõlgendada nii, et see ei luba vähendada töötasu ilma töötaja nõusolekuta juhul, kui töölepingut ei muudeta?

| 4. | Kas EL põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigust töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased, tuleb tõlgendada nii, et see sisaldab õigust saada õiglast töötasu, mis tagaks töötaja ja tema perekonna rahuldava elatustaseme? |
| --- | --- |

4.

Kas EL põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigust töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased, tuleb tõlgendada nii, et see sisaldab õigust saada õiglast töötasu, mis tagaks töötaja ja tema perekonna rahuldava elatustaseme?

| 5. | Kui töötasu vähendamine ei ole ainuke võimalik meede, mis on vajalik ja põhiline, et toetada riigi finantsolukorra parandamist tõsises majandus- ja finantskriisis, siis kas selline vähendamine on vastuolus EL põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigusega, kuna see ohustab elatustaset ja rahaliste kohustuste täitmist, mida töötajad ja nende perekonnad on enne töötasu vähendamist endale võtnud? |
| --- | --- |

5.

Kui töötasu vähendamine ei ole ainuke võimalik meede, mis on vajalik ja põhiline, et toetada riigi finantsolukorra parandamist tõsises majandus- ja finantskriisis, siis kas selline vähendamine on vastuolus EL põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 sätestatud õigusega, kuna see ohustab elatustaset ja rahaliste kohustuste täitmist, mida töötajad ja nende perekonnad on enne töötasu vähendamist endale võtnud?

| 6. | Kuna töötasude vähendamine Portugali riigi poolt ei olnud töötajatele ette nähtud ega ka ettenähtav, siis kas see on vastuolus õigusega töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased? |
| --- | --- |

6.

Kuna töötasude vähendamine Portugali riigi poolt ei olnud töötajatele ette nähtud ega ka ettenähtav, siis kas see on vastuolus õigusega töötada töötingimustel, mis on töötaja väärikuse kohased?

---

(1)  EÜT 2000, C 364, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. märtsil 2012 — Consiglio Nazionale dei Geologi versus Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

(Kohtuasi C-136/12)

2012/C 151/36

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Consiglio Nazionale dei Geologi

Vastustaja: Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

Eelotsuse küsimused

| I. | ELTL artikli 267 kolmanda lõigu kohta:






  a) | Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab viimase astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus niisugune siseriiklik menetluskord, millega nähakse ette niisugused aegumistähtajad menetluses nagu hagi või kaebuse esitamise tähtajad, väidete konkreetsus, keeld muuta nõuet kohtuasja jooksul ja kohtunikule kehtestatud keeld muuta poole nõuet? |
| --- | --- | --- |

I.

ELTL artikli 267 kolmanda lõigu kohta:

a)

Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab viimase astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus niisugune siseriiklik menetluskord, millega nähakse ette niisugused aegumistähtajad menetluses nagu hagi või kaebuse esitamise tähtajad, väidete konkreetsus, keeld muuta nõuet kohtuasja jooksul ja kohtunikule kehtestatud keeld muuta poole nõuet?

| b) | Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab viimase astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus siseriikliku kohtu selekteerimisõigus, st õigus otsustada, kas küsimus on asjakohane, ja hinnata, kas ühenduse õigusnorm on selge? |
| --- | --- |

b)

Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab viimase astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus siseriikliku kohtu selekteerimisõigus, st õigus otsustada, kas küsimus on asjakohane, ja hinnata, kas ühenduse õigusnorm on selge?

| c) | Kas ELTL artikli 267 kolmas lõik tõlgendatuna nii, et sellega kehtestatakse viimase astme kohtule tingimusteta kohustus esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on kooskõlas menetluse kestuse mõistlikkuse põhimõttega, mis on samuti ühenduse õiguses sätestatud? |
| --- | --- |

c)

Kas ELTL artikli 267 kolmas lõik tõlgendatuna nii, et sellega kehtestatakse viimase astme kohtule tingimusteta kohustus esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on kooskõlas menetluse kestuse mõistlikkuse põhimõttega, mis on samuti ühenduse õiguses sätestatud?

| d) | Kas niisugustel faktilistel ja õiguslikel asjaoludel kujutab ELTL artikli 267 kolmanda lõigu rikkumine siseriiklikku kohtu poolt endast „ilmselget ühenduse õiguse rikkumist” ning kas see mõiste võib olla teistsuguse ulatuse ja kohaldamisalaga, kui riigi vastu esitatakse erikaebus 13. aprilli 1988. aasta seaduse nr 117 alusel, et saavutada „õigusemõistmise käigus tekitatud kahju hüvitamine ja kohtunike tsiviilvastutus” ning üldkaebus ühenduse õiguse rikkumise pealeKas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris? |
| --- | --- |

d)

Kas niisugustel faktilistel ja õiguslikel asjaoludel kujutab ELTL artikli 267 kolmanda lõigu rikkumine siseriiklikku kohtu poolt endast „ilmselget ühenduse õiguse rikkumist” ning kas see mõiste võib olla teistsuguse ulatuse ja kohaldamisalaga, kui riigi vastu esitatakse erikaebus 13. aprilli 1988. aasta seaduse nr 117 alusel, et saavutada „õigusemõistmise käigus tekitatud kahju hüvitamine ja kohtunike tsiviilvastutus” ning üldkaebus ühenduse õiguse rikkumise pealeKas ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et „omandi õiguslik režiim liikmesriikides” hõlmab ka käesolevas kohtuasjas käsitletavat absoluutse erastamise keelu sätet võrguoperaatori osade määruse tähenduses koostoimes 1998. aasta Elektriciteitswet’i artikliga 93 ja Gaswet’i artikliga 85, mille kohaselt võrguoperaatori osasid saab üle kanda üksnes riiklikus sfääris?

| II. | Juhul, kui Euroopa Kohus ei „sõelu argumente tiheda sõelaga” [...], mis keelaks kaebuse põhjenduste üksikasjalikkuse nõuet puudutavate siseriiklike menetlusnormide kohaldamise, tuleb Euroopa Liidu Kohtule esitada eelotsusetaotlus täpselt selles sõnastuses, milles apellant selle [põhikohtuasjas] esitas:






