# Az Európai Unió C 167/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.167.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 167 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. június 13. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.167.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 167

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. június 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 167/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 167/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2012/C 167/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra) (
  1
  )

1

1

2012/C 167/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix) (
  1
  )

1

1

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2012/C 167/03 | Az Európai Központi Bank véleménye (2012. április 2.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról, valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2012/24) | 2 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2012/C 167/03

Az Európai Központi Bank véleménye (2012. április 2.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról, valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2012/24)

2

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2012/C 167/04 | A Tanács határozata (2012. június 11.) az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról | 15 |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 167/05 | Euroátváltási árfolyamok | 16 |
| | Számvevőszék |
| 2012/C 167/06 | 7/2012. sz. különjelentés: A borpiac közös szervezésének reformja: eddigi eredmények | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2012/C 167/04

A Tanács határozata (2012. június 11.) az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

15

Európai Bizottság

2012/C 167/05

Euroátváltási árfolyamok

16

Számvevőszék

2012/C 167/06

7/2012. sz. különjelentés: A borpiac közös szervezésének reformja: eddigi eredmények

17

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 167/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 18 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 167/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6569 – Lecta/Polyedra)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 167/01

2012. június 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6569 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6569 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6468 – ForFarmers/Hendrix)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 167/02

2012. március 16-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6468 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6468 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/2

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. április 2.)

a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról, valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról

(CON/2012/24)

2012/C 167/03

Bevezetés és jogalap

2011. december 13-án az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a rendelettervezet), valamint az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (2) (a továbbiakban: az irányelvtervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet és az irányelvtervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB osztja a rendelettervezet és az irányelvtervezet szerint követendő átfogó célkitűzést, amely a pénzügyi stabilitási kockázatok csökkentéséhez való hozzájárulás, továbbá a befektetőknek és az egyéb piaci szereplőknek a pénzügyi piacokba és a minősítések megbízhatóságába fektetett bizalmának helyreállítása. A javasolt intézkedések célja: a) a külső hitelminősítések túlzott figyelembevételének mérséklése; b) az államadósság-minősítések változásához kapcsolódó tovaterjedő hatások kockázatának mérséklése; c) a hitelminősítési piaci feltételek javítása a minősítések javításának céljával; d) a befektetők számára jogorvoslati jog biztosítása; és e) a minősítések minőségének javítása a hitelminősítő ügynökségek függetlenségének megerősítésével, valamint a helyes hitelminősítési folyamatok és módszertanok előmozdítása. Az EKB nagyban érdekelt azon szabályozási kezdeményezésekben, amelyek mérséklik a külső hitelminősítések túlzott figyelembevételét (3). A hitelminősítő ügynökségek minősítései hiányosságainak észlelt fennállása fontos hatást gyakorolhat a piaci bizalomra és lehetségesen káros hatása lehet a pénzügyi stabilitásra. Ilyen előzmények után az EKB osztja a Bizottság azon konkrét célkitűzését, hogy csökkenjen a külső hitelminősítések túlzott figyelembevétele, ami egybehangzik a Pénzügyi Stabilitási Tanács („FSB”) által e területen megállapított elvekkel (4).

Az EKB egyben támogatja az Európai Értékpapír-piaci Hatóságra („EÉPH”) a hitelminősítő ügynökségek engedélyezése és felügyelete tekintetében ruházott átfogó hatásköröket. Az EÉPH rendelettervezet szerinti további feladatai hozzá fognak járulni a hitelminősítés piaci körülményeinek javításához, a minősítések minőségének javítása, valamint a helyes hitelminősítési folyamatok és módszertanok előmozdítása érdekében (5).

Különös észrevételek

1.   
  A külső hitelminősítések túlzott figyelembevétele

A pénzügyi intézmények hitelkockázatának értékelése

| 1.1. | A rendelettervezet értelmében a pénzügyi intézményeknek el kell készíteniük saját hitelkockázat-értékeléseiket, és „valamely jogalany vagy pénzügyi eszköz hitelképességének értékelése során nem támaszkodhatnak kizárólag és mechanikusan a hitelminősítésekre” (6). Ezen túlmenően az e vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak szigorúan ellenőrizniük kell a vállalkozások hitelminősítési folyamatait (7). Ezek a rendelkezések tükrözik a de Larosiére-jelentés megállapításait (8) és azt az FSB-elvet, mely szerint a bankoktól, piaci szereplőktől és intézményi befektetőktől el kell várni saját hitelminősítéseik elkészítését (9). |
| --- | --- |

1.1.

A rendelettervezet értelmében a pénzügyi intézményeknek el kell készíteniük saját hitelkockázat-értékeléseiket, és „valamely jogalany vagy pénzügyi eszköz hitelképességének értékelése során nem támaszkodhatnak kizárólag és mechanikusan a hitelminősítésekre” (6). Ezen túlmenően az e vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak szigorúan ellenőrizniük kell a vállalkozások hitelminősítési folyamatait (7). Ezek a rendelkezések tükrözik a de Larosiére-jelentés megállapításait (8) és azt az FSB-elvet, mely szerint a bankoktól, piaci szereplőktől és intézményi befektetőktől el kell várni saját hitelminősítéseik elkészítését (9).

| 1.2. | Az EKB támogatja az FSB és a Bizottság külső hitelminősítések túlzott figyelembevételének csökkentésére irányuló közös célkitűzését (10). Konkrétabban: az EKB megjegyzi, hogy a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatban (11) szerepelnek ezzel foglalkozó rendelkezések, hangsúlyozva a sajáttőke-követelmény kiszámítása tekintetében, és a hitel- és partnerkockázattal kapcsolatban a hitelintézetek belső megközelítésének kialakítását (12). Ezen túlmenően, míg a pénzügyi intézményeknek is elő kell írni megfelelő kockázatértékelési kapacitások kialakítását, ezeknek arányban kell állniuk tevékenységük jellegével, méretével és összetettségével.
  Az EKB egyben tudomásul veszi a 2009/65/EK irányelv és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelv (13) megfelelő módosításait. Ezért a rendelettervezet és az ágazati jogszabályok megfelelő rendelkezései következetességének biztosítása érdekében az EKB ajánlja a pénzügyi intézményekre a rendelettervezetben előírt kötelezettségek jellegének pontosítását. |
| --- | --- |

1.2.

Az EKB támogatja az FSB és a Bizottság külső hitelminősítések túlzott figyelembevételének csökkentésére irányuló közös célkitűzését (10). Konkrétabban: az EKB megjegyzi, hogy a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatban (11) szerepelnek ezzel foglalkozó rendelkezések, hangsúlyozva a sajáttőke-követelmény kiszámítása tekintetében, és a hitel- és partnerkockázattal kapcsolatban a hitelintézetek belső megközelítésének kialakítását (12). Ezen túlmenően, míg a pénzügyi intézményeknek is elő kell írni megfelelő kockázatértékelési kapacitások kialakítását, ezeknek arányban kell állniuk tevékenységük jellegével, méretével és összetettségével.

Az EKB egyben tudomásul veszi a 2009/65/EK irányelv és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelv (13) megfelelő módosításait. Ezért a rendelettervezet és az ágazati jogszabályok megfelelő rendelkezései következetességének biztosítása érdekében az EKB ajánlja a pénzügyi intézményekre a rendelettervezetben előírt kötelezettségek jellegének pontosítását.

Az uniós jogszabályokban a külső hitelminősítésekre való hivatkozások

| 1.3. | A rendelettervezet alapján pedig az EÉPH, az EBH és az EBFH útmutatóikban, ajánlásaikban és a technikai standardok tervezeteiben nem hivatkozhatnak hitelminősítésekre, ha az ilyen hivatkozások esetlegesen azt váltják ki, hogy az illetékes hatóságok vagy pénzügyi piacok szereplői mechanikusan a hitelminősítéseket veszik figyelembe (14). Ennek megfelelően az EBH, az EBFH és az EÉPH legkésőbb 2013. december 31-ig a meglévő iránymutatásokban és ajánlásokban szereplő, hitelminősítésekre történő valamennyi hivatkozást felülvizsgálja és adott esetben eltávolítja (15). Hasonló követelményt írtak elő az Európai Rendszerkockázati Testületre (ERKT) figyelmeztetései és ajánlásai tekintetében (16). |
| --- | --- |

1.3.

A rendelettervezet alapján pedig az EÉPH, az EBH és az EBFH útmutatóikban, ajánlásaikban és a technikai standardok tervezeteiben nem hivatkozhatnak hitelminősítésekre, ha az ilyen hivatkozások esetlegesen azt váltják ki, hogy az illetékes hatóságok vagy pénzügyi piacok szereplői mechanikusan a hitelminősítéseket veszik figyelembe (14). Ennek megfelelően az EBH, az EBFH és az EÉPH legkésőbb 2013. december 31-ig a meglévő iránymutatásokban és ajánlásokban szereplő, hitelminősítésekre történő valamennyi hivatkozást felülvizsgálja és adott esetben eltávolítja (15). Hasonló követelményt írtak elő az Európai Rendszerkockázati Testületre (ERKT) figyelmeztetései és ajánlásai tekintetében (16).

| 1.4. | Az EKB értelmezése szerint valamennyi javasolt módosítás célja az FSB-elvek végrehajtása, melyek felkérik a „standardok megállapítóit és a hatóságokat, hogy értékeljék a standardokban, törvényekben és rendeletekben szereplő, a hitelminősítő intézetek általi hitelminősítésekre való hivatkozásokat, és ha lehetséges, azokat töröljék vagy váltsák fel megfelelő alternatív hitelképességi standardokkal” (17). Mindazonáltal, noha tanácsos lehet az uniós és nemzeti jogszabályokból eltávolítani a külső hitelminősítések kötelező figyelembevételét, vagy teljes körűen az ezekre való hivatkozásokat annyiban, hogy ezeket a követelményeket vagy hivatkozásokat úgy lehet értelmezni, mint amelyek ösztönzik az ilyen minősítések „mechanikus” figyelembevételét, az EKB óvatosságot ajánl a rendelettervezet fenti rendelkezéseinek megfogalmazásakor (18), mivel az alkalmazás nehéznek bizonyulhat. |
| --- | --- |

1.4.

Az EKB értelmezése szerint valamennyi javasolt módosítás célja az FSB-elvek végrehajtása, melyek felkérik a „standardok megállapítóit és a hatóságokat, hogy értékeljék a standardokban, törvényekben és rendeletekben szereplő, a hitelminősítő intézetek általi hitelminősítésekre való hivatkozásokat, és ha lehetséges, azokat töröljék vagy váltsák fel megfelelő alternatív hitelképességi standardokkal” (17). Mindazonáltal, noha tanácsos lehet az uniós és nemzeti jogszabályokból eltávolítani a külső hitelminősítések kötelező figyelembevételét, vagy teljes körűen az ezekre való hivatkozásokat annyiban, hogy ezeket a követelményeket vagy hivatkozásokat úgy lehet értelmezni, mint amelyek ösztönzik az ilyen minősítések „mechanikus” figyelembevételét, az EKB óvatosságot ajánl a rendelettervezet fenti rendelkezéseinek megfogalmazásakor (18), mivel az alkalmazás nehéznek bizonyulhat.

| 1.5. | Először, az európai felügyeleti hatóságokat illetően a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó 1. szintű uniós jogszabályok a külső hitelminősítésekre vagy hitelminősítésekre hivatkoznak. Ez a helyzet például az uniós banki jogszabályokban, melyek a külső hitelminősítő intézményekre (KHMI-kre) hivatkoznak (19), és hivatalosan felkérik az EBH-t a hitelminősítésekhez kapcsolódó szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására (20). Az európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottság fogadja el az 1. szintű jogszabályokban szereplő felhatalmazó rendelkezések alapján (21) és céljuk e rendelkezések további kiegészítése vagy pontosítása. Ezért a fenti szövegekben a hitelminősítésekre való hivatkozás tilalma nehezen alkalmazhatónak tűnik, még ha az európai felügyeleti hatóságok kaptak is bizonyos mérlegelési jogkört az „adott esetben” kitétel révén (22). Különösen annak megítélése szubjektív, hogy a hitelminősítésekre való hivatkozás ténylegesen a hitelminősítések mechanikus figyelembevételét váltja-e ki ahelyett, hogy a befektetők és a piaci szereplők számára tájékozott értékelést tenne lehetővé, aminek következtében a rendelettervezetbe jogi követelményként való bevezetése problematikus. |
| --- | --- |

1.5.

Először, az európai felügyeleti hatóságokat illetően a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó 1. szintű uniós jogszabályok a külső hitelminősítésekre vagy hitelminősítésekre hivatkoznak. Ez a helyzet például az uniós banki jogszabályokban, melyek a külső hitelminősítő intézményekre (KHMI-kre) hivatkoznak (19), és hivatalosan felkérik az EBH-t a hitelminősítésekhez kapcsolódó szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozására (20). Az európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket a Bizottság fogadja el az 1. szintű jogszabályokban szereplő felhatalmazó rendelkezések alapján (21) és céljuk e rendelkezések további kiegészítése vagy pontosítása. Ezért a fenti szövegekben a hitelminősítésekre való hivatkozás tilalma nehezen alkalmazhatónak tűnik, még ha az európai felügyeleti hatóságok kaptak is bizonyos mérlegelési jogkört az „adott esetben” kitétel révén (22). Különösen annak megítélése szubjektív, hogy a hitelminősítésekre való hivatkozás ténylegesen a hitelminősítések mechanikus figyelembevételét váltja-e ki ahelyett, hogy a befektetők és a piaci szereplők számára tájékozott értékelést tenne lehetővé, aminek következtében a rendelettervezetbe jogi követelményként való bevezetése problematikus.

| 1.6. | Másodszor az ERKT-t illetően: az ERKT figyelmeztetéseiben és ajánlásaiban a hitelminősítésekre való hivatkozás fent említett tilalma is aránytalannak látszik, hiszen a hitelminősítések értékes információforrást alkotnak, és olyan referenciapontokat vagy modelleket nyújtanak, melyeket az ERKT feladataival összefüggésben felhasználhat. |
| --- | --- |

1.6.

Másodszor az ERKT-t illetően: az ERKT figyelmeztetéseiben és ajánlásaiban a hitelminősítésekre való hivatkozás fent említett tilalma is aránytalannak látszik, hiszen a hitelminősítések értékes információforrást alkotnak, és olyan referenciapontokat vagy modelleket nyújtanak, melyeket az ERKT feladataival összefüggésben felhasználhat.

| 1.7. | Az EKB összességében támogatja az FSB azon álláspontját, hogy a hitelminősítő ügynökségek fontos szerepet töltenek be és minősítéseiket a cégek belső hitelminősítési folyamataikban megfelelően felhasználhatják (23). Ezzel összefüggésