# Europeiska unionens C 167/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.167.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 167 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången13 juni 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.167.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 167

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången13 juni 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 167/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 167/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 167/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra) (
  1
  )

1

1

2012/C 167/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix) (
  1
  )

1

1

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska centralbanken |
| 2012/C 167/03 | Europeiska Centralbankens yttrande av den 2 april 2012 om ett förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut och ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (CON/2012/24) | 2 |

III   Förberedande akter

Europeiska centralbanken

2012/C 167/03

Europeiska Centralbankens yttrande av den 2 april 2012 om ett förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut och ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (CON/2012/24)

2

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2012/C 167/04 | Rådets beslut av den 11 juni 2012 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 3 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 | 15 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 167/05 | Eurons växelkurs | 16 |
| | Revisionsrätten |
| 2012/C 167/06 | Särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills | 17 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2012/C 167/04

Rådets beslut av den 11 juni 2012 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 3 för Europeiska unionen för budgetåret 2012

15

Europeiska kommissionen

2012/C 167/05

Eurons växelkurs

16

Revisionsrätten

2012/C 167/06

Särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills

Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills

17

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 167/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 18 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 167/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 167/01

Kommissionen beslutade den 6 juni 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6569. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6569. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 167/02

Kommissionen beslutade den 16 mars 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6468. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6468. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

III Förberedande akter

Europeiska centralbanken

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/2

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 2 april 2012

om ett förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut och ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg

(CON/2012/24)

2012/C 167/03

Inledning och rättslig grund

Den 13 december 2011 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran om yttrande från Europeiska unionens råd över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (1) (nedan kallat förslaget till förordning) och den 21 december 2011 över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg (2) (nedan kallat förslaget till direktiv).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom förslaget till förordning och förslaget till direktiv innehåller bestämmelser som berör Europeiska central-banks-systemets (ECBS) medverkan till ett smidigt genomförande av politiken för det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

ECB ställer sig bakom det allmänna målet för förslaget till förordning och förslaget till direktiv, nämligen att bidra till att minska riskerna för den finansiella stabiliteten samt återställa investerarnas och marknadsaktörernas förtroende för de finansiella marknaderna och kreditbetygens kvalitet. De föreslagna åtgärderna syftar till att a) minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg, b) minska riskerna för spridningseffekter som är kopplade till förändringar i staters kreditbetyg, c) förbättra marknadsförhållandena för kreditbetygen i syfte att höja kvaliteten på kreditbetyg, d) säkerställa investerarnas rätt till rättslig prövning och e) höja kreditbetygens kvalitet genom att stärka kreditvärderingsinstitutens oberoende samt främja sunda förfaranden och metoder för kreditvärdering. ECB har ett stort intresse av lagstiftningsinitiativ som minskar förlitan på externa kreditbetyg (3). De upplevda bristerna i kreditvärderingsinstitutens betyg kan ha betydande effekter på marknadsförtroendet och inverka negativt på den finansiella stabiliteten. Mot denna bakgrund ställer sig ECB bakom kommissionens specifika mål om att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg, vilket är i linje med de principer som har fastställts av rådet för finansiell stabilitet (FSB) inom detta område (4).

ECB stöder även att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har tilldelats omfattande befogenheter när det gäller auktorisation av, och tillsyn över, kreditvärderingsinstitut. Esmas ytterligare uppgifter enligt förslaget till förordning kommer att bidra till att förbättra förhållandena på kreditbetygsmarknaden i syfte att höja kvaliteten på kreditbetyg samt främja sunda förfaranden och metoder för kreditvärdering (5).

Specifika kommentarer

1.   
  Alltför stor förlitan på externa kreditbetyg

Finansinstitutens kreditriskbedömning

| 1.1 | Enligt förslaget till förordning ska finansinstitut göra sin egen kreditriskbedömning och inte ”uteslutande eller slentrianmässigt förlita sig på kreditbetyg vid bedömningen av en enhets eller ett finansiellt instruments kreditvärdighet” (6). Behöriga myndigheter som svarar för tillsynen av dessa företag ska dessutom ”noga kontrollera att företagens kreditvärderingsförfaranden är adekvata” (7). Dessa bestämmelser speglar resultaten i de Larosière-rapporten (8) samt FSB-principen om att banker, marknadsaktörer och institutionella investerare förväntas göra sina egna kreditbedömningar (9). |
| --- | --- |

1.1

Enligt förslaget till förordning ska finansinstitut göra sin egen kreditriskbedömning och inte ”uteslutande eller slentrianmässigt förlita sig på kreditbetyg vid bedömningen av en enhets eller ett finansiellt instruments kreditvärdighet” (6). Behöriga myndigheter som svarar för tillsynen av dessa företag ska dessutom ”noga kontrollera att företagens kreditvärderingsförfaranden är adekvata” (7). Dessa bestämmelser speglar resultaten i de Larosière-rapporten (8) samt FSB-principen om att banker, marknadsaktörer och institutionella investerare förväntas göra sina egna kreditbedömningar (9).

| 1.2 | ECB stöder FSB:s och kommissionens allmänna mål om att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg (10). ECB noterar närmare bestämt att förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (11) innehåller bestämmelser som ska åtgärda detta, och tyngdpunkten läggs här särskilt vid att kreditinstituten ska utveckla interna strategier för att beräkna kapitalbaskrav samt även i fråga om kredit- och motpartsrisk (12). Även om det ska krävas att finansinstituten utvecklar en lämplig riskbedömningskapacitet, bör denna kapacitet stå i proportion till verksamhetens art, omfattning och komplexitet.
  ECB noterar även de motsvarande ändringar som införts i direktiv 2009/65/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (13). För att säkerställa överensstämmelse mellan förslaget till förordning och motsvarande bestämmelser i sektorslagstiftningen rekommenderar ECB att man förtydligar vilken skyldighet som åläggs finansinstituten genom förslaget till förordning. |
| --- | --- |

1.2

ECB stöder FSB:s och kommissionens allmänna mål om att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg (10). ECB noterar närmare bestämt att förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (11) innehåller bestämmelser som ska åtgärda detta, och tyngdpunkten läggs här särskilt vid att kreditinstituten ska utveckla interna strategier för att beräkna kapitalbaskrav samt även i fråga om kredit- och motpartsrisk (12). Även om det ska krävas att finansinstituten utvecklar en lämplig riskbedömningskapacitet, bör denna kapacitet stå i proportion till verksamhetens art, omfattning och komplexitet.

ECB noterar även de motsvarande ändringar som införts i direktiv 2009/65/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (13). För att säkerställa överensstämmelse mellan förslaget till förordning och motsvarande bestämmelser i sektorslagstiftningen rekommenderar ECB att man förtydligar vilken skyldighet som åläggs finansinstituten genom förslaget till förordning.

Hänvisningar till externa kreditbetyg i unionslagstiftningen

| 1.3 | Enligt förslaget till förordning får EBA, Eiopa och Esma inte hänvisa till kreditbetyg i sina riktlinjer, rekommendationer och förslag till tekniska standarder ”om sådana hänvisningar kan föranleda att behöriga myndigheter eller finansmarknadsaktörer slentrianmässigt förlitar sig på kreditbetyg” (14). I förslaget till förordning föreslås det även att EBA, Eiopa och Esma senast den 31 december 2013 ska se över gällande riktlinjer och rekommendationer och vid behov avlägsna alla hänvisningar till kreditbetyg i dessa (15). Ett liknande krav ställs på Europeiska systemrisknämnden (ESRB) i fråga om dess varningar och rekommendationer (16). |
| --- | --- |

1.3

Enligt förslaget till förordning får EBA, Eiopa och Esma inte hänvisa till kreditbetyg i sina riktlinjer, rekommendationer och förslag till tekniska standarder ”om sådana hänvisningar kan föranleda att behöriga myndigheter eller finansmarknadsaktörer slentrianmässigt förlitar sig på kreditbetyg” (14). I förslaget till förordning föreslås det även att EBA, Eiopa och Esma senast den 31 december 2013 ska se över gällande riktlinjer och rekommendationer och vid behov avlägsna alla hänvisningar till kreditbetyg i dessa (15). Ett liknande krav ställs på Europeiska systemrisknämnden (ESRB) i fråga om dess varningar och rekommendationer (16).

| 1.4 | Som ECB tolkar det är syftet med samtliga ändringsförslag att genomföra FSB-principerna, som innehåller en uppmaning till ”standardiseringsorgan och myndigheter att bedöma hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg i standarder, lagar och andra författningar samt, när så är möjligt, avlägsna eller ersätta dem med lämpliga alternativa standarder för kreditvärdighet” (17). Även om det kan vara tillrådligt att avlägsna bestämmelser som kräver en användning av externa kreditbetyg från unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller till och med samtliga hänvisningar till externa kreditbetyg i den mån som dessa krav eller hänvisningar till externa kreditbetyg skulle kunna uppfattas som att de uppmuntrar till en ”slentrianmässig” användning av sådana kreditbetyg, rekommenderar ECB ändå försiktighet när det gäller ändringsförslagen av ovannämnda bestämmelser i förslaget till förordning (18), eftersom de kan visa sig vara svåra att tillämpa. |
| --- | --- |

1.4

Som ECB tolkar det är syftet med samtliga ändringsförslag att genomföra FSB-principerna, som innehåller en uppmaning till ”standardiseringsorgan och myndigheter att bedöma hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg i standarder, lagar och andra författningar samt, när så är möjligt, avlägsna eller ersätta dem med lämpliga alternativa standarder för kreditvärdighet” (17). Även om det kan vara tillrådligt att avlägsna bestämmelser som kräver en användning av externa kreditbetyg från unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller till och med samtliga hänvisningar till externa kreditbetyg i den mån som dessa krav eller hänvisningar till externa kreditbetyg skulle kunna uppfattas som att de uppmuntrar till en ”slentrianmässig” användning av sådana kreditbetyg, rekommenderar ECB ändå försiktighet när det gäller ändringsförslagen av ovannämnda bestämmelser i förslaget till förordning (18), eftersom de kan visa sig vara svåra att tillämpa.

| 1.5 | När det gäller de europeiska tillsynsmyndigheterna hänvisas det i unionens nivå 1-lagstiftning om finansiella tjänster till externa kreditbetyg eller kreditvärderingar. Så är t.ex. fallet i unionens banklagstiftning, som innehåller hänvisningar till kreditbedömningar som utförs av externa ratinginstitut (19) och en formell begäran till EBA om att utarbeta förslag till tekniska standarder gällande kreditbedömningar (20). Förslag till tekniska standarder som har utarbetats av de europeiska tillsynsmyndigheterna antas av kommissionen på grundval av behörighetsbestämmelser i nivå 1-lagstiftningen (21) och syftar till att komplettera eller specificera dessa bestämmelser ytterligare. Det förefaller därför svårt att tillämpa ett förbud mot hänvisningar till kreditbedömningar i ovannämnda rättsakter, även om de europeiska tillsynsmyndigheterna fortfarande har tilldelats ett visst utrymme för egna bedömningar genom orden ”vid behov” (22). Det är framför allt en subjektiv bedömning när man ska avgöra om hänvisningarna till kreditbedömningar faktiskt ”kan föranleda slentrianmässig förlitan” i stället för att tillåta att investerarna och marknadsaktörerna gör en välgrundad bedömning, vilket gör det problematiskt att införa detta som rättsligt krav i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

1.5

När det gäller de europeiska tillsynsmyndigheterna hänvisas det i unionens nivå 1-lagstiftning om finansiella tjänster till externa kreditbetyg eller kreditvärderingar. Så är t.ex. fallet i unionens banklagstiftning, som innehåller hänvisningar till kreditbedömningar som utförs av externa ratinginstitut (19) och en formell begäran till EBA om att utarbeta förslag till tekniska standarder gällande kreditbedömningar (20). Förslag till tekniska standarder som har utarbetats av de europeiska tillsynsmyndigheterna antas av kommissionen på grundval av behörighetsbestämmelser i nivå 1-lagstiftningen (21) och syftar till att komplettera eller specificera dessa bestämmelser ytterligare. Det förefaller därför svårt att tillämpa ett förbud mot hänvisningar till kreditbedömningar i ovannämnda rättsakter, även om de europeiska tillsynsmyndigheterna fortfarande har tilldelats ett visst utrymme för egna bedömningar genom orden ”vid behov” (22). Det är framför allt en subjektiv bedömning när man ska avgöra om hänvisningarna till kreditbedömningar faktiskt ”kan föranleda slentrianmässig förlitan” i stället för att tillåta att investerarna och marknadsaktörerna gör en välgrundad bedömning, vilket gör det problematiskt att införa detta som rättsligt krav i förslaget till förordning.

| 1.6 | När det gäller ESRB framstår för det andra ovannämnda förbud mot hänvisningar till kreditbetyg i ESRB:s varningar och rekommendationer också som oproportionerligt, eftersom kreditbetygen utgör en värdefull informationskälla och anger riktmärken eller modeller som ESRB kan använda i samband med sina uppgifter. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller ESRB framstår för det andra ovannämnda förbud mot hänvisningar till kreditbetyg i ESRB:s varningar och rekommendationer också som oproportionerligt, eftersom kreditbetygen utgör en värdefull informationskälla och anger riktmärken eller modeller som ESRB kan använda i samband med sina uppgifter.

| 1.7 | Generellt sett ställer sig ECB bakom FSB:s ståndpunkt om att kreditvärderingsinstituten spelar en viktig roll och att företag på lämpligt sätt kan använda sig av deras kreditbetyg inom ramen för sina interna kreditbedömningsprocesser (23). Syftet med den aktuella reformen består här i att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg och att höja deras kvalitet, men inte att de ska sluta användas helt. Att ett företag använder sig av kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg minskar samtidigt inte dess eget ansvar att se till att dess kreditexponeringar grundas på sunda bedömningar (24). ECB stöder den stegvisa strategi som förordas av FSB och konstaterar att hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg ska avlägsnas eller ersättas endast om det har fastställts trovärdiga alternativ som kan genomföras på ett säkert sätt. I detta sammanhang måste standardiseringsorgan och myndigheter utarbeta övergångs- och tidsplaner för att hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbedömningar ska kunna avlägsnas eller ersättas när så är möjligt och den förbättrade riskhanteringen i samband med detta ska kunna införas på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

1.7

Generellt sett ställer sig ECB bakom FSB:s ståndpunkt om att kreditvärderingsinstituten spelar en viktig roll och att företag på lämpligt sätt kan använda sig av deras kreditbetyg inom ramen för sina interna kreditbedömningsprocesser (23). Syftet med den aktuella reformen består här i att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg och att höja deras kvalitet, men inte att de ska sluta användas helt. Att ett företag använder sig av kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg minskar samtidigt inte dess eget ansvar att se till att dess kreditexponeringar grundas på sunda bedömningar (24). ECB stöder den stegvisa strategi som förordas av FSB och konstaterar att hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg ska avlägsnas eller ersättas endast om det har fastställts trovärdiga alternativ som kan genomföras på ett säkert sätt. I detta sammanhang måste standardiseringsorgan och myndigheter utarbeta övergångs- och tidsplaner för att hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbedömningar ska kunna avlägsnas eller ersättas när så är möjligt och den förbättrade riskhanteringen i samband med detta ska kunna införas på ett säkert sätt.

| 1.8 | ECB rekommenderar att artikel 1.6 i förslaget till förordning (25) ersätts med ett skäl i förslaget till förordning som påminner de offentliga myndigheterna om hur viktigt det är att i tillämpliga fall bidra till det ovannämnda målet om att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg. ECB noterar även att enligt förslaget till CRD IV-direktiv (26) ska EBA, i samarbete med Eiopa och Esma, vartannat år offentliggöra en rapport om i vilken utsträckning medlemsstaternas lagstiftning hänvisar till externa kreditbetyg och om de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att minska den typen av hänvisningar. ECB rekommenderar att de europeiska tillsynsmyndigheterna, efter att ha beaktat ECB:s och ESRB:s bidrag, lämnar en rapport till kommissionen om möjliga alternativa eller kompletterande lösningar när det gäller hänvisningar till externa kreditbetyg i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.8

ECB rekommenderar att artikel 1.6 i förslaget till förordning (25) ersätts med ett skäl i förslaget till förordning som påminner de offentliga myndigheterna om hur viktigt det är att i tillämpliga fall bidra till det ovannämnda målet om att minska en alltför stor förlitan på externa kreditbetyg. ECB noterar även att enligt förslaget till CRD IV-direktiv (26) ska EBA, i samarbete med Eiopa och Esma, vartannat år offentliggöra en rapport om i vilken utsträckning medlemsstaternas lagstiftning hänvisar till externa kreditbetyg och om de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att minska den typen av hänvisningar. ECB rekommenderar att de europeiska tillsynsmyndigheterna, efter att ha beaktat ECB:s och ESRB:s bidrag, lämnar en rapport till kommissionen om möjliga alternativa eller kompletterande lösningar när det gäller hänvisningar till externa kreditbetyg i unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen.

| 1.9 | I informationssyfte finns det i bilaga II till detta yttrande en beskrivning av de kreditbedömnings-metoder som Eurosystemet använder i samband med godtagbara säkerheter för likviditetsoperationer. |
| --- | --- |

1.9

I informationssyfte finns det i bilaga II till detta yttrande en beskrivning av de kreditbedömnings-metoder som Eurosystemet använder i samband med godtagbara säkerheter för likviditetsoperationer.

2.   
  Kreditvärderingsinstitut och externa ratinginstitut

Externa kreditbedömningar och externa ratinginstituts behörighet

| 2.1 | I förordning (EG) nr 1060/2009 föreskrivs att ett kreditvärderingsinstitut ska ansöka om registrering som ett villkor för att erkännas som externt ratinginstitut (27) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (28) och att detta registreringsförfarande inte bör ersätta de etablerade förfarandena för erkännande av externa ratinginstitut i enlighet med direktiv 2006/48/EG (29). |
| --- | --- |

2.1

I förordning (EG) nr 1060/2009 föreskrivs att ett kreditvärderingsinstitut ska ansöka om registrering som ett villkor för att erkännas som externt ratinginstitut (27) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (28) och att detta registreringsförfarande inte bör ersätta de etablerade förfarandena för erkännande av externa ratinginstitut i enlighet med direktiv 2006/48/EG (29).

| 2.2 | Enligt förslaget till CRD IV-förordning (30) leder de behöriga myndigheternas förfarande för att erkänna externa ratinginstitut till en ”automatisk” behörighet för kreditvärderingsinstitut som är registrerade eller certifierade i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009. Detta gäller även för centralbanker som utfärdar kreditvärderingar som inte omfattas av den förordningen (31). ECB stöder det nya förfarandet i förslaget till CRD IV-förordning, eftersom det kommer att bidra till att förenkla förfarandet för att erkänna externa ratinginstitut och säkerställa konsekvens mellan olika sektorer (32). För att uppnå ett entydigt rättsläge och transparens skulle emellertid ECB vilja föreslå att det i ett skäl i förslaget till förordningen ytterligare klargörs att ikraftträdandet av förslaget till CRD IV-förordning kommer att medföra ett automatiskt erkännande av externa ratinginstitut till ovannämnda kreditvärderingsinstitut och centralbanker och att det finns ett behov av att fastställa överensstämmelsen mellan kreditbedömningar och kreditkvalitetssteg, dvs. indelningen. |
| --- | --- |

2.2

Enligt förslaget till CRD IV-förordning (30) leder de behöriga myndigheternas förfarande för att erkänna externa ratinginstitut till en ”automatisk” behörighet för kreditvärderingsinstitut som är registrerade eller certifierade i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009. Detta gäller även för centralbanker som utfärdar kreditvärderingar som inte omfattas av den förordningen (31). ECB stöder det nya förfarandet i förslaget till CRD IV-förordning, eftersom det kommer att bidra till att förenkla förfarandet för att erkänna externa ratinginstitut och säkerställa konsekvens mellan olika sektorer (32). För att uppnå ett entydigt rättsläge och transparens skulle emellertid ECB vilja föreslå att det i ett skäl i förslaget till förordningen ytterligare klargörs att ikraftträdandet av förslaget till CRD IV-förordning kommer att medföra ett automatiskt erkännande av externa ratinginstitut till ovannämnda kreditvärderingsinstitut och centralbanker och att det finns ett behov av att fastställa överensstämmelsen mellan kreditbedömningar och kreditkvalitetssteg, dvs. indelningen.

Indelning och europeiskt kreditindex

| 2.3 | Enligt förslaget till förordning ska Esma införa ett europeiskt kreditindex som ska inbegripa alla kreditbetyg som lämnats till Esma och ett aggregerat kreditindex för alla kreditvärderade låneinstrument (33). Indexet och enskilda kreditbetyg ska offentliggöras på Esmas webbplats. Enligt förslaget till förordning ska de kreditbetyg som lämnas till Esma baseras på en harmoniserad bedömningsskala (34). |
| --- | --- |

2.3

Enligt förslaget till förordning ska Esma införa ett europeiskt kreditindex som ska inbegripa alla kreditbetyg som lämnats till Esma och ett aggregerat kreditindex för alla kreditvärderade låneinstrument (33). Indexet och enskilda kreditbetyg ska offentliggöras på Esmas webbplats. Enligt förslaget till förordning ska de kreditbetyg som lämnas till Esma baseras på en harmoniserad bedömningsskala (34).

| 2.4 | ECB stöder visserligen att marknadsaktörerna ökar kreditbetygens transparens, driftskompatibilitet och jämförbarhet, men med tanke på att detta kan inverka negativt på konkurrensen och på mångfalden av kreditvärderingsmetoder bör det säkerställas att en harmoniserad bedömningsskala inte tvingar kreditvärderings-instituten att harmonisera sina metoder och processer. |
| --- | --- |

2.4

ECB stöder visserligen att marknadsaktörerna ökar kreditbetygens transparens, driftskompatibilitet och jämförbarhet, men med tanke på att detta kan inverka negativt på konkurrensen och på mångfalden av kreditvärderingsmetoder bör det säkerställas att en harmoniserad bedömningsskala inte tvingar kreditvärderings-instituten att harmonisera sina metoder och processer.

| 2.5 | ECB noterar vidare att indelningsförfarandena kommer att utarbetas av EBA och Eiopa inom bank- (35) och försäkringssektorn (36). Med tanke på att dessa frågor berör olika sektorer vore det lämpligt att samordna indelningen, eventuellt genom de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma kommitté (37). I detta sammanhang rekommenderar ECB att hänvisningen till den harmoniserade bedömnings-skalan stryks och föreslår att Esma, i samarbete med EBA, Eiopa och ECB, senast i december 2015 ska bedöma om det är möjligt att upprätta en harmoniserad bedömningsskala för kreditbetyg som utfärdats av registrerade och certifierade kreditvärderingsinstitut samt lämna en rapport till kommissionen om denna fråga. Detta skulle också innebära att hänvisningarna till ”europeiskt kreditindex” ska ersättas med ”europeisk kreditvärderingsplattform” i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.5

ECB noterar vidare att indelningsförfarandena kommer att utarbetas av EBA och Eiopa inom bank- (35) och försäkringssektorn (36). Med tanke på att dessa frågor berör olika sektorer vore det lämpligt att samordna indelningen, eventuellt genom de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma kommitté (37). I detta sammanhang rekommenderar ECB att hänvisningen till den harmoniserade bedömnings-skalan stryks och föreslår att Esma, i samarbete med EBA, Eiopa och ECB, senast i december 2015 ska bedöma om det är möjligt att upprätta en harmoniserad bedömningsskala för kreditbetyg som utfärdats av registrerade och certifierade kreditvärderingsinstitut samt lämna en rapport till kommissionen om denna fråga. Detta skulle också innebära att hänvisningarna till ”europeiskt kreditindex” ska ersättas med ”europeisk kreditvärderingsplattform” i förslaget till förordning.

3.   
  Övriga synpunkter

Kreditbetyg på statspapper

| 3.1 | ECB stöder de initiativ som har gjorts för ökad transparens och upplysningsplikt när det gäller metodik och kreditbedömning i samband med statspapper (38). Genom förslaget till förordning införs en särskild ordning när det gäller omprövningsfrekvens och förfarande för att utfärda kreditbetyg på statspapper. ECB välkomnar de föreslagna ändringarna och framför allt förslaget att uppmana kreditvärderingsinstituten att göra en mer frekvent bedömning av kreditbetygen på statspapper. Även om kreditbetygen ska offentliggöras först sedan handelsplatserna i EU har stängt och minst en timme innan de öppnar, anser ECB att andra initiativ skulle kunna vidtas för att dämpa eventuella procykliska effekter av förändrade kreditbetyg. ECB rekommenderar att man undersöker olika sätt för att minska den volatilitet som uppstår till följd av tidpunkten för kreditbetygens förändring, framför allt när en emittent står på bevakningslistan och riskerar att få sitt kreditbetyg sänkt under ”investment grade” samt när en nedgradering med flera steg kan bli aktuell. För denna typ av situationer skulle det kunna undersökas ytterligare hur en mer frekvent marknadskommunikation skulle kunna utformas på ett sätt som kan utjämna tröskeleffekterna.
  Vidare noterar ECB att enligt förslaget till förordning ska kreditvärderingsinstitut låta varje utfärdat kreditbetyg på statspapper eller därmed sammanhängande kreditutsikter åtföljas av en utförlig värderingsrapport som förklarar alla antaganden, parametrar, begränsningar och osäkerheter och andra eventuella faktorer som beaktats när kreditbetyget eller kreditutsikterna fastställdes (39). I detta sammanhang kan det vara lämpligt att utvidga vissa av dessa krav till andra typer av värderingar, särskilt kraven på detaljerad information om kvantitativa och kvalitativa antaganden som förklarar orsakerna till en förändrad kreditvärdering samt deras inbördes viktning. |
| --- | --- |

3.1

ECB stöder de initiativ som har gjorts för ökad transparens och upplysningsplikt när det gäller metodik och kreditbedömning i samband med statspapper (38). Genom förslaget till förordning införs en särskild ordning när det gäller omprövningsfrekvens och förfarande för att utfärda kreditbetyg på statspapper. ECB välkomnar de föreslagna ändringarna och framför allt förslaget att uppmana kreditvärderingsinstituten att göra en mer frekvent bedömning av kreditbetygen på statspapper. Även om kreditbetygen ska offentliggöras först sedan handelsplatserna i EU har stängt och minst en timme innan de öppnar, anser ECB att andra initiativ skulle kunna vidtas för att dämpa eventuella procykliska effekter av förändrade kreditbetyg. ECB rekommenderar att man undersöker olika sätt för att minska den volatilitet som uppstår till följd av tidpunkten för kreditbetygens förändring, framför allt när en emittent står på bevakningslistan och riskerar att få sitt kreditbetyg sänkt under ”investment grade” samt när en nedgradering med flera steg kan bli aktuell. För denna typ av situationer skulle det kunna undersökas ytterligare hur en mer frekvent marknadskommunikation skulle kunna utformas på ett sätt som kan utjämna tröskeleffekterna.

Vidare noterar ECB att enligt förslaget till förordning ska kreditvärderingsinstitut låta varje utfärdat kreditbetyg på statspapper eller därmed sammanhängande kreditutsikter åtföljas av en utförlig värderingsrapport som förklarar alla antaganden, parametrar, begränsningar och osäkerheter och andra eventuella faktorer som beaktats när kreditbetyget eller kreditutsikterna fastställdes (39). I detta sammanhang kan det vara lämpligt att utvidga vissa av dessa krav till andra typer av värderingar, särskilt kraven på detaljerad information om kvantitativa och kvalitativa antaganden som förklarar orsakerna till en förändrad kreditvärdering samt deras inbördes viktning.

Kreditvärderingsinstitutens oberoende

| 3.2 | ECB stöder kommissionens förslag som rör kreditvärderingsinstitutens oberoende. Eftersom den aktuellt rådande principen om att ”emittenten betalar” för kreditvärderingen kan medföra intressekonflikter och därigenom påverka kreditvärderingarna (40), behövs även mer långtgående lösningar med alternativa lösningar på betalningsproblematiken. ECB välkomnar därför kommissionens fortsatta arbete med att övervaka lämpligheten av kreditvärderingsinstitutens ersättningsmodeller och ser fram mot rapporten om detta som ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet senast i december 2012 samt även beakta arbete som utförs i andra jurisdiktioner, bl.a. USA (41). |
| --- | --- |

3.2

ECB stöder kommissionens förslag som rör kreditvärderingsinstitutens oberoende. Eftersom den aktuellt rådande principen om att ”emittenten betalar” för kreditvärderingen kan medföra intressekonflikter och därigenom påverka kreditvärderingarna (40), behövs även mer långtgående lösningar med alternativa lösningar på betalningsproblematiken. ECB välkomnar därför kommissionens fortsatta arbete med att övervaka lämpligheten av kreditvärderingsinstitutens ersättningsmodeller och ser fram mot rapporten om detta som ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet senast i december 2012 samt även beakta arbete som utförs i andra jurisdiktioner, bl.a. USA (41).

| 3.3 | Även om ECB stöder förslaget om striktare regler för kreditvärderingsinstitutens aktieägarstruktur (42) rekommenderar ECB ändå att kommissionen ser över det föreslagna tröskelvärdet på 5 procent (43) för att säkerställa dess effektivitet. |
| --- | --- |

3.3

Även om ECB stöder förslaget om striktare regler för kreditvärderingsinstitutens aktieägarstruktur (42) rekommenderar ECB ändå att kommissionen ser över det föreslagna tröskelvärdet på 5 procent (43) för att säkerställa dess effektivitet.

Principerna för rotation

| 3.4 | Trots att ECB stöder kommissionens intention att införa en regel om rotering, p.g.a. att långvariga affärsrelationer med samma enheter kan få negativa konsekvenser för värderingarnas oberoende, bör man ändå undersöka eventuella oönskade konsekvenser som kan uppstå (44). Även om en rotationsregel bör vara till hjälp för att undvika intressekonflikter i samband med ”issuer-pays”-modellen, är det viktigt att undvika att rotationen mellan kreditvärderingsinstitut får negativa konsekvenser på kreditvärderingarnas kvalitet, särskilt eftersom det finns en risk att nya marknadsaktörer skulle kunna konkurrera genom att erbjuda överdrivet bra värderingar eller lägre priser. En rotationsregel bör inte heller leda till avbrott i datamängderna, eftersom detta skulle försvåra valideringen av värderingsmodellerna. För att denna bestämmelse ska bli effektiv måste man också säkerställa att det finns tillräckligt många kreditvärderingsinstitut som uppfyller minimikraven, särskilt vad gäller specifika kreditvärderingar, exempelvis avseende strukturerade finansiella produkter. Man bör därför se över regeln som styr efter hur många år en rotation ska ske. I detta sammanhang bör man även beakta vilka konsekvenser en framtida översyn av ”issuer-pays”-modellen (45) kan få. |
| --- | --- |

3.4

Trots att ECB stöder kommissionens intention att införa en regel om rotering, p.g.a. att långvariga affärsrelationer med samma enheter kan få negativa konsekvenser för värderingarnas oberoende, bör man ändå undersöka eventuella oönskade konsekvenser som kan uppstå (44). Även om en rotationsregel bör vara till hjälp för att undvika intressekonflikter i samband med ”issuer-pays”-modellen, är det viktigt att undvika att rotationen mellan kreditvärderingsinstitut får negativa konsekvenser på kreditvärderingarnas kvalitet, särskilt eftersom det finns en risk att nya marknadsaktörer skulle kunna konkurrera genom att erbjuda överdrivet bra värderingar eller lägre priser. En rotationsregel bör inte heller leda till avbrott i datamängderna, eftersom detta skulle försvåra valideringen av värderingsmodellerna. För att denna bestämmelse ska bli effektiv måste man också säkerställa att det finns tillräckligt många kreditvärderingsinstitut som uppfyller minimikraven, särskilt vad gäller specifika kreditvärderingar, exempelvis avseende strukturerade finansiella produkter. Man bör därför se över regeln som styr efter hur många år en rotation ska ske. I detta sammanhang bör man även beakta vilka konsekvenser en framtida översyn av ”issuer-pays”-modellen (45) kan få.

Metoder

| 3.5 | ECB stöder förslaget att överföra uppgifter till Esma avseende överensstämmelsen på nya eller ändrade metoder från kreditvärderingsinstitutens sida (46). ECB rekommenderar att man förtydligar att Esma bara verifierar att metoderna överensstämmer med gällande regler. För att Esmas verifiering inte ska hindra kreditvärderingsinstituten från att dela ut nya kreditbetyg kan det vara nödvändigt att ange ett förfarande samt tidsfrister. ECB välkomnar även att förslaget kräver fler och mer lättförståeliga beskrivningar av metoderna och underliggande antaganden för alla tillgångsklasser. Slutligen välkomnar ECB införandet av offentliga samråd om planerade ändringar av värderingsmetoder, modeller eller grundläggande antaganden. |
| --- | --- |

3.5

ECB stöder förslaget att överföra uppgifter till Esma avseende överensstämmelsen på nya eller ändrade metoder från kreditvärderingsinstitutens sida (46). ECB rekommenderar att man förtydligar att Esma bara verifierar att metoderna överensstämmer med gällande regler. För att Esmas verifiering inte ska hindra kreditvärderingsinstituten från att dela ut nya kreditbetyg kan det vara nödvändigt att ange ett förfarande samt tidsfrister. ECB välkomnar även att förslaget kräver fler och mer lättförståeliga beskrivningar av metoderna och underliggande antaganden för alla tillgångsklasser. Slutligen välkomnar ECB införandet av offentliga samråd om planerade ändringar av värderingsmetoder, modeller eller grundläggande antaganden.

Regler om strukturerade finansiella instrument

| 3.6 | ECB välkomnar förslaget att öka transparensen kring strukturerade finansiella instrument (47). ECB stöder framför allt det föreslagna kravet på offentliggörande av detaljerad information om strukturerade finansiella instrument (48), bl.a. genom en central webbplats (49) och kravet på två kreditbetyg för strukturerade finansiella instrument (50). När det gäller dessa aspekter skulle ECB vilja understryka följande. |
| --- | --- |

3.6

ECB välkomnar förslaget att öka transparensen kring strukturerade finansiella instrument (47). ECB stöder framför allt det föreslagna kravet på offentliggörande av detaljerad information om strukturerade finansiella instrument (48), bl.a. genom en central webbplats (49) och kravet på två kreditbetyg för strukturerade finansiella instrument (50). När det gäller dessa aspekter skulle ECB vilja understryka följande.

| 3.7 | För att säkerställa konsekventa regler mellan olika sektorer och undvika dubbla regeluppsättningar bör man förtydliga sambandet mellan uppgiftsskyldigheten för emittenten, originatorn och sponsorerna av de strukturerade finansiella instrumenten i förslaget till förordning och liknande regler om uppgiftsskyldighet vid värdepapperisering i specifika sektorer (51). |
| --- | --- |

3.7

För att säkerställa konsekventa regler mellan olika sektorer och undvika dubbla regeluppsättningar bör man förtydliga sambandet mellan uppgiftsskyldigheten för emittenten, originatorn och sponsorerna av de strukturerade finansiella instrumenten i förslaget till förordning och liknande regler om uppgiftsskyldighet vid värdepapperisering i specifika sektorer (51).

| 3.8 | Eurosystemets system för information på lån-nivå avseende värdepapper med bakomliggande tillgångar ställer krav på specifik information om varje lån som ingår i sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som godtas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer. Målet är att öka transparensen och ge marknadsaktörerna tillgång till mer aktuell information om de underliggande lånen i ett standardiserat format. I detta hänseende vill ECB peka på möjliga synergier som Esma kan eftersträva när den diskuterar innehållet och formatet på rapporteringen om strukturerade finansiella instrument (52). |
| --- | --- |

3.8

Eurosystemets system för information på lån-nivå avseende värdepapper med bakomliggande tillgångar ställer krav på specifik information om varje lån som ingår i sådana värdepapper med bakomliggande tillgångar som godtas som säkerhet vid Eurosystemets kreditoperationer. Målet är att öka transparensen och ge marknadsaktörerna tillgång till mer aktuell information om de underliggande lånen i ett standardiserat format. I detta hänseende vill ECB peka på möjliga synergier som Esma kan eftersträva när den diskuterar innehållet och formatet på rapporteringen om strukturerade finansiella instrument (52).

| 3.9 | ECB välkomnar även initiativet att öka transparenskraven på marknaderna för strukturerade finansiella instrument och säkerställda obligationer samt en harmonisering av uppgiftsskyldigheten inom detta område. I detta sammanhang stöder ECB kommissionens förslag att senast den 1 juli 2015 bedöma huruvida rapporterings-skyldigheten avseende bl.a. täckta obligationer bör utökas (53). ECB noterar även transparensen på marknaderna för säkerställda obligationer diskuteras även i andra lagstiftningsinitiativ, t.ex. i förslaget till CRD IV-förordning (54). Det är därför viktigt att de olika initiativen genomförs på ett konsekvent sätt. Eftersom förslaget till förordning främst reglerar kreditvärderingsinstitutens verksamhet, bör initiativen ovan avseende transparens och information om säkerställda obligationer även omfatta en granskning som bedömer vilken typ av gemenskapslagstiftning som är bäst ägnad att införa sådana regler, exempelvis inom ramen för förslaget till förordning och/eller i annan relevant unionslagstiftning för finanssektorn. |
| --- | --- |

3.9

ECB välkomnar även initiativet att öka transparenskraven på marknaderna för strukturerade finansiella instrument och säkerställda obligationer samt en harmonisering av uppgiftsskyldigheten inom detta område. I detta sammanhang stöder ECB kommissionens förslag att senast den 1 juli 2015 bedöma huruvida rapporterings-skyldigheten avseende bl.a. täckta obligationer bör utökas (53). ECB noterar även transparensen på marknaderna för säkerställda obligationer diskuteras även i andra lagstiftningsinitiativ, t.ex. i förslaget till CRD IV-förordning (54). Det är därför viktigt att de olika initiativen genomförs på ett konsekvent sätt. Eftersom förslaget till förordning främst reglerar kreditvärderingsinstitutens verksamhet, bör initiativen ovan avseende transparens och information om säkerställda obligationer även omfatta en granskning som bedömer vilken typ av gemenskapslagstiftning som är bäst ägnad att införa sådana regler, exempelvis inom ramen för förslaget till förordning och/eller i annan relevant unionslagstiftning för finanssektorn.

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i bilaga I åtföljt av en förklaring.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 2 april 2012.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  KOM(2011) 747 slutlig.

1

(2)  KOM(2011) 746 slutlig.

2

(3)  Se European Commission’s public consultation on credit rating agencies — Eurosystem reply, februari 2011 (nedan kallat Eurosystemets bidrag), finns på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

3

European Commission’s public consultation on credit rating agencies — Eurosystem reply

Eurosystemets bidrag

(4)  Se Principles for reducing reliance on CRA ratings, rådet för finansiell stabilitet, 27 oktober 2010 (nedan kallade FSB-principerna). I bilaga II finns också en översikt över ECAF:s (Eurosystemets ramverk för kreditbedömning) riktlinjer inom detta område.

4

Principles for reducing reliance on CRA ratings

FSB-principerna

(5)  Se t.ex. ECB:s yttrande CON/2010/82 av den 19 november 2010 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut, punkterna 1 och 2. Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5a första meningen.

6

(7)  Artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5a andra meningen.

7

(8)  Se rapporten från högnivågruppen för finansiell tillsyn i EU, under ordförandeskap av Jacques de Larosière, 25 februari 2009, s. 19–20. Gruppen anser att det ger upphov till ett antal olika problem att använda kreditbetyg enligt de krav som ställs i vissa finansiella förordningar, men att det knappast går att undvika att använda dem i det här skedet. Gruppen menar emellertid att detta bör minska betydligt på sikt. Tillsynsmyndigheterna bör kontrollera att finansinstituten har kapacitet att komplettera användningen av externa kreditbetyg (som de inte längre bör förlita sig till alltför mycket) med sunda oberoende bedömningar.

8

(9)  Se FSB-principerna, princip II: minska marknadens förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg.

9

(10)  Se avsnitt 3.4.2 i motiveringen till förslaget till förordning, s. 7, och den åtföljande konsekvensanalysen, s. 11–13 och 25–28.

10

(11)  KOM(2011) 0453 slutlig.

11

(12)  Se artiklarna 76.2, 76.3 och 77 i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat, KOM(2011)0453 slutlig (nedan kallat förslaget till CRD IV-direktiv). Se även artikel 395 i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, KOM(2011) 0452 slutlig (nedan kallat förslaget till CRD IV-förordning).

12

förslaget till CRD IV-direktiv

förslaget till CRD IV-förordning

(13)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 1. Se även artiklarna 1 och 2 i förslaget till direktiv.

13

(14)  Artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5b första stycket.

14

(15)  Se fotnot 14.

15

(16)  Artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5b andra stycket.

16

(17)  Se FSB-principerna, princip I: minska förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg i standarder, lagar och andra författningar.

17

(18)  Se artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5b.

18

(19)  Vad gäller externa ratinginstituts kreditbedömningar, se t.ex. artiklarna 80–83 och 96–99 i samt bilagorna VI och IX till direktiv 2006/48/EG, artiklarna 130 ff i förslaget till CRD IV-förordning och artiklarna [109a.1 b och 111.1 n] i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (KOM(2011) 8) slutlig (nedan kallat förslaget till Omnibus II-direktiv).

19

förslaget till Omnibus II-direktiv

(20)  Artiklarna 81.2 och 97.2 i direktiv 2006/48/EG.

20

(21)  Se t.ex. artikel 81.2 andra stycket i direktiv 2006/48/EG, artikel 131.1 i förslaget till CRD IV-förordning och artikel 111.1 n i förslaget till Omnibus II-direktiv.

21

(22)  Som framgår av artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5b första stycket sista meningen.

22

(23)  Se FSB-principerna, princip II.

23

(24)  Se fotnot 23.

24

(25)  Artikel 1.6 i förslaget till förordning, den nya artikeln 5b.

25

(26)  Artikel 150.2 i förslaget till CRD IV-direktiv.

26

(27)  Artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1060/2009.

27

(28)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

28

(29)  Se skäl 44 i förordning (EG) nr 1060/2009.

29

(30)  Se artiklarna 130.2 och 262.2 i förslaget till CRD IV-förordning.

30

(31)  Jfr artiklarna 130, 131 och 133 i förslaget till CRD IV-förordningen och artiklarna 81 och 97 samt del II i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG.

31

(32)  Se punkt 6.4 i ECB:s yttrande CON/2011/42 av den 4 maj 2011 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

32

(33)  Artikel 1.14 i förslaget till förordning, den nya artikeln 11a.

33

(34)  Artikel 1.14 och 1.18 i förslaget till förordning, de nya artiklarna 11a.1 och 21.4a.

34

(35)  Se artiklarna 131 och 265 i förslaget till CRD IV-förordning och Europeiska banktillsynskommittén, reviderade riktlinjer om erkännande av externa ratinginstitut, 30 november 2010, del 3, finns på EBA:s webbplats på http://www.eba.europa.eu

35

(36)  Se förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, ordförandeskapets kompromissändringsförslag av den 21 september 2011, finns på rådets webbplats på http://register.consilium.europa.eu

36

(37)  Se yttrande CON/2011/42, punkt 6.4.

37

(38)  Se Eurosystemets svar, punkt 2.1.

38

(39)  Se bilaga I punkt 6 i förslaget till förordning.

39

(40)  Se Eurosystemets svar, punkt 5.

40

(41)  Se artikel 1.24 i förslaget till förordning, artikel 39.1.

41

(42)  Se artikel 1.8 i förslaget till förordning, artikel 6a.

42

(43)  Se artikel 1.8 i förslaget till förordning, artikel 6a 1 a.

43

(44)  Artikel 1.8 i förslaget till förordning, den nya artikeln 6b.

44

(45)  Artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1060/2009.

45

(46)  Artikel 1.10 och 1.19 i förslaget till förordning.

46

(47)  Artikel 1.11 i förslaget till förordning.

47

(48)  Artikel 1.11 i förslaget till förordning, den nya artikeln 8a.1.

48

(49)  Artikel 1.11 i förslaget till förordning, den nya artikeln 8a.4.

49

(50)  Artikel 1.11 i förslaget till förordning, den nya artikeln 8b.

50

(51)  Se t.ex. artikel 122a i direktiv 2006/48/EG, artikel 17 i direktiv 2011/61/EU, artikel 50a i direktiv 2009/65/EG och artikel 135 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

51

(52)  Artikel 1.11 i förslaget till förordning, den nya artikeln 8a.3.

52

(53)  Artikel 1.24 i förslaget till förordning, den nya artikeln 39.4.

53

(54)  Artikel 478 i förslaget till CRD IV-förordning, ordförandeskapets kompromiss av den 1 mars 2012, finns på rådets webbplats på http://register.consilium.europa.eu

54

---

BILAGA I

Ändringsförslag avseende förslaget till förordning

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag (1) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 3a i förslaget till förordning (nytt) |
| Ingen text. | ”(3a) | FSB-principerna om att minska förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg anger att standardiseringsorgan och myndigheter ska bedöma hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg i standarder, lagar och andra författningar samt, när så är möjligt, avlägsna eller ersätta dem med lämpliga alternativa standarder för kreditvärdighet. Detta tillvägagångssätt bör även uppmuntras på unionsnivå. Offentliga myndigheter bör arbeta för målet att de behöriga myndigheterna och aktörerna på finansmarknaden bör undvika en alltför stor och mekanisk förlitan på kreditbetyg.” |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag (1)

Ändring 1

Skäl 3a i förslaget till förordning (nytt)

Ingen text.

”(3a)

FSB-principerna om att minska förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg anger att standardiseringsorgan och myndigheter ska bedöma hänvisningarna till kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg i standarder, lagar och andra författningar samt, när så är möjligt, avlägsna eller ersätta dem med lämpliga alternativa standarder för kreditvärdighet. Detta tillvägagångssätt bör även uppmuntras på unionsnivå. Offentliga myndigheter bör arbeta för målet att de behöriga myndigheterna och aktörerna på finansmarknaden bör undvika en alltför stor och mekanisk förlitan på kreditbetyg.”

Förklaring

Förklaring

Ändringsförslaget speglar den princip som rådet för finansiell stabilitet (FSB) uttalat om att minska förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg och föreslår att alla berörda myndigheter i unionen och på nationell nivå ska eftersträva detta mål (se även ändringarna 4 och 5).

Ändringsförslaget speglar den princip som rådet för finansiell stabilitet (FSB) uttalat om att minska förlitan på kreditvärderingsinstitutens kreditbetyg och föreslår att alla berörda myndigheter i unionen och på nationell nivå ska eftersträva detta mål (se även ändringarna 4 och 5).

Ändring 2

Ändring 2

Skäl 21a i förslaget till förordning (nytt)

Ingen text.

| ”(21a) | När Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xx/201x om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag
   (2)
  träder i kraft kommer kredit-värderings-institut som är registrerade eller certifierade i enlighet med denna förordning samt centralbanker som utfärdar kreditbetyg som är undantagna från denna förordning i reglerings-hänseende automatiskt att klassas som externa ratinginstitut.” |
| --- | --- |

”(21a)

När Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xx/201x om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag
   (2)
  träder i kraft kommer kredit-värderings-institut som är registrerade eller certifierade i enlighet med denna förordning samt centralbanker som utfärdar kreditbetyg som är undantagna från denna förordning i reglerings-hänseende automatiskt att klassas som externa ratinginstitut.”

Förklaring

Förklaring

Vad gäller samspelet mellan förordningen (EG) nr 1060/2009 och reglerna för erkännande av externa ratinginstitut (ECAI) enligt direktiv 2006/48/EG, har ECB redan påpekat att man bör undvika dubbelarbete och kostsamma överlappande krav
   (3). Skäl 44 i förordning (EG) nr 1060/2009 anger att den förordningen inte bör ersätta de etablerade förfarandena för erkännande av externa ratinginstitut i enlighet med direktiv 2006/48/EG. Men eftersom externa ratinginstitut i förslaget till CRD IV-förordning definieras som alla kreditvärderingsföretag som har registrerats eller certifierats i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009 samt centralbanker som utfärdar kreditbetyg som inte omfattas av förordning (EG) nr 1060/2009, rekommenderar ECB att man redan nu i ett nytt skäl nämner att ovannämnda förfaranden för erkännande kommer att bli obsoleta när förslaget till CRD IV-förordning träder i kraft. Artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1060/2009 måste därför ändras när förslaget till CRD IV-förordning träder i kraft.

Vad gäller samspelet mellan förordningen (EG) nr 1060/2009 och reglerna för erkännande av externa ratinginstitut (ECAI) enligt direktiv 2006/48/EG, har ECB redan påpekat att man bör undvika dubbelarbete och kostsamma överlappande krav

3

Skäl 44 i förordning (EG) nr 1060/2009 anger att den förordningen inte bör ersätta de etablerade förfarandena för erkännande av externa ratinginstitut i enlighet med direktiv 2006/48/EG. Men eftersom externa ratinginstitut i förslaget till CRD IV-förordning definieras som alla kreditvärderingsföretag som har registrerats eller certifierats i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009 samt centralbanker som utfärdar kreditbetyg som inte omfattas av förordning (EG) nr 1060/2009, rekommenderar ECB att man redan nu i ett nytt skäl nämner att ovannämnda förfaranden för erkännande kommer att bli obsoleta när förslaget till CRD IV-förordning träder i kraft. Artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1060/2009 måste därför ändras när förslaget till CRD IV-förordning träder i kraft.

Ändring 3

Ändring 3

Artikel 1.2a i förslaget till förordning (ny)

Ändring av artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1060/2009

Ingen text.

”4.   För att säkerställa en enhetlig tillämpning av punkt 2 d får kommissionen på begäran av en medlemsstat ochefter samråd med ECB och Esma, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 38.3 och i enlighet med kriterierna i punkt 2 d i den här artikeln, anta ett beslut som fastställer att en centralbank uppfyller kraven i den punkten och att dess kreditvärderingar därför inte omfattas av denna förordnings tillämpning och informera Esma om detta.

Esma ska på sin hemsida offentliggöra listan över de centralbanker som omfattas av tillämpningsområdet för punkt 2 d i denna artikel.”

Förklaring

Förklaring

Vid Eurosystemets bedömning av godtagbara tillgångars kreditvärdighet beaktas kreditbedömningar från olika källor, bl.a. vissa nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem. Dessa system är redan föremål för en ingående validering och omfattande prestandakontroll av Eurosystemet. Vad gäller kreditbetyg som utfärdas av nationella centralbanker rekommenderar ECB att kommissionen samråder med ECB och Esma innan beslut fattas om undantag så att ECB:s sakkunskap inom detta område kan beaktas.

Vid Eurosystemets bedömning av godtagbara tillgångars kreditvärdighet beaktas kreditbedömningar från olika källor, bl.a. vissa nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem. Dessa system är redan föremål för en ingående validering och omfattande prestandakontroll av Eurosystemet. Vad gäller kreditbetyg som utfärdas av nationella centralbanker rekommenderar ECB att kommissionen samråder med ECB och Esma innan beslut fattas om undantag så att ECB:s sakkunskap inom detta område kan beaktas.

Enligt artikel 18.3 i förordning (EG) nr 1060/2009 offentliggör Esma en förteckning över kreditvärderingsinstitut registrerade i enlighet med den förordningen på sin webbplats. Det föreslås att Esma på sin webbplats även offentliggör en förteckning över centralbanker som har ett undantag.

Enligt artikel 18.3 i förordning (EG) nr 1060/2009 offentliggör Esma en förteckning över kreditvärderingsinstitut registrerade i enlighet med den förordningen på sin webbplats. Det föreslås att Esma på sin webbplats även offentliggör en förteckning över centralbanker som har ett undantag.

Ändring 4

Ändring 4

Artikel 1.6 i förslaget till förordning

Ändring av förslaget till artikel 5a i förordning (EG) nr 1060/2009

”Artikel 5a

Finansinstituts alltför stora förlitan på kreditbetyg

Kreditinstitut, värdepappersföretag, försäkrings-företag och återförsäkringsföretag, tjänstepensionsinstitut, förvaltnings- och investmentbolag, förvaltare av alternativa investeringsfonder och centrala motparter som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xx/201x om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister9 ska göra sin egen kreditriskbedömning och får inte uteslutande eller slentrianmässigt förlita sig på kreditbetyg vid bedömningen av en enhets eller ett finansiellt instruments kreditvärdighet. Behöriga myndigheter som svarar för tillsynen av dessa företag ska noga kontrollera att företagens kreditvärderingsförfaranden är adekvata.”

”Artikel 5a

Finansinstituts alltför stora förlitan på kreditbetyg

Kreditinstitut, värdepappersföretag, försäkringsföretag och återförsäkringsföretag, tjänstepensionsinstitut, förvaltnings- och investmentbolag, förvaltare av alternativa investeringsfonder och centrala motparter som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr xx/201x om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister9 ska ta fram och tillämpa lämpliga interna rutiner och metoder så att de kan göra sin egen kreditriskbedömning i enlighet med de sektorspecifika reglerna som de omfattas av och får inte uteslutande eller slentrianmässigt förlita sig på kreditbetyg vid bedömningen av en enhets eller ett finansiellt instruments kreditvärdighet. Behöriga myndigheter som svarar för tillsynen av dessa företag ska, med beaktande av arten, omfattningen och komplexiteten hos företagets verksamhet, noga kontrollera att företagens kreditvärderingsförfaranden är adekvata.”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 1.1 och 1.2 i detta yttrande.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 1.1 och 1.2 i detta yttrande.

Ändring 5

Ändring 5

Artikel 1.6 i förslaget till förordning

Ändring av förslaget till artikel 5b i förordning (EG) nr 1060/2009

”Artikel 5b

Europeiska tillsynsmyndigheternas och Europeiska systemrisknämndens förlitan på kreditbetyg

Den europeiska tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 [*] (EBA), den europeiska tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 [**] (Eiopa) och Esma får inte hänvisa till kreditbetyg i sina riktlinjer, rekommendationer och förslag till tekniska standarder, om sådana hänvisningar kan föranleda att behöriga myndigheter eller finansmarknadsaktörer slentrianmässigt förlitar sig på kreditbetyg. Senast den 31 december 2013 ska därför EBA, Eiopa och Esma se över gällande riktlinjer och rekommendationer och vid behov avlägsna alla hänvisningar till kreditbetyg i dessa.

Europeiska systemrisknämnden (ESRB), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd [***] får inte hänvisa till kreditbetyg i sina varningar och rekommendationer, om sådana hänvisningar kan föranleda slentrianmässig förlitan på kreditbetyg.”

”

”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 1.3–1.8 i detta yttrande.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 1.3–1.8 i detta yttrande.

Ändring 6

Ändring 6

Artikel 1.14 i förslaget till förordning

Ändring av förslaget till artikel 11a i förordning (EG) nr 1060/2009

”Artikel 11a

Europeiskt kreditindex (Eurix)

1.   När de utfärdar kreditbetyg eller kreditutsikter, ska alla registrerade eller certifierade kreditvärderingsinstitut till Esma lämna in kreditvärderingsuppgifter, inklusive det kreditvärderade instrumentets kreditbetyg och kreditutsikter, uppgifter om typen av kreditbetyg, typen av kreditvärdering samt tidpunkt och datum för offentliggörandet. Det inlämnade kreditbetyget ska baseras på den harmoniserade bedömningsskala som anges i artikel 21.4a a.

2.   Esma ska införa ett Europeiskt kreditindex som ska inbegripa alla kreditbetyg som lämnats till Esma enligtpunkt 1 och ett aggregerat kreditindex för alla kreditvärderade låneinstrument. Indexet och enskilda kreditbetyg ska offentliggöras på Esmas webbplats.”

”Artikel 11a

Europeiskkreditvärderingsplattform

1.   När de utfärdar kreditbetyg eller kreditutsikter, ska alla registrerade eller certifierade kreditvärderingsinstitut till Esma lämna in kreditvärderingsuppgifter, inklusive det kreditvärderade instrumentets kreditbetyg och kreditutsikter, uppgifter om typen av kreditbetyg, typen av kreditvärdering samt tidpunkt och datum för offentliggörandet.

2.   Esma ska införa en europeisk kreditvärderings-plattform som ska inbegripa alla kreditbetyg som lämnatstill Esma enligt punkt 1 . Enskilda kreditbetyg ska offentliggöras på Esmas webbplats.”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande. Artikelns rubrik har ändrats i enlighet med detta.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande. Artikelns rubrik har ändrats i enlighet med detta.

Ändring 7

Ändring 7

Artikel 1.18 b i förslaget till förordning

Ändring av förslaget till artikel 21.4a i förordning (EG) nr 1060/2009

”4a.   Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för specificerande av följande

| a) | En harmoniserad standard för bedömningsskalor som i enlighet med artikel 11a ska användas av registrerade och certifierade kreditvärderingsinstitut och ska baseras på måttet för kreditriskmätning och på antalet betygskategorier och brytvärdena för respektive betygskategori. |
| --- | --- |

a)

En harmoniserad standard för bedömningsskalor som i enlighet med artikel 11a ska användas av registrerade och certifierade kreditvärderingsinstitut och ska baseras på måttet för kreditriskmätning och på antalet betygskategorier och brytvärdena för respektive betygskategori.

[...].”

”4a.   Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för specificerande av följande

| a) | |
| --- | --- |

a)

[...]”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande.

Ändring 8

Ändring 8

Artikel 1.18 ba i förslaget till förordning (ny)

Artikel 21.4b i förordning (EG) nr 1060/2009 (ny)

Ingen text.

”4b.   Senast den 31 december 2015 ska Esma, i samarbete med EBA, Eiopa och ECB, bedöma om det är möjligt att upprätta en harmoniserad bedömningsskala för kreditbetyg som utfärdas av registrerade och certifierade kreditvärderingsinstitut samt rapportera till kommissionen.”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.5 i detta yttrande.

Ändring 9

Ändring 9

Artikel 1.24 c i förslaget till förordning (ny)

Artikel 39.5 i förordning (EG) nr 1060/2009 (ny)

Ingen text.

”5.   Senast den 31 december 2014 ska Esma, EBA och Eiopa rapportera till kommissionen om hur de åtgärder som vidtagits för att minska den alltför stora förlitan på externa kreditbetyg tillämpas samt diskutera olika alternativ eller komplement till existerande lösningar. Vad gäller makroprudentiella aspekter och systemriskaspekter ska ECB och Europeiska systemrisknämnden bidra till denna rapport.”

Förklaring

Förklaring

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.8 i detta yttrande.

Motiveringen av den föreslagna ändringen framgår av punkterna 2.3–2.8 i detta yttrande.

---

(1)  Text markerad med fet stil anger Europeiska centralbankens (ECB) förslag till ny text. Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

1

(2)  EUT L ..., s.

2

(3)  Punkt 8 i yttrande CON/2009/38.

3

---

BILAGA II

EUROSYSTEMETS RAMVERK FÖR KREDITBEDÖMNING

| 1. | ECB berörs direkt av de tjänster som kreditvärderingsinstitut tillhandahåller inom ramen för Eurosystemets uppgifter och förpliktelser, främst vad gäller genomförandet av penningpolitiska transaktioner. Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om kreditvärderingsinstitut (1) fastställer Eurosystemet och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som inte har infört euron de förfaranden, regler och kriterier som säkerställer att standarderna för hög kreditvärdighet avseende tillgångar som är godtagbara för penningpolitiska transaktioner uppfylls, och fastställer i tillämpliga fall villkoren för användning av kreditbetyg i samband med centralbankstransaktioner (2). |
| --- | --- |

1.

ECB berörs direkt av de tjänster som kreditvärderingsinstitut tillhandahåller inom ramen för Eurosystemets uppgifter och förpliktelser, främst vad gäller genomförandet av penningpolitiska transaktioner. Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om kreditvärderingsinstitut (1) fastställer Eurosystemet och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som inte har infört euron de förfaranden, regler och kriterier som säkerställer att standarderna för hög kreditvärdighet avseende tillgångar som är godtagbara för penningpolitiska transaktioner uppfylls, och fastställer i tillämpliga fall villkoren för användning av kreditbetyg i samband med centralbankstransaktioner (2).

| 2. | Eurosystemets ramverk för kreditbedömning beaktar kreditbedömningar från en av fyra olika källor – externa ratinginstitut (ECAI), nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem (ICAS), motparters interna ratingsystem (IRB) samt ratingverktyg från utomstående leverantörer. Dessa system och verktyg måste uppfylla allmänna kriterier som kompletteras av en flerårig granskningsprocess i enlighet med Eurosystemets rättsliga regler för penningpolitiska instrument och förfaranden (3). Därutöver beaktar Eurosystemet institutionella kriterier och kännetecken som garanterar liknande skydd för innehavare av instrument, t.ex. garantier. ECAF:s process för övervakning av prestanda består av en årlig jämförelse i efterhand av den iakttagna frekvensen av betalningsinställelser bland samtliga godtagbara gäldenärer (den statiska poolen) med Eurosystemets kreditkvalitetströskel som bestäms utifrån riktmärket för sannolikheten för betalningsinställelse (4), och anger den maximala kreditrisk som Eurosystemet är berett att ingå i sina normala penningpolitiska transaktioner. Processen för övervakning av prestanda ska säkerställa att kreditbedömningar är jämförbara mellan olika system och källor. Samtidigt granskar Eurosystemet dessa kreditbedömningar och förbehåller sig rätten att avvisa eller begränsa användningen av en tillgång utifrån information om kreditvärdigheten som bedöms vara relevant. |
| --- | --- |

2.

Eurosystemets ramverk för kreditbedömning beaktar kreditbedömningar från en av fyra olika källor – externa ratinginstitut (ECAI), nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem (ICAS), motparters interna ratingsystem (IRB) samt ratingverktyg från utomstående leverantörer. Dessa system och verktyg måste uppfylla allmänna kriterier som kompletteras av en flerårig granskningsprocess i enlighet med Eurosystemets rättsliga regler för penningpolitiska instrument och förfaranden (3). Därutöver beaktar Eurosystemet institutionella kriterier och kännetecken som garanterar liknande skydd för innehavare av instrument, t.ex. garantier. ECAF:s process för övervakning av prestanda består av en årlig jämförelse i efterhand av den iakttagna frekvensen av betalningsinställelser bland samtliga godtagbara gäldenärer (den statiska poolen) med Eurosystemets kreditkvalitetströskel som bestäms utifrån riktmärket för sannolikheten för betalningsinställelse (4), och anger den maximala kreditrisk som Eurosystemet är berett att ingå i sina normala penningpolitiska transaktioner. Processen för övervakning av prestanda ska säkerställa att kreditbedömningar är jämförbara mellan olika system och källor. Samtidigt granskar Eurosystemet dessa kreditbedömningar och förbehåller sig rätten att avvisa eller begränsa användningen av en tillgång utifrån information om kreditvärdigheten som bedöms vara relevant.

| 3. | Som ett led i de åtgärder som annonserades till stöd för bankernas utlåningsverksamhet och penningmarknaderna (5) i december 2011 uttalade ECB-rådet att kreditfordringar, d.v.s. banklån, borde göras tillgängliga i större omfattning. Därutöver välkomnade ECB-rådet en ökad användning av kreditfordringar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer utifrån harmoniserade kriterier och meddelade att Eurosystemet håller på att stärka sina interna kreditbedömningsprocesser. ECB-rådet uppmuntrade även potentiella externa leverantörer av kreditvärderingar, d.v.s. ratinginstitut och tillhandahållare av ratingverktyg, samt kommersiella banker som använder interna ratingsystem att söka Eurosystemets godkännande enligt ECAF (6). ECB, och särskilt de nationella centralbankerna i Eurosystemet (eftersom information om kreditfordringarnas motparter finns tillgängliga på nationell nivå), behöver adekvata, interna kreditbedömningssystem. Eurosystemets nationella centralbanker måste därför stärka sin förmåga att bedöma krediter som inte kreditvärderingsinstituten bedömer. För närvarande finns det fyra nationella centralbanker som har interna kreditbedömningssystem (7). Dessa system är redan föremål för en ingående validering och omfattande prestandakontroll av Eurosystemet. |
| --- | --- |

3.

Som ett led i de åtgärder som annonserades till stöd för bankernas utlåningsverksamhet och penningmarknaderna (5) i december 2011 uttalade ECB-rådet att kreditfordringar, d.v.s. banklån, borde göras tillgängliga i större omfattning. Därutöver välkomnade ECB-rådet en ökad användning av kreditfordringar som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer utifrån harmoniserade kriterier och meddelade att Eurosystemet håller på att stärka sina interna kreditbedömningsprocesser. ECB-rådet uppmuntrade även potentiella externa leverantörer av kreditvärderingar, d.v.s. ratinginstitut och tillhandahållare av ratingverktyg, samt kommersiella banker som använder interna ratingsystem att söka Eurosystemets godkännande enligt ECAF (6). ECB, och särskilt de nationella centralbankerna i Eurosystemet (eftersom information om kreditfordringarnas motparter finns tillgängliga på nationell nivå), behöver adekvata, interna kreditbedömningssystem. Eurosystemets nationella centralbanker måste därför stärka sin förmåga att bedöma krediter som inte kreditvärderingsinstituten bedömer. För närvarande finns det fyra nationella centralbanker som har interna kreditbedömningssystem (7). Dessa system är redan föremål för en ingående validering och omfattande prestandakontroll av Eurosystemet.

| 4. | Vad gäller staters kreditbetyg har Eurosystemet visat sitt oberoende från kreditvärderingsinstituten genom att göra egna bedömningar av kreditkvaliteten på nationella obligationer som ställs som säkerhet vid Eurosystemets likviditetsoperationer genom att tillfälligt avskaffa ratingkraven för sådana medlemsstater i euroområdet som genomför en ekonomisk och finansiell räddningsplan som överenskommits med Europeiska unionen, Internationella valutafonden och ECB och som omfattar Grekland (8), Irland (9) och Portugal (10), samt genom att besluta att avsluta detta tillfälliga arrangemang när man bedömt de negativa konsekvenser för kreditkvaliteten på de nationella obligationerna som Greklands beslut att erbjuda obligationsinnehavarna ett skuldbyte (11) fått. |
| --- | --- |

4.

Vad gäller staters kreditbetyg har Eurosystemet visat sitt oberoende från kreditvärderingsinstituten genom att göra egna bedömningar av kreditkvaliteten på nationella obligationer som ställs som säkerhet vid Eurosystemets likviditetsoperationer genom att tillfälligt avskaffa ratingkraven för sådana medlemsstater i euroområdet som genomför en ekonomisk och finansiell räddningsplan som överenskommits med Europeiska unionen, Internationella valutafonden och ECB och som omfattar Grekland (8), Irland (9) och Portugal (10), samt genom att besluta att avsluta detta tillfälliga arrangemang när man bedömt de negativa konsekvenser för kreditkvaliteten på de nationella obligationerna som Greklands beslut att erbjuda obligationsinnehavarna ett skuldbyte (11) fått.

| 5. | Mot bakgrund av detta uppfyller Eurosystemet FSB-principen enligt vilken centralbanker bör göra egna kreditbedömningar av de instrument som de godtar vid marknadstransaktioner, både som säkerhet och som direkta köp, och enligt vilken centralbankerna bör undvika mekaniska bedömningar som kan leda till onödigt abrupta och stora förändringar i de finansiella instrument som godtas samt i omfattningen av värderingsavdragen som kan förstärka tröskeleffekter (12). Såsom angetts ovan är Eurosystemet samtidigt berett att kontinuerligt se över ramverket för kreditbedömningar vad gäller förfaranden, regler, metoder, system samt resurser som används av in-house kreditvärderingskällor. |
| --- | --- |

5.

Mot bakgrund av detta uppfyller Eurosystemet FSB-principen enligt vilken centralbanker bör göra egna kreditbedömningar av de instrument som de godtar vid marknadstransaktioner, både som säkerhet och som direkta köp, och enligt vilken centralbankerna bör undvika mekaniska bedömningar som kan leda till onödigt abrupta och stora förändringar i de finansiella instrument som godtas samt i omfattningen av värderingsavdragen som kan förstärka tröskeleffekter (12). Såsom angetts ovan är Eurosystemet samtidigt berett att kontinuerligt se över ramverket för kreditbedömningar vad gäller förfaranden, regler, metoder, system samt resurser som används av in-house kreditvärderingskällor.

---

(1)  EUT L 302, 17.11.2009, s. 1.

(2)  Se yttrande CON/2009/38 av den 21 april 2009 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditvärderingsinstitut, ändringsförslag 1.

(3)  Riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (EUT L 331, 14.12.2011, s. 1).

(4)  Se avsnitt 6.3.5 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14.

(5)  Se ECB:s pressmeddelande av den 8 december 2011, tillgängligt på ECB:s webbplats http://www.ecb.europa.eu

(6)  Se avsnitt 6.3.4 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14.

(7)  ICAS består för närvarande av de fyra kreditbedömningssystem som drivs av Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France och Oesterreichische Nationalbank (se avsnitt 6.3.4.2 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14).

(8)  Beslut ECB/2010/3 av den 6 maj 2010 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten (EUT L 117, 11.5.2010, s. 102).

(9)  Beslut ECB/2011/4 av den 31 mars 2011 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av irländska staten (EUT L 94, 8.4.2011, s. 33).

(10)  Beslut ECB/2011/10 av den 7 juli 2011 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av portugisiska staten (EUT L 182, 12.7.2011, s. 31).

(11)  Beslut ECB/2012/2 av den 27 februari 2012 om upphävande av beslut ECB/2010/3 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten (EUT L 59, 1.3.2012, s. 36).

(12)  FSB-principerna, princip III.1: centralbanksoperationer.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/15

---

RÅDETS BESLUT

av den 11 juni 2012

om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 3 för Europeiska unionen för budgetåret 2012

2012/C 167/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1081/2010 av den 24 november 2010 (2), särskilt artikel 37, och

av följande skäl:

| — | Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3). |
| --- | --- |

—

Unionens budget för budgetåret 2012 antogs slutgiltigt den 1 december 2011 (3).

| — | den 16 april 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 3 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012. |
| --- | --- |

—

den 16 april 2012 lade kommissionen fram förslag till ändringsbudget nr 3 till den allmänna budgeten för budgetåret 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 3 för Europeiska unionen för budgetåret 2012 antogs den 11 juni 2012.

Texten i sin helhet finns på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/

Utfärdat i Luxemburg den 11 juni 2012.

På rådets vägnar

I. AUKEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, med rättelser i EGT L 25, 30.1.2003, s. 43 och i EUT L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUT L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUT L 56, 29.2.2012, med rättelse i EUT L 79, 19.3.2012.

3

---

Europeiska kommissionen

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/16

---

Eurons växelkurs (1)

12 juni 2012

2012/C 167/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2492 |
| JPY | japansk yen | 99,40 |
| DKK | dansk krona | 7,4324 |
| GBP | pund sterling | 0,80385 |
| SEK | svensk krona | 8,8640 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2012 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,5465 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,682 |
| HUF | ungersk forint | 296,92 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6969 |
| PLN | polsk zloty | 4,3283 |
| RON | rumänsk leu | 4,4630 |
| TRY | turkisk lira | 2,2860 |
| AUD | australisk dollar | 1,2601 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2852 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,6923 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6097 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6046 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 461,71 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,5284 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9594 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5565 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 770,30 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9731 |
| PHP | filippinsk peso | 53,521 |
| RUB | rysk rubel | 41,0800 |
| THB | thailändsk baht | 39,562 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5654 |
| MXN | mexikansk peso | 17,5712 |
| INR | indisk rupie | 69,7120 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2492

JPY

japansk yen

99,40

DKK

dansk krona

7,4324

GBP

pund sterling

0,80385

SEK

svensk krona

8,8640

CHF

schweizisk franc

1,2012

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,5465

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,682

HUF

ungersk forint

296,92

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6969

PLN

polsk zloty

4,3283

RON

rumänsk leu

4,4630

TRY

turkisk lira

2,2860

AUD

australisk dollar

1,2601

CAD

kanadensisk dollar

1,2852

HKD

Hongkongdollar

9,6923

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6097

SGD

singaporiansk dollar

1,6046

KRW

sydkoreansk won

1 461,71

ZAR

sydafrikansk rand

10,5284

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9594

HRK

kroatisk kuna

7,5565

IDR

indonesisk rupiah

11 770,30

MYR

malaysisk ringgit

3,9731

PHP

filippinsk peso

53,521

RUB

rysk rubel

41,0800

THB

thailändsk baht

39,562

BRL

brasiliansk real

2,5654

MXN

mexikansk peso

17,5712

INR

indisk rupie

69,7120

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/17

---

Särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills

2012/C 167/06

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 7/2012 Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för vin: Framsteg som gjorts hittills just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

Rapporten kan beställas gratis i pappersversion på adressen

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| Enheten ”Revision: Utarbetande av rapporter” |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tfn +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

Europeiska revisionsrätten

Enheten ”Revision: Utarbetande av rapporter”

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tfn +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

eller med hjälp av en elektronisk beställningssedel från EU Bookshop.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/18

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2012/C 167/07

| 1. | Kommissionen mottog den 5 juni 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen AXA France Vie SA (Frankrike) och BNP Paribas på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar indirekt gemensam kontroll över en affärsfastighet i Cergy-Pontoise (Frankrike) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 5 juni 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen AXA France Vie SA (Frankrike) och BNP Paribas på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar indirekt gemensam kontroll över en affärsfastighet i Cergy-Pontoise (Frankrike) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | France Vie SA: AXA-gruppen är verksam på området tjänster med inriktning på finansiellt skydd, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

France Vie SA: AXA-gruppen är verksam på området tjänster med inriktning på finansiellt skydd,

| — | BNP Paribas: BNP Paribas är en bank som finns i 80 länder och som är verksam inom tre stora affärsområden: banktjänster till privatkunder, företags- och investmenttjänster samt placeringsprodukter, |
| --- | --- |

—

BNP Paribas: BNP Paribas är en bank som finns i 80 länder och som är verksam inom tre stora affärsområden: banktjänster till privatkunder, företags- och investmenttjänster samt placeringsprodukter,

| — | Fastigheten ligger i departementet Val d'Oise i kommunerna Eragny-sur-Oise och Saint-Ouen l'Aumône (Frankrike), som ligger i Cergy-Pontoise. Den utnyttjas för närvarande av Boulanger-kedjan. |
| --- | --- |

—

Fastigheten ligger i departementet Val d'Oise i kommunerna Eragny-sur-Oise och Saint-Ouen l'Aumône (Frankrike), som ligger i Cergy-Pontoise. Den utnyttjas för närvarande av Boulanger-kedjan.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---