  1. | „[...] Euroopa Liidu Kohtul palutakse eelotsust eelotsusetaotluse alusel, mis puudutab asutamislepingu artikli 101 (varem artikkel 81) tõlgendamist seoses geoloogide kutsetegevust reguleerivate õigusnormide ja eetikareeglitega ning riikliku geoloogianõukogu ülesannete ja tegevuskorraldust puudutavate õigusnormidega, millele tagapool viidatakse, et vastata küsimusele, kas neid võib pidada kooskõlas olevaks konkurentsi puudutavate liidu õigusnormidega (mainitud artikliga 101). [...]
  Seaduse 112/1963 artikli 9 ja eriti selle punktis g on sätestatud, et „riiklik geoloogianõukogu täidab lisaks muudes normides talle pandud kohustustele järgmisi ülesandeid: a) vastutab kutsetegevusega vahetult seotud ja muude kutsetegevust puudutavate õigusnormide järgimise eest; b) peab kutseala esindajate registrit ja erinimekirja ning teeb nendesse kandeid ja kustutab neid; c) teostab kutsenimetuse kasutamise üle järelevalvet ja võtab meetmeid väärkasutuse lõpetamiseks; d) teeb distsiplinaarotsuseid; e) nõuab vajadusel sisse tasusid; f) haldab geoloogianõukogule kuuluvat vara ja koostab igal aastal eelarveprojekti ja majandussaasta aruande; g) kinnitab registrisse ja erinimekirja kantud isikutele aasta liikmemaksu, registrisse ja erinimekirja kandmise registreerimistasu ning tõestatud ärakirjade ja tasude sissenõudmist puudutavate arvamuse väljastamise eest võetava tasu suuruse nii aegsalt, et tema tegevusega seotud vahetuid kulusid oleks võimalik katta otsusega, mille kiidab heaks justiitsminister”.
  Seaduse 616/1966 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et „registrisse või erinimekirja kantus isikule, kes rikub kutseala au ja väärikuse nõudeid, võidakse teo raskusest olenevalt määrata üks järgmistest distsiplinaarkaristustest: 1) tegevuskeeld 2) kutsetegevuse peatamine kuni üheks aastaks; 3) registrist või erinimekirjast kustutamine”.
  Seaduse 616/1966 artiklis 17 on sätestatud, et „kutsetegevuse teenustasud ja hüvitised ning kulude katmise põhimõtted sätestatakse geoloogianõukogu ettepanekul justiitsministri otsusega, kooskõlastatult tööstus- ja kaubandusministriga (nüüd tootmistegevuse minister)”.
  19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 6 „Kutsetegevusala raames osutatav teenus” on sätestatud, et „teenuse tootlikkuse ja tõhususe määratlevad peamiselt järgmised tegurid: tööle omane tehniline keerukus, võetud vastutuse ulatus, tellimuse erilisus, kas töös saab kasutada varasemaid tehnilisi lahendusi, kui olulised on hinnatavad tehnilised küsimused, koordineerimist vajavate tehniliste küsimuste maht, vajaliku aja ja pühendumuse määr, vastastikuse tegutsemise võime kliendi ja kolmandate isikutega, sealhulgas ettevõtjatega, kes on seotud teenuse osutamisega, töö väärtusest”.
  19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 7 „Kutsetegevuse väärikus” on sätestatud, et „kutseala esindaja väärikus seisneb peamiselt: osutatud professionaalse teenuse viimistletuses ja täielikkuses, võimes võtta vastutust, tõhusate tehniliste ja kutsealal vaja minevate seadmete olemasolus, ajakohaste töövahendite olemasolus ja kasutusvalmiduses, tõhusas büroo- ja meekonnakorralduses, suutlikkuses vastata projektis osalejate erinevatele nõudmistele, järjepidevaks väljaõppeks vahendite ja struktuuride loomises, sealhulgas kolleegidele ja töötajatele, võimes suhelda viivitamata ja tõhusalt klientidega ning era- ja avalikõiguslike üksuste ja institutsioonidega ning avalikkusega”.
  19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 17 „Tasu arvestamise parameetrid” on sätestatud, et „kutsetegevuse raames osutatud teenuse eest makstava tasu kindlaksmääramisel on geoloog kohustatud järgima reegleid, mis on sätestatud dekreet-seaduses nr 223/2006, mis on muudetud seaduseks nr 248/2006, ja tsiviilseadustiku artikli 2233 teises lõigus sätestatud adekvaatsuse põhimõtet, ning igal juhul ka kutsetegevusala reguleerivate kõigi kehtivate seaduste sätteid. 18. novembri 1971 ministri otsusega, mida on hiljem muudetud ja täiendatud, heaks kiidetud kutsetegevuse teenustasude määrad ja 4. aprilli 2001. aasta ministri otsusega heaks kiidetud avalike teenuste tasud — geoloogidele kohaldatavas osas — on käsitatavad õiguspäraste ja objektiivsete tehnilis-professionaalsete elementidena, mida tuleb arvesse võtta poolte vahel kokku lepitava teenustasu üle läbirääkimistel, selle kindlaksmääramisel ja määratlemisel”. Täpsemalt sellel teemal on Euroopa Kohus asunud seisukohale, vastates küsimusele, kas asutamislepingu artikliga 101 on vastuolus see, et dekreet-seaduses nr 223/206 on määratletud arvulis-kronoloogiline süsteem — ainus väljakujunenud ja seaduslik süsteem nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil — on tervikuna kehtiv kohustuslik õigusnorm, et sellel ei ole kindlasti mingit mõju sellele, kas ja mis ulatuses õigusnormi tunnustatakse kohustuslikuna.
  19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 18 „Tasu proportsionaalsus” on sätestatud, et „kehtivaid õigusnorme arvestades on geoloog, kes tegeleb kutsetegevusalal erinevates vormides — kui füüsiline isik või äriühingu või ühenduse kaudu — alati kohustatud tagama, et tema tasu on proportsionaalne töö mahu ja keerukusega, kutseala väärikuse ning nõutavate tehniliste teadmistega. Geoloogiaühing teostab järelevalvet nende nõuete täitmise üle, arvestades konkurentsivõime põhimõtet”.
  19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 19 „Avalikud pakkumised” on sätestatud, et „avalikus pakkumismenetlustes peab geoloog juhul, kui ametiasutus ei lähtu õiguspäraselt tasu parameetrina kutsetegevuse tariifide määradest, igal juhul tagama, et tema pakkumine vastab töö mahule ja keerukusele, kutsetegevuse väärikusele ning nõutavatele tehnilistele teadmistele ja pühendumusele”.
  Ning lisaks eespool esitatule, seoses:






  — | nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2137/85 (1) Euroopa majandushuvigrupi kohta, mille eesmärk on tema liikmete majandustegevuse toetamine või arendamine, mille seitsmendas põhjenduses on sätestatud, et käesoleva määruse sätted ei piira riigisiseste õigus- ja/või käitumisnormide kohaldamist, mis puudutavad äri- ja kutsetegevuse tingimusi; |
| --- | --- | --- | --- |

II.

Juhul, kui Euroopa Kohus ei „sõelu argumente tiheda sõelaga” [...], mis keelaks kaebuse põhjenduste üksikasjalikkuse nõuet puudutavate siseriiklike menetlusnormide kohaldamise, tuleb Euroopa Liidu Kohtule esitada eelotsusetaotlus täpselt selles sõnastuses, milles apellant selle [põhikohtuasjas] esitas:

1.

„[...] Euroopa Liidu Kohtul palutakse eelotsust eelotsusetaotluse alusel, mis puudutab asutamislepingu artikli 101 (varem artikkel 81) tõlgendamist seoses geoloogide kutsetegevust reguleerivate õigusnormide ja eetikareeglitega ning riikliku geoloogianõukogu ülesannete ja tegevuskorraldust puudutavate õigusnormidega, millele tagapool viidatakse, et vastata küsimusele, kas neid võib pidada kooskõlas olevaks konkurentsi puudutavate liidu õigusnormidega (mainitud artikliga 101). [...]

Seaduse 112/1963 artikli 9 ja eriti selle punktis g on sätestatud, et „riiklik geoloogianõukogu täidab lisaks muudes normides talle pandud kohustustele järgmisi ülesandeid: a) vastutab kutsetegevusega vahetult seotud ja muude kutsetegevust puudutavate õigusnormide järgimise eest; b) peab kutseala esindajate registrit ja erinimekirja ning teeb nendesse kandeid ja kustutab neid; c) teostab kutsenimetuse kasutamise üle järelevalvet ja võtab meetmeid väärkasutuse lõpetamiseks; d) teeb distsiplinaarotsuseid; e) nõuab vajadusel sisse tasusid; f) haldab geoloogianõukogule kuuluvat vara ja koostab igal aastal eelarveprojekti ja majandussaasta aruande; g) kinnitab registrisse ja erinimekirja kantud isikutele aasta liikmemaksu, registrisse ja erinimekirja kandmise registreerimistasu ning tõestatud ärakirjade ja tasude sissenõudmist puudutavate arvamuse väljastamise eest võetava tasu suuruse nii aegsalt, et tema tegevusega seotud vahetuid kulusid oleks võimalik katta otsusega, mille kiidab heaks justiitsminister”.

Seaduse 616/1966 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et „registrisse või erinimekirja kantus isikule, kes rikub kutseala au ja väärikuse nõudeid, võidakse teo raskusest olenevalt määrata üks järgmistest distsiplinaarkaristustest: 1) tegevuskeeld 2) kutsetegevuse peatamine kuni üheks aastaks; 3) registrist või erinimekirjast kustutamine”.

Seaduse 616/1966 artiklis 17 on sätestatud, et „kutsetegevuse teenustasud ja hüvitised ning kulude katmise põhimõtted sätestatakse geoloogianõukogu ettepanekul justiitsministri otsusega, kooskõlastatult tööstus- ja kaubandusministriga (nüüd tootmistegevuse minister)”.

19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 6 „Kutsetegevusala raames osutatav teenus” on sätestatud, et „teenuse tootlikkuse ja tõhususe määratlevad peamiselt järgmised tegurid: tööle omane tehniline keerukus, võetud vastutuse ulatus, tellimuse erilisus, kas töös saab kasutada varasemaid tehnilisi lahendusi, kui olulised on hinnatavad tehnilised küsimused, koordineerimist vajavate tehniliste küsimuste maht, vajaliku aja ja pühendumuse määr, vastastikuse tegutsemise võime kliendi ja kolmandate isikutega, sealhulgas ettevõtjatega, kes on seotud teenuse osutamisega, töö väärtusest”.

19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 7 „Kutsetegevuse väärikus” on sätestatud, et „kutseala esindaja väärikus seisneb peamiselt: osutatud professionaalse teenuse viimistletuses ja täielikkuses, võimes võtta vastutust, tõhusate tehniliste ja kutsealal vaja minevate seadmete olemasolus, ajakohaste töövahendite olemasolus ja kasutusvalmiduses, tõhusas büroo- ja meekonnakorralduses, suutlikkuses vastata projektis osalejate erinevatele nõudmistele, järjepidevaks väljaõppeks vahendite ja struktuuride loomises, sealhulgas kolleegidele ja töötajatele, võimes suhelda viivitamata ja tõhusalt klientidega ning era- ja avalikõiguslike üksuste ja institutsioonidega ning avalikkusega”.

19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 17 „Tasu arvestamise parameetrid” on sätestatud, et „kutsetegevuse raames osutatud teenuse eest makstava tasu kindlaksmääramisel on geoloog kohustatud järgima reegleid, mis on sätestatud dekreet-seaduses nr 223/2006, mis on muudetud seaduseks nr 248/2006, ja tsiviilseadustiku artikli 2233 teises lõigus sätestatud adekvaatsuse põhimõtet, ning igal juhul ka kutsetegevusala reguleerivate kõigi kehtivate seaduste sätteid. 18. novembri 1971 ministri otsusega, mida on hiljem muudetud ja täiendatud, heaks kiidetud kutsetegevuse teenustasude määrad ja 4. aprilli 2001. aasta ministri otsusega heaks kiidetud avalike teenuste tasud — geoloogidele kohaldatavas osas — on käsitatavad õiguspäraste ja objektiivsete tehnilis-professionaalsete elementidena, mida tuleb arvesse võtta poolte vahel kokku lepitava teenustasu üle läbirääkimistel, selle kindlaksmääramisel ja määratlemisel”. Täpsemalt sellel teemal on Euroopa Kohus asunud seisukohale, vastates küsimusele, kas asutamislepingu artikliga 101 on vastuolus see, et dekreet-seaduses nr 223/206 on määratletud arvulis-kronoloogiline süsteem — ainus väljakujunenud ja seaduslik süsteem nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil — on tervikuna kehtiv kohustuslik õigusnorm, et sellel ei ole kindlasti mingit mõju sellele, kas ja mis ulatuses õigusnormi tunnustatakse kohustuslikuna.

19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 18 „Tasu proportsionaalsus” on sätestatud, et „kehtivaid õigusnorme arvestades on geoloog, kes tegeleb kutsetegevusalal erinevates vormides — kui füüsiline isik või äriühingu või ühenduse kaudu — alati kohustatud tagama, et tema tasu on proportsionaalne töö mahu ja keerukusega, kutseala väärikuse ning nõutavate tehniliste teadmistega. Geoloogiaühing teostab järelevalvet nende nõuete täitmise üle, arvestades konkurentsivõime põhimõtet”.

19. detsembri 2006. aasta uue eetikakoodeksi (otsus nr 143/2006), mida on muudetud 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 65, artiklis 19 „Avalikud pakkumised” on sätestatud, et „avalikus pakkumismenetlustes peab geoloog juhul, kui ametiasutus ei lähtu õiguspäraselt tasu parameetrina kutsetegevuse tariifide määradest, igal juhul tagama, et tema pakkumine vastab töö mahule ja keerukusele, kutsetegevuse väärikusele ning nõutavatele tehnilistele teadmistele ja pühendumusele”.

Ning lisaks eespool esitatule, seoses:

—

nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2137/85 (1) Euroopa majandushuvigrupi kohta, mille eesmärk on tema liikmete majandustegevuse toetamine või arendamine, mille seitsmendas põhjenduses on sätestatud, et käesoleva määruse sätted ei piira riigisiseste õigus- ja/või käitumisnormide kohaldamist, mis puudutavad äri- ja kutsetegevuse tingimusi;

| — | parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2), mille põhjenduses 43 on sätestatud, et „[n]iivõrd, kui need on reguleeritud, hõlmab käesolev direktiiv ka vabakutseid, mis on käesoleva direktiivi kohaselt kutsealad, millega tegeleb isik, kes omades vastavat kutsekvalifikatsiooni, osutab isiklikult, omal vastutusel ja tehniliselt sõltumatult kliendi huvides ja üldhuvides intellektuaalseid ja kontseptuaalseid teenuseid. Vastavalt asutamislepingule võidakse kutsealaga tegelemisele liikmesriikides kohaldada erilisi õiguslikke piiranguid, mis tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja nende raames sõltumatult vastava kutseala esindusorgani poolt kehtestatud õigusnormidest, et tagada ja arendada professionaalsust, teenuse kvaliteeti ja usaldussuhet kliendiga”; |
| --- | --- |

—

parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (2), mille põhjenduses 43 on sätestatud, et „[n]iivõrd, kui need on reguleeritud, hõlmab käesolev direktiiv ka vabakutseid, mis on käesoleva direktiivi kohaselt kutsealad, millega tegeleb isik, kes omades vastavat kutsekvalifikatsiooni, osutab isiklikult, omal vastutusel ja tehniliselt sõltumatult kliendi huvides ja üldhuvides intellektuaalseid ja kontseptuaalseid teenuseid. Vastavalt asutamislepingule võidakse kutsealaga tegelemisele liikmesriikides kohaldada erilisi õiguslikke piiranguid, mis tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja nende raames sõltumatult vastava kutseala esindusorgani poolt kehtestatud õigusnormidest, et tagada ja arendada professionaalsust, teenuse kvaliteeti ja usaldussuhet kliendiga”;

| — | parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3), nn. „teenuste direktiiv”, mille põhjenduses 115 on sätestatud, et „[ü]henduse tasandi tegevusjuhendite eesmärk on kehtestada tegutsemise miinimumnõuded ning need täiendavad liikmesriikide õigusaktides kehtestatud nõudeid. Need ei takista liikmesriikidel võtta ühenduse õiguse kohaselt vastu rangemaid õiguslikke meetmeid ega kutseühendustel sätestada nende siseriiklikes tegevusjuhendites suuremat kaitset”;
  palutakse Euroopa Kohtul lahendada küsimus, kas asutamislepingu artikliga 101 on kooskõlas eespool viidatud sätted, milles eristatakse õiguslikult ja organisatoorselt korralduselt kutsetegevusalade ettevõtjaid ja äriühinguid ning kutsetegevusala konkurentsi ja ärikonkurentsi”. |
| --- | --- |

—

parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (3), nn. „teenuste direktiiv”, mille põhjenduses 115 on sätestatud, et „[ü]henduse tasandi tegevusjuhendite eesmärk on kehtestada tegutsemise miinimumnõuded ning need täiendavad liikmesriikide õigusaktides kehtestatud nõudeid. Need ei takista liikmesriikidel võtta ühenduse õiguse kohaselt vastu rangemaid õiguslikke meetmeid ega kutseühendustel sätestada nende siseriiklikes tegevusjuhendites suuremat kaitset”;

palutakse Euroopa Kohtul lahendada küsimus, kas asutamislepingu artikliga 101 on kooskõlas eespool viidatud sätted, milles eristatakse õiguslikult ja organisatoorselt korralduselt kutsetegevusalade ettevõtjaid ja äriühinguid ning kutsetegevusala konkurentsi ja ärikonkurentsi”.

| 2. | „a) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab ja/või keelustab kutseala esindaja — käesolevas asjas geoloogi — au ja väärikuse elemendi kasutamise tema teenuse eest makstava tasu kindlaksmääramisel; |
| --- | --- | --- |

2.

„a)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab ja/või keelustab kutseala esindaja — käesolevas asjas geoloogi — au ja väärikuse elemendi kasutamise tema teenuse eest makstava tasu kindlaksmääramisel;

| b) | kas ELTL artikli 101 või mõne muu Euroopa Liidu õigusnormi tähenduses on viitel kutseala au ja väärikuse elemendile kutsetegevusala konkurentsi piirav mõju; |
| --- | --- |

b)

kas ELTL artikli 101 või mõne muu Euroopa Liidu õigusnormi tähenduses on viitel kutseala au ja väärikuse elemendile kutsetegevusala konkurentsi piirav mõju;

| c) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm sätestab, et au ja väärikuse nõude kasutamist kutseala esindaja tasu elemendina tariifides, mille kohta on sõnaselgelt märgitud, et nende miinimummäärast saab erandeid teha — nimelt viidatakse geoloogide uue eetikakoodeksi artiklis 17 selgelt ja formaalselt seaduse sättele, milles lubatakse erandi tegemist (dekreet-seadus nr 223/2006, mis on muudetud seaduseks nr 248/2006) — võib pidada reegliks, mis viib konkurentsi piiramiseni; |
| --- | --- |

c)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm sätestab, et au ja väärikuse nõude kasutamist kutseala esindaja tasu elemendina tariifides, mille kohta on sõnaselgelt märgitud, et nende miinimummäärast saab erandeid teha — nimelt viidatakse geoloogide uue eetikakoodeksi artiklis 17 selgelt ja formaalselt seaduse sättele, milles lubatakse erandi tegemist (dekreet-seadus nr 223/2006, mis on muudetud seaduseks nr 248/2006) — võib pidada reegliks, mis viib konkurentsi piiramiseni;

| d) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab kutsetegevuse tariifi kasutamise — mis on geoloogide puhul sätestatud nende tegevust reguleerivate normiga, mis on heaks kiidetud justiitsministri ja tootmistegevuse ministri ühise otsusega, ning milles sätestatud miinimummäärast saab erandi teha vastavalt geoloogide uue eetikakoodeksi artiklis 17 tehtud selgele ja formaalsele viitele dekreet-seadusele nr 223/2006 — ühe tehnilis-professionaalse elemendina tasu kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

d)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab kutsetegevuse tariifi kasutamise — mis on geoloogide puhul sätestatud nende tegevust reguleerivate normiga, mis on heaks kiidetud justiitsministri ja tootmistegevuse ministri ühise otsusega, ning milles sätestatud miinimummäärast saab erandi teha vastavalt geoloogide uue eetikakoodeksi artiklis 17 tehtud selgele ja formaalsele viitele dekreet-seadusele nr 223/2006 — ühe tehnilis-professionaalse elemendina tasu kindlaksmääramisel;

| e) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab töö keerukuse ning au ja väärikuse nõude, nagu see on määratletud ka geoloogide uue eetikakoodeksi artiklites 6 ja 7, vastavuse kutseala esindaja teenuse eest makstavale tasule, nagu see on määratletud tsiviilseadustiku artikli 2233 lõikes 2, mille kohaselt „peab igal juhul [kutseala esindaja] tasu suurus vastama töö keerukusele ja kutsetegevuse väärikusele”; |
| --- | --- |

e)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm keelab töö keerukuse ning au ja väärikuse nõude, nagu see on määratletud ka geoloogide uue eetikakoodeksi artiklites 6 ja 7, vastavuse kutseala esindaja teenuse eest makstavale tasule, nagu see on määratletud tsiviilseadustiku artikli 2233 lõikes 2, mille kohaselt „peab igal juhul [kutseala esindaja] tasu suurus vastama töö keerukusele ja kutsetegevuse väärikusele”;

| f) | kas seetõttu võib tsiviilseadusliku artikli 2233 lõikes 2 tehtud viidet pidada ELTL artikliga 101 kooskõlas olevaks ja järeldada, et sellel ei ole konkurentsi piiravat toimet; |
| --- | --- |

f)

kas seetõttu võib tsiviilseadusliku artikli 2233 lõikes 2 tehtud viidet pidada ELTL artikliga 101 kooskõlas olevaks ja järeldada, et sellel ei ole konkurentsi piiravat toimet;

| g) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm sätestab konkurentsiõiguse valdkonnas, et kutsetegevusala esindusorganit — käesolevas asjas geoloogide esindusorganit —, nii nagu seda reguleeritakse tema eesmärkide saavutamiseks kehtestatud liikmesriigi spetsiifiliste õigusnormidega, võrreldakse õiguslikult niisuguste ettevõtjate ja ettevõtjate ühendustega, kes moodustavad konkurentsivastaseid kartelle; |
| --- | --- |

g)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm sätestab konkurentsiõiguse valdkonnas, et kutsetegevusala esindusorganit — käesolevas asjas geoloogide esindusorganit —, nii nagu seda reguleeritakse tema eesmärkide saavutamiseks kehtestatud liikmesriigi spetsiifiliste õigusnormidega, võrreldakse õiguslikult niisuguste ettevõtjate ja ettevõtjate ühendustega, kes moodustavad konkurentsivastaseid kartelle;

| h) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm lubab seda, et seaduse alusel kehtestatud kohustuslik liikmemaks — mis on võetud kasutusele kutsetegevusala esindusorgani tegevuse ja organisatsiooniliste eesmärkide täitmiseks — võrdsustatakse kaupade ja teenuste müügi tegevuse ja majandusliku tuluga, mis saadakse ettevõtjate ühenduste konkurentsivastase tegevusega; |
| --- | --- |

h)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm lubab seda, et seaduse alusel kehtestatud kohustuslik liikmemaks — mis on võetud kasutusele kutsetegevusala esindusorgani tegevuse ja organisatsiooniliste eesmärkide täitmiseks — võrdsustatakse kaupade ja teenuste müügi tegevuse ja majandusliku tuluga, mis saadakse ettevõtjate ühenduste konkurentsivastase tegevusega;

| i) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm õigustab käesolevas asjas karistuse kohaldamist; |
| --- | --- |

i)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm õigustab käesolevas asjas karistuse kohaldamist;

| j) | kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm õigustab seaduse alusel kohustusliku liikmemaksu kehtestamist, kui liikmemaksu vaadelda tuluna ja konkurentsivastase majandus-kaubandusliku tegevuse tulemusena?” |
| --- | --- |

j)

kas ELTL artikkel 101 või mõni muu Euroopa Liidu õigusnorm õigustab seaduse alusel kohustusliku liikmemaksu kehtestamist, kui liikmemaksu vaadelda tuluna ja konkurentsivastase majandus-kaubandusliku tegevuse tulemusena?”

| III. | a) | Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, et kas ühenduse konkurentsiõigus ja kutsealasid käsitlevad õigusnormid ning eelkõige ühenduse õigusnormid, millele apellant oma küsimuses viitab, takistavad kehtestada kutsealade eetikakoodekseid, milles tasu seatakse sõltuvusse kutseala aust ja väärikusest ning tehtud töö kvaliteedist ja hulgast, nii et tasude eest, mis jäävad alla minimaalsete tariifide (ja on seega konkurentsijõudude tulemusena kujunenud), karistatakse eetikanõuete rikkumise tõttu distsiplinaarkorras? |
| --- | --- | --- |

III.

a)

Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, et kas ühenduse konkurentsiõigus ja kutsealasid käsitlevad õigusnormid ning eelkõige ühenduse õigusnormid, millele apellant oma küsimuses viitab, takistavad kehtestada kutsealade eetikakoodekseid, milles tasu seatakse sõltuvusse kutseala aust ja väärikusest ning tehtud töö kvaliteedist ja hulgast, nii et tasude eest, mis jäävad alla minimaalsete tariifide (ja on seega konkurentsijõudude tulemusena kujunenud), karistatakse eetikanõuete rikkumise tõttu distsiplinaarkorras?

| b) | Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas ühenduse konkurentsiõigust ja eelkõige korda, mille kohaselt on piiravad kokkulepped keelatud, võib tõlgendada nii, et piiravat kokkulepet võivad endast kujutada kutseala ühingute kehtestatud eetikanõuded, kui need nõuded, milles on kutseala esindaja tasu kindlaksmääramise parameetritena nimetatud kutseala au ja väärikust ning tehtud töö kvaliteeti ja hulka, toovad kaasa selle, et minimaalsetest tariifidest ei tohi kõrvale kalduda, ning avaldavad selle kõrvalekaldumise võimaluse puudumise tõttu seega ka konkurentsi piiravat mõju? |
| --- | --- |

b)

Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas ühenduse konkurentsiõigust ja eelkõige korda, mille kohaselt on piiravad kokkulepped keelatud, võib tõlgendada nii, et piiravat kokkulepet võivad endast kujutada kutseala ühingute kehtestatud eetikanõuded, kui need nõuded, milles on kutseala esindaja tasu kindlaksmääramise parameetritena nimetatud kutseala au ja väärikust ning tehtud töö kvaliteeti ja hulka, toovad kaasa selle, et minimaalsetest tariifidest ei tohi kõrvale kalduda, ning avaldavad selle kõrvalekaldumise võimaluse puudumise tõttu seega ka konkurentsi piiravat mõju?

| c) | Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas juhul, kui siseriiklikus õiguses on kehtestatud ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad konkurentsi kaitsvad õigusnormid, milles on eelkõige sätestatud, et kutseala minimaalsetest tariifidest võib kõrvale kalduda, samal ajal kui näib, et ühenduse õiguses võimaldatakse veel teatavatel tingimustel keelata minimaalsetest tariifidest kõrvale kalduda — nii et kutseala ühingu käitumine, mis seisneb selles, et minimaalsetest tariifidest kohustatakse mitte kõrvale kalduma, kujutab endast siseriikliku õiguse kohaselt konkurentsi piiravat kokkulepet, samal ajal kui ühenduse õiguse kohaselt võivad need nõuded mitte olla konkurentsi piirav kokkulepe — on tulemus, st see, kui teatavat käitumist peetakse siseriikliku regulatsiooni, aga mitte ühenduse regulatsiooni kohaselt konkurentsi piirava kokkuleppena karistatavaks, sest siseriiklikud konkurentsi käsitlevad õigusnormid on ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad, vastuolus ühenduse konkurentsiõiguse ja eelkõige ühenduse korraga, mille kohaselt on konkurentsi piiravad kokkulepped keelatud? |
| --- | --- |

c)

Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas juhul, kui siseriiklikus õiguses on kehtestatud ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad konkurentsi kaitsvad õigusnormid, milles on eelkõige sätestatud, et kutseala minimaalsetest tariifidest võib kõrvale kalduda, samal ajal kui näib, et ühenduse õiguses võimaldatakse veel teatavatel tingimustel keelata minimaalsetest tariifidest kõrvale kalduda — nii et kutseala ühingu käitumine, mis seisneb selles, et minimaalsetest tariifidest kohustatakse mitte kõrvale kalduma, kujutab endast siseriikliku õiguse kohaselt konkurentsi piiravat kokkulepet, samal ajal kui ühenduse õiguse kohaselt võivad need nõuded mitte olla konkurentsi piirav kokkulepe — on tulemus, st see, kui teatavat käitumist peetakse siseriikliku regulatsiooni, aga mitte ühenduse regulatsiooni kohaselt konkurentsi piirava kokkuleppena karistatavaks, sest siseriiklikud konkurentsi käsitlevad õigusnormid on ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad, vastuolus ühenduse konkurentsiõiguse ja eelkõige ühenduse korraga, mille kohaselt on konkurentsi piiravad kokkulepped keelatud?

---

(1)  EÜT L 199, lk 1

(2)  ELT L 255, lk 22

(3)  ELT L 376, lk 36

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/24

---

14. märtsil 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-137/12)

2012/C 151/37

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: E. Cujo, I. Rogalski ja R. Vidal Puig)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada nõukogu 29. novembri 2011. aasta otsus 2011/853/EL tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni liidu nimel allkirjastamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 29. novembri 2011. aasta otsus 2011/853/EL tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni liidu nimel allkirjastamise kohta (1);

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon väidab esimeses väites, et ELTL artikkel 114 ei ole sobilik vaidlustatud otsuse õiguslik alus. Hageja sõnul peaks see otsus põhinema ELTL artikli 207 lõikel 4, mis lubab nõukogul sõlmida ELTL artikli 207 lõikes 1 määratletud ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid. Kõnealuse konventsiooniga ei soovita „parandada siseturu toimimist”, vaid selle peamine eesmärk on „lihtsustada” ja „parandada” tingimusjuurdepääsul põhinevate teenuste pakkumist liidu ja muude Euroopa riikide vahel. Sellel on vahetu ja kohene mõju tingimusjuurdepääsul põhinevate teenuste pakkumisele ning ebaseaduslike seadmete kaubandusele ja nendega seotud teenustele. Seega kuulub konventsioon ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse.

Teises väites viitab hageja liidu välise ainupädevuse rikkumisele (ELTL artikli 2 lõige 1 ja artikli 3 lõiked 1 ja 2), kuivõrd nõukogu leidis, et konventsiooni sõlmimine ei ole liidu ainupädevuses, samas kui konventsioon kuulub ühise kaubanduspoliitika valdkonda või kui selle sõlmimine võib vähemalt mõjutada ühiseeskirju või muuta nende ulatust.

---

(1)  ELT L 336, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad — Varna (Bulgaaria) 15. märtsil 2012 — Rusedespred OOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane I upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

(Kohtuasi C-138/12)

2012/C 151/38

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad — Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Rusedespred OOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane I upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas maksukohustuslasel on neutraalse maksustamise põhimõtte kohaselt õigus nõuda ebaõigesti arvele märgitud ja alusetult tasutud käibemaksu tagastamist kindlaksmääratud aegumistähtaja jooksul, kui vastavalt siseriiklikule õigusele on käive, mille kohta maks arvestati, maksuvaba, kõrvaldatud on maksutulu saamatajäämise oht ning siseriiklikus seaduses sätestatud arvete korrigeerimise kord ei ole kohaldatav? |
| --- | --- |

1.

Kas maksukohustuslasel on neutraalse maksustamise põhimõtte kohaselt õigus nõuda ebaõigesti arvele märgitud ja alusetult tasutud käibemaksu tagastamist kindlaksmääratud aegumistähtaja jooksul, kui vastavalt siseriiklikule õigusele on käive, mille kohta maks arvestati, maksuvaba, kõrvaldatud on maksutulu saamatajäämise oht ning siseriiklikus seaduses sätestatud arvete korrigeerimise kord ei ole kohaldatav?

| 2. | Kas ühise käibemaksusüsteemiga ning neutraalsuse, tõhususe ja võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus siseriiklikule sättele — millega võetakse üle nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikkel 203 — tuginev pädevate maksuasutuste keeldumine tagastada maksukohustuslasele tema poolt arvele märgitud käibemaks, kui see maks ei kuulu tasumisele, kuna tegemist on maksuvaba käibega, kuid see märgiti siiski ebaõigesti arvele ning arvestati ja tasuti, ning kui juba lõplikus, revisjoni tulemusel tehtud maksuotsuses ei lubatud kauba soetajal või teenuse saajal selle käibega seoses sisendkäibemaksu maha arvata põhjusel, et kauba tarnija või teenuse osutaja on arvestanud maksu ebaseaduslikult? |
| --- | --- |

2.

Kas ühise käibemaksusüsteemiga ning neutraalsuse, tõhususe ja võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus siseriiklikule sättele — millega võetakse üle nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikkel 203 — tuginev pädevate maksuasutuste keeldumine tagastada maksukohustuslasele tema poolt arvele märgitud käibemaks, kui see maks ei kuulu tasumisele, kuna tegemist on maksuvaba käibega, kuid see märgiti siiski ebaõigesti arvele ning arvestati ja tasuti, ning kui juba lõplikus, revisjoni tulemusel tehtud maksuotsuses ei lubatud kauba soetajal või teenuse saajal selle käibega seoses sisendkäibemaksu maha arvata põhjusel, et kauba tarnija või teenuse osutaja on arvestanud maksu ebaseaduslikult?

| 3. | Kas maksukohustuslane võib vahetult tugineda ühist käibemaksusüsteemi reguleerivatele põhimõtetele, täpsemini neutraalse maksustamise põhimõttele ja tõhususe põhimõttele, et vaidlustada neid põhimõtteid rikkuvaid siseriiklikke õigusnorme või nende kohaldamist maksuhalduri või kohtute poolt, või siseriiklike õigusnormide puudumist, mis samuti rikub neid põhimõtteid? |
| --- | --- |

3.

Kas maksukohustuslane võib vahetult tugineda ühist käibemaksusüsteemi reguleerivatele põhimõtetele, täpsemini neutraalse maksustamise põhimõttele ja tõhususe põhimõttele, et vaidlustada neid põhimõtteid rikkuvaid siseriiklikke õigusnorme või nende kohaldamist maksuhalduri või kohtute poolt, või siseriiklike õigusnormide puudumist, mis samuti rikub neid põhimõtteid?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 21. märtsil 2012 — Hristomir Marinov versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

(Kohtuasi C-142/12)

2012/C 151/39

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Hristomir Marinov

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, ms käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 18 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka juhtumeid, mil maksustatava majandustegevuse lõpetamine tuleneb asjaolust, et registrist kustutamise tõttu kaob maksukohustuslasel arvetele käibemaksu märkimise ja sisendkäibemaksu mahaarvamise võimalus? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, ms käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 18 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka juhtumeid, mil maksustatava majandustegevuse lõpetamine tuleneb asjaolust, et registrist kustutamise tõttu kaob maksukohustuslasel arvetele käibemaksu märkimise ja sisendkäibemaksu mahaarvamise võimalus?

| 2. | Kas direktiivi 2006/112 artiklitega 74 ja 80 on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad maksustatava majandustegevuse lõpetamise korral ette, et tehingu maksustatava väärtuse moodustab registrist kustutamise kuupäeval olemas olnud vara turuväärtus? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/112 artiklitega 74 ja 80 on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad maksustatava majandustegevuse lõpetamise korral ette, et tehingu maksustatava väärtuse moodustab registrist kustutamise kuupäeval olemas olnud vara turuväärtus?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112 artiklil 74 on vahetu õigusmõju? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112 artiklil 74 on vahetu õigusmõju?

| 4. | Kas maksustatava väärtuse kindlaksmääramisel direktiivi 2006/112 artikli 74 alusel on oluline vara soetamise kuupäeva ja maksustatava majandustegevuse lõpetamise kuupäeva vahele jääva ajavahemiku pikkus ning vara väärtuse soetamisjärgne vähenemine? |
| --- | --- |

4.

Kas maksustatava väärtuse kindlaksmääramisel direktiivi 2006/112 artikli 74 alusel on oluline vara soetamise kuupäeva ja maksustatava majandustegevuse lõpetamise kuupäeva vahele jääva ajavahemiku pikkus ning vara väärtuse soetamisjärgne vähenemine?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för Nedre Norrland (Court of Appeal for Southern Norrland) (Rootsi) 26. märtsil 2012 — ÖFAB, Östergötlands Fastigheter AB versus Frank Koot, Evergreen Investments B.V.

(Kohtuasi C-147/12)

2012/C 151/40

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hovrätten för Nedre Norrland (Court of Appeal for Southern Norrland)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: ÖFAB, Östergötlands Fastigheter AB

Vastustajad:

| 1. | Frank Koot |
| --- | --- |

1.

Frank Koot

| 2. | Evergreen Investments B.V. |
| --- | --- |

2.

Evergreen Investments B.V.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 5 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et nad kujutavad endast hüvitise nõudmisega seotud kohtuasjades ammendavat erandit artiklis 2 sätestatud põhireeglist? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 5 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et nad kujutavad endast hüvitise nõudmisega seotud kohtuasjades ammendavat erandit artiklis 2 sätestatud põhireeglist?

| 2. | Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu juhatuse liikme vastu, kui hagiga nõutakse, et juhatuse liige vastutaks kõnealuse äriühingu võlgade tasumise eest, kui juhatuse liige ei ole korraldanud õigusaktides sätestatud korras äriühingu finantsseisundi jälgimist ning on selle asemel jätkanud äriühingu tegevust ning koormanud seda lisavõlaga? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu juhatuse liikme vastu, kui hagiga nõutakse, et juhatuse liige vastutaks kõnealuse äriühingu võlgade tasumise eest, kui juhatuse liige ei ole korraldanud õigusaktides sätestatud korras äriühingu finantsseisundi jälgimist ning on selle asemel jätkanud äriühingu tegevust ning koormanud seda lisavõlaga?

| 3. | Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu omaniku vastu, kui hagiga nõutakse, et omanik vastutaks kõnealuse äriühingu võlgade tasumise eest, kuna aktsionär jätkab äritegevust hoolimata asjaolust, et ettevõte on alakapitaliseeritud ning äriühing on kohustatud alustama likvideerimismenetlust? |
| --- | --- |

3.

Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu omaniku vastu, kui hagiga nõutakse, et omanik vastutaks kõnealuse äriühingu võlgade tasumise eest, kuna aktsionär jätkab äritegevust hoolimata asjaolust, et ettevõte on alakapitaliseeritud ning äriühing on kohustatud alustama likvideerimismenetlust?

| 4. | Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu omaniku vastu, kes on võtnud endale kohustuse võlad tasuda? |
| --- | --- |

4.

Kas määruse artikli 5 lõikes 3 kasutatud mõistet „lepinguväline kahju” tuleb tõlgendada nii, et see säte hõlmab võlausaldaja hagi äriühingu omaniku vastu, kes on võtnud endale kohustuse võlad tasuda?

| 5. | Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas kahju tekkimise kohaks tuleb pidada Madalmaid või Rootsit, kui juhatuse liikme elukohaks on Madalmaad ning juhatuse kohustuste rikkumised on seotud Rootsi äriühinguga? |
| --- | --- |

5.

Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas kahju tekkimise kohaks tuleb pidada Madalmaid või Rootsit, kui juhatuse liikme elukohaks on Madalmaad ning juhatuse kohustuste rikkumised on seotud Rootsi äriühinguga?

| 6. | Kui vastus neljandale või viiendale küsimusele on jaatav, siis kas kahju tekkimise kohaks tuleb pidada Madalmaid või Rootsit, kui omaniku elukohaks on Madalmaad ning tegemist on Rootsi äriühinguga? |
| --- | --- |

6.

Kui vastus neljandale või viiendale küsimusele on jaatav, siis kas kahju tekkimise kohaks tuleb pidada Madalmaid või Rootsit, kui omaniku elukohaks on Madalmaad ning tegemist on Rootsi äriühinguga?

| 7. | Kui määruse artikli 5 lõiked 1 ja 3 on kohaldatavad mõnes eelkirjeldatud olukorras, siis kas nende sätete kohaldamise seisukohalt on tähtsust asjaolul, et algne võlausaldaja on loovutanud nõude kolmandale isikule? |
| --- | --- |

7.

Kui määruse artikli 5 lõiked 1 ja 3 on kohaldatavad mõnes eelkirjeldatud olukorras, siis kas nende sätete kohaldamise seisukohalt on tähtsust asjaolul, et algne võlausaldaja on loovutanud nõude kolmandale isikule?

---

(1)  ELT L 12, 2001, lk 1.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/26

---

Euroopa Kohtu presidendi 2. märtsi 2012. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni eelotsusetaotlus — Belgia) — Anex Customs BVBA versus Belgia riik, KBC BANK NV

(Kohtuasi C-163/11) (1)

2012/C 151/41

Kohtumenetluse keel: hollandi

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 179, 18.6.2011.

---

Üldkohus

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/27

---

Üldkohtu 22. märtsi 2012. aasta määrus — Viasat Broadcasting UK versus komisjon

(Kohtuasi T-114/09) (1)

(Riigiabi - Abi tagastamine - Põhjendatud huvi äralangemine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2012/C 151/42

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Viasat Broadcasting UK Ltd (West Drayton, Middlesex, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid S. Kalsmose-Hjelmborg ja M. Honoré)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: N. Khan ja B. Martenczuken, hiljem B. Stromsky ja L. Flynn)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Taani Kuningriik (esindajad: J. Bering Liisberg, hiljem C. Vang, keda abistavad advokaadid P. Biering ja K. Lundgaard Hansen); ja TV2/Danmark A/S (Odense C, Taani) (esindaja: advokaat O. Koktvedgaard)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 4. augusti 2008. aasta otsus C(2008) 4224 lõplik (riigiabi N 287/2008), mis puudutas TV2/Danmark A/S-ile antud päästimisabi.

Resolutsioon

| 1. | Käesoleva hagi osas ei ole vaja otsust teha. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva hagi osas ei ole vaja otsust teha.

| 2. | Viasat Broadcasting UK Ltd, Euroopa Komisjon, Taani Kuningriik ja TV2/Danmark A/S kannavad igaüks ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Viasat Broadcasting UK Ltd, Euroopa Komisjon, Taani Kuningriik ja TV2/Danmark A/S kannavad igaüks ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 141, 20.6.2009.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/27

---

Üldkohtu 19. märtsi 2012. aasta määrus — Associazione „Giùlemanidallajuve”versus komisjon

(Kohtuasi T-273/09) (1)

(Konkurents - Kartellikokkulepped - Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine - Kaebuse tagasilükkamine - Õigustatud huvi - Ühenduse huvi - Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu hagi)

2012/C 151/43

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Associazione «Giùlemanidallajuve» (Cerignola, Itaalia) (esindajad: advokaadid L. Misson, G. Ernes ja A. Pel)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouquet ja V. Di Bucci, keda abistas advokaat J. Derenne)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Fédération internationale de football association (FIFA) (Zürich, Šveits) (esindajad: advokaadid A. Barav ja D. Reymond)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus C(2009) 3916, millega komisjon lükkas õigustatud huvi ja ühenduse huvi puudumise tõttu tagasi hageja kaebuse, mis käsitles EÜ artiklite 81 ja 82 rikkumisi, mille olid väidetavalt toime pannud Federazione Italiana Giuoco Calcio, Comitato Olimpico Nazionale Italiano, Union of European Football Associations ja Fédération Internationale de football association seoses sanktsioonidega, mis määrati jalgpalliklubile Juventus Football Club SpA de Torino (juhtum COMP/39.464 — Supporters Juventus Torino/FIGC-CONI-UEFA-FIFA).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja ühenduselt Associazione „Giùlemanidallajuve”, kes kannab ühtlasi enda kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja ühenduselt Associazione „Giùlemanidallajuve”, kes kannab ühtlasi enda kohtukulud.

| 3. | Jätta Fédération internationale de football association’i (FIFA) kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Fédération internationale de football association’i (FIFA) kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 244, 10.10.2009.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/27

---

Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Connefroy jt versus komisjon

(Kohtuasi T-327/09) (1)

(Tühistamishagi - Riigiabi - Isikliku puutumuse puudumine - Vastuvõetamatus)

2012/C 151/44

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Philippe Connefroy (Le Rozel, Prantsusmaa); Jean-Guy Gueguen (Carantec, Prantsusmaa); ja EARL de Cavagnan (Grézet-Cavagnan, Prantsusmaa) (esindaja: avocat C. Galvez)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindaja: B. Stromsky)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/402/EÜ Prantsusmaa puu- ja köögiviljasektori situatsiooniplaanide kohta (ELT L 127, lk 11).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Philippe Connefroy, Jean-Guy Gueguen’ ja EARL de Cavagnan’ kohtukulud nende enda kanda ning mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Philippe Connefroy, Jean-Guy Gueguen’ ja EARL de Cavagnan’ kohtukulud nende enda kanda ning mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/28

---

Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — Cañas versus komisjon

(Kohtuasi T-508/09) (1)

(Konkurents - Dopinguvastased reeglid - Otsus kaebuse rahuldamata jätmise kohta - Kutsealal töötamise lõpetamine - Põhjendatud huvi äralangemine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2012/C 151/45

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Guillermo Cañas (Buenos Aires, Argentina) (esindajad: F. Laboulfie ja C. Aguet hiljem Y. Bonnard)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Van Nuffel ja F. Ronkes Agerbeek, keda abistas advokaat J. Derenne)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Maailma Dopinguvastane Agentuur (Lausanne, Šveits) (esindajad: advokaat G. Berrisch, solicitor D. Cooper ja barrister N. Chesaites) ja ATP Tour, Inc. (Wilmington, Delaware, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid B. van de Walle de Ghelcke ja J. Marchandise)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 12. oktoobri 2009. aasta otsus juhtumil COMP/39.471, millega komisjon jättis piisava ühenduse huvi puudumise tõttu rahuldamata hageja kaebuse Maailma Dopinguvastase Agentuuri (WADA), ATP Tour Inc. (ATP) ja Rahvusvahelise Spordiarbitraaži Nõukogu (CIAS) vastu, mis puudutab EÜ artiklite 81 ja 82 väidetavaid rikkumisi.

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta Guillermo Cañas’e kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Guillermo Cañas’e kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Maailma Dopinguvastane Agentuuri ja ATP Tour, Inc.-i kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Maailma Dopinguvastane Agentuuri ja ATP Tour, Inc.-i kohtukulud nende endi kanda.

| 4. | Vajadus otsustada European Elite Athletes Association’i menetlusseastumise taotluse üle on ära langenud. |
| --- | --- |

4.

Vajadus otsustada European Elite Athletes Association’i menetlusseastumise taotluse üle on ära langenud.

---

(1)  ELT C 80, 27.3.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/28

---

Üldkohtu 29. märtsi 2012. aasta määrus — Asociación Española de Banca versus komisjon

(Kohtuasi T-236/10) (1)

(Tühistamishagi - Riigiabi - Abikava, mis võimaldab firmaväärtuse amortiseerimist välismaises äriühingus osaluse omandamise korral - Otsus, millega abikava tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning ei kohustata abi tagasi nõudma - Ühendus - Isikliku puutumuse puudumine - Vastuvõetamatus)

2012/C 151/46

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Asociación Española de Banca (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Buendía Sierra, E. Abad Valdenebro, M. Muñioz de Juan ja R. Calvo Salinero)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: R. Lyal ja C. Urraca Caviedes)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsuse 2011/5/EÜ firmaväärtuse amortiseerimise kohta välismaises äriühingus osaluse omandamisel C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), mida Hispaania rakendas (ELT 2011, L 7, lk 48), artikli 1 lõige 1 ning teise võimalusena artikkel 4.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi läbi vaatamata Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi läbi vaatamata Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Asociación Española de Bancalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Asociación Española de Bancalt.

---

(1)  ELT C 195, 17.7.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/29

---

Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — European Goldfields versus komisjon

(Kohtuasi T-261/11) (1)

(Tühistamishagi - Riigiabi - Riigiabi, mida Kreeka ametiasutused andsid kaevandusettevõtjale Ellinikos Chrysos ja mis seisneb Cassandra kaevanduste võõrandamises tegelikust turuväärtusest madalama hinnaga ja selle tehingu maksust vabastamises - Otsus, millega abikava tunnistatakse ebaseaduslikuks ja kohustatakse väljamakstud abi koos intressidega tagasi nõudma - Põhjendatud huvi puudumine - Vastuvõetamatus)

2012/C 151/47

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: European Goldfields Ltd (Whitehorse, Yukon, Kanada) (esindajad: advokaadid K. Adamantopoulos, E. Petritsi, E. Trova ja P. Skouris)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: É. Gippini Fournier ja D. Triantafyllou)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 23. veebruari 2011. aasta otsus 2011/452/EL riigiabi C 48/08 (ex NN 61/08) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjale Ellinikos [Ch]rysos SA (ELT L 193, lk 27).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja European Goldfields Ltd–lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja European Goldfields Ltd–lt.

| 3. | Vajadus teha otsus Ellinikos Chrysos AE Metalleion kai Viomixanias Chrysou menetlusse astumise taotluse suhtes on ära langenud. |
| --- | --- |

3.

Vajadus teha otsus Ellinikos Chrysos AE Metalleion kai Viomixanias Chrysou menetlusse astumise taotluse suhtes on ära langenud.

---

(1)  ELT C 219, 23.7.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/29

---

Üldkohtu 23. märtsi 2012. aasta määrus — Ecologistas en Acción versus komisjon

(Kohtuasi T-341/11) (1)

(Dokumentidega tutvumine - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Dokumendiga tutvumise vaikimisi keelamine - Põhjendatud huvi - Sõnaselge otsus, mis võeti vastu pärast hagi esitamist - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2012/C 151/48

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Ecologistas en Acción-CODA (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Doreste Hernández)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: I. Martínez del Peral ja P. Costa de Oliveira)

Kostja nõuete toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindajad: abogado del Estado M. Muñoz Pérez, keda abistas advokaat J. M. Rodriguez Cârcamo, hiljem abogado del Estado S. Centeno Huerta)

Ese

Nõue tühistada komisjoni vaikimisi otsus, millega keelduti lubamast hagejal tutvuda Granadilla (Tenerife, Hispaania) sadama ehitamist puudutavate teatud dokumentidega, mille Hispaania ametivõimud esitasid Euroopa Komisjonile nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102) kohaldamise raames.

Resolutsioon

| 1. | Hagi kohta otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Hagi kohta otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Mõista Ecologistas en Acción-CODA kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Ecologistas en Acción-CODA kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud.

| 3. | Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 252, 27.8.2011.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/29

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu

(Kohtuasi T-97/12)

2012/C 151/49

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Rami Makhlouf (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja kolm väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) esitatud väidetega.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 13.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/30

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Makhlouf versus nõukogu

(Kohtuasi T-98/12)

2012/C 151/50

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Ehab Makhlouf (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja kolm väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) esitatud väidetega.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 14.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/30

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu

(Kohtuasi T-99/12)

2012/C 151/51

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatud väidetega.

Neljanda väite kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mille tulemusel tekivad konkurentsimoonutused nii liidu siseselt kui ka Süürias ning moonutatakse konkurentsi nende riikide vahel.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 13.

(2)  ELT 2011, C 290, lk 14.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/30

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Almashreq Investment versus nõukogu

(Kohtuasi T-100/12)

2012/C 151/52

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Almashreq Investment Co. (Joint-Stock Holding Company) (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatud väidetega.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 13.

(2)  ELT 2011, C 290, lk 14.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/31

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Cham versus nõukogu

(Kohtuasi T-101/12)

2012/C 151/53

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Cham Holding Co. SA (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis on põhiosas identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatutega.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 13.

(2)  ELT 2011, C 290, lk 14.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/31

---

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Sorouh versus nõukogu

(Kohtuasi T-102/12)

2012/C 151/54

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Sorouh Joint Stock Company (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis on põhiosas identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatutega.

---

(1)  ELT 2011, C 290, lk 13.

(2)  ELT 2011, C 290, lk 14.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/31

---

24. veebruaril 2012 esitatud hagi — T&L Sugars ja Sidul Açúcares versus komisjon

(Kohtuasi T-103/12)

2012/C 151/55

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: T&L Sugars Ltd (London, Ühendkuningriik) ja Sidul Açúcares, Unipessoal Lda (Santa Iria de Azóia, Portugal) (esindajad: advokaat D. Waelbroeck ja solicitor D. Slater)

Kostjad: Euroopa Komisjon ja Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon

Nõuded

| — | tunnistada määruse 1240/2011, määruse 1308/2011, määruse 1239/2011, määruse 1281/2011, määruse 1316/2011, määruse 1384/2011, määruse 27/2012 ja määruse 57/2012 kohta ELTL artikli 263 lõike 4 alusel esitatud tühistamishagi ja/või ELTL artikli 277 alusel esitatud väide õigusvastasuse kohta vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada määruse 1240/2011, määruse 1308/2011, määruse 1239/2011, määruse 1281/2011, määruse 1316/2011, määruse 1384/2011, määruse 27/2012 ja määruse 57/2012 kohta ELTL artikli 263 lõike 4 alusel esitatud tühistamishagi ja/või ELTL artikli 277 alusel esitatud väide õigusvastasuse kohta vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1240/2011, millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu (ELT 2011 L 318, lk 9); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1240/2011, millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu (ELT 2011 L 318, lk 9);

| — | tühistada komisjoni 14. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1308/2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012 (ELT 2011 L 332, lk 8); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 14. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1308/2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012 (ELT 2011 L 332, lk 8);

| — | tühistada komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1239/2011, millega kuulutatakse turustusaastaks 2011/2012 välja alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks (ELT 2011 L 318, lk 4); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1239/2011, millega kuulutatakse turustusaastaks 2011/2012 välja alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks (ELT 2011 L 318, lk 4);

| — | tühistada komisjoni 8. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1281/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas esimeses osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 327, lk 60); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 8. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1281/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas esimeses osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 327, lk 60);

| — | tühistada komisjoni 15. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1316/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teisel osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 334, lk 16); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 15. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1316/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teisel osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 334, lk 16);

| — | tühistada komisjoni 22. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1384/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas kolmandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 343, lk 33); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 22. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1384/2011, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas kolmandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2011 L 343, lk 33);

| — | tühistada komisjoni 12. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 27/2012, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava suhkru minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2012 L 9, lk 12); ning |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 12. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 27/2012, rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava suhkru minimaalse tollimaksumäära kohta (ELT 2012 L 9, lk 12); ning

| — | tühistada komisjoni 23. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 57/2012, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 väljakuulutatud pakkumismenetlus (ELT 2012 L 19, lk 12); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 23. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 57/2012, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 väljakuulutatud pakkumismenetlus (ELT 2012 L 19, lk 12);

| — | teise võimalusena tunnistada määruse nr 1234/2007 (1) artikli 186 punkti a ja artikli 187 kohta esitatud õigusvastasuse väide vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning tunnistada nimetatud sätted õigusvastaseks, ühtlasi tühistada vaidlustatud määrused, mis põhinevad otseselt või kaudselt nimetatud sätetel; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tunnistada määruse nr 1234/2007 (1) artikli 186 punkti a ja artikli 187 kohta esitatud õigusvastasuse väide vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning tunnistada nimetatud sätted õigusvastaseks, ühtlasi tühistada vaidlustatud määrused, mis põhinevad otseselt või kaudselt nimetatud sätetel;

| — | kohustada EL-i, mida esindab Euroopa Komisjon, hüvitama kogu kahju, mis tekitati hagejatele seetõttu, et komisjon rikkus oma seadusest tulenevaid kohustusi, ning määrata hagejate poolt ajavahemikus 1. aprill 2011–29. jaanuar 2012 kantud kahjude hüvitise suuruseks 87 399 257 eurot, millele lisanduvad pärast nimetatud ajavahemikku hagejatele tekitatud jooksvad kahjud või mis tahes muud summad, mis peegeldavad hagejatele tekitatud või tekitatavaid kahjusid, mille viimased tuvastavad käesoleva menetluse kestel, võttes eelkõige arvesse tulevasi kahjusid; |
| --- | --- |

—

kohustada EL-i, mida esindab Euroopa Komisjon, hüvitama kogu kahju, mis tekitati hagejatele seetõttu, et komisjon rikkus oma seadusest tulenevaid kohustusi, ning määrata hagejate poolt ajavahemikus 1. aprill 2011–29. jaanuar 2012 kantud kahjude hüvitise suuruseks 87 399 257 eurot, millele lisanduvad pärast nimetatud ajavahemikku hagejatele tekitatud jooksvad kahjud või mis tahes muud summad, mis peegeldavad hagejatele tekitatud või tekitatavaid kahjusid, mille viimased tuvastavad käesoleva menetluse kestel, võttes eelkõige arvesse tulevasi kahjusid;

| — | kohustada tasuma intresse sel ajal Euroopa Keskpanga poolt põhiliste refinantseerimistehingute jaoks kinnitanud määras, millele lisandub 2 %, või mis tahes muus Euroopa Kohtu poolt sobivaks peetavas määras summalt, mis tuleb tasuda Euroopa Kohtu otsuse tegemise kuupäevast kuni makse tegeliku laekumise kuupäevani; |
| --- | --- |

—

kohustada tasuma intresse sel ajal Euroopa Keskpanga poolt põhiliste refinantseerimistehingute jaoks kinnitanud määras, millele lisandub 2 %, või mis tahes muus Euroopa Kohtu poolt sobivaks peetavas määras summalt, mis tuleb tasuda Euroopa Kohtu otsuse tegemise kuupäevast kuni makse tegeliku laekumise kuupäevani;

| — | mõista kõik käesoleva menetlusega seotud kulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik käesoleva menetlusega seotud kulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad esitavad oma hagi põhjendamiseks kuus väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud diskrimineerimise keelu põhimõtet, kuna vaidlustatud õigusaktid diskrimineerivad roosuhkru rafineerimistehaseid võrreldes peedisuhkru rafineerimistehastega. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud diskrimineerimise keelu põhimõtet, kuna vaidlustatud õigusaktid diskrimineerivad roosuhkru rafineerimistehaseid võrreldes peedisuhkru rafineerimistehastega.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud määrust 1234/2007 ning puudub sobiv õiguslik alus, kuna kostjal ei ole mingit pädevust tõsta kvoote ja ta on kohustatud kehtestama kvoodivälise suhkru turuletoomisele kõrgeid heidutava toimega makse, samuti puudub kostjal volitus või pädevus võtta selliseid meetmeid, mida ei ole põhilistes õigusaktides varem ette nähtud. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud määrust 1234/2007 ning puudub sobiv õiguslik alus, kuna kostjal ei ole mingit pädevust tõsta kvoote ja ta on kohustatud kehtestama kvoodivälise suhkru turuletoomisele kõrgeid heidutava toimega makse, samuti puudub kostjal volitus või pädevus võtta selliseid meetmeid, mida ei ole põhilistes õigusaktides varem ette nähtud.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet, kuna määrus 1239/2011 ja selle rakendusmäärused tekitasid süsteemi, millega tollimaksud ei ole prognoositavad ja määratud kindlaks kindlate ja objektiivsete kriteeriumide kohaldamisel, vaid pigem määratakse kindlaks subjektiivse soovi alusel neid maksta, millel puudub igasugune seos tegelike imporditavate kaupadega. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet, kuna määrus 1239/2011 ja selle rakendusmäärused tekitasid süsteemi, millega tollimaksud ei ole prognoositavad ja määratud kindlaks kindlate ja objektiivsete kriteeriumide kohaldamisel, vaid pigem määratakse kindlaks subjektiivse soovi alusel neid maksta, millel puudub igasugune seos tegelike imporditavate kaupadega.

| 4. | Neljanda väite kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna kostja oleks võinud hõlpsasti võtta vähem piiravaid meetmeid, mida ei võeta ainuüksi importivate rafineerimistehaste kahjuks. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, kuna kostja oleks võinud hõlpsasti võtta vähem piiravaid meetmeid, mida ei võeta ainuüksi importivate rafineerimistehaste kahjuks.

| 5. | Viienda väite kohaselt on rikutud õiguspärast ootust, kuna kostja rikkus hagejate õiguspäraseid ootusi tasakaalustatud, õiglasele ja mittediskrimineerivale kohtlemisele. |
| --- | --- |

5.

Viienda väite kohaselt on rikutud õiguspärast ootust, kuna kostja rikkus hagejate õiguspäraseid ootusi tasakaalustatud, õiglasele ja mittediskrimineerivale kohtlemisele.

| 6. | Kuuenda väite kohaselt on rikutud hoolsuse- ja hea halduse põhimõtet, kuna kostja hoidus vaatamata korduvatele hoiatustele turuhäirete kohta esialgu igasugusest tegutsemisest, võttis seejärel ilmselgelt ebasobivad meetmed nende häiretega võitlemiseks ja rikkus seeläbi kodumaiste tootjate ja importivate rafineerimistehaste vahelist nõukogu kehtestatud tasakaalu. |
| --- | --- |

6.

Kuuenda väite kohaselt on rikutud hoolsuse- ja hea halduse põhimõtet, kuna kostja hoidus vaatamata korduvatele hoiatustele turuhäirete kohta esialgu igasugusest tegutsemisest, võttis seejärel ilmselgelt ebasobivad meetmed nende häiretega võitlemiseks ja rikkus seeläbi kodumaiste tootjate ja importivate rafineerimistehaste vahelist nõukogu kehtestatud tasakaalu.

Määruse 57/2012 tühistamiseks tuginevad hagejad üksnes esimesele, neljandale ja kuuendale väitele.

Teise võimalusena esitavad hagejad eeltoodud väited määruse 1239/2011 ja määruse 1308/2011 vastu ELTL artikli 277 alusel esitatud õigusvastasuse väite toetuseks. Juhul, kui Euroopa Kohus lükkab need tühistamise alused tagasi, esitavad hagejad ELTL artikli 277 alusel õigusvastasuse väite määruse 1234/2007 artikli 186 punkti a ja artikli 187 kohta, millel vaidlustatud määrused põhinevad, ning nõuavad nii määruse 1234/2007 nimetatud sätete kui ka vaidlustatud määruste tühistamist.

---

(1)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT 2007 L 299, lk 1).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/33

---

Üldkohtu 30. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon

(Kohtuasi T-125/08) (1)

2012/C 151/56

Kohtumenetluse keel: inglise

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/33

---

Üldkohtu 27. märtsi 2012. aasta määrus — Atlantean versus komisjon

(Kohtuasi T-368/08) (1)

2012/C 151/57

Kohtumenetluse keel: inglise

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 301, 22.11.2008.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/33

---

Üldkohtu 26. märtsi 2012. aasta määrus — PhysioNova versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Flex Equipos de Descanso (FLEX)

(Kohtuasi T-501/09) (1)

2012/C 151/58

Kohtumenetluse keel: saksa

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 37, 13.2.2010.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 151/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 151/33

---

Üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta määrus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Brawn (X-Undergear)

(Kohtuasi T-581/10) (1)

2012/C 151/59

Kohtumenetluse keel: saksa

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 63, 26.2.2011.

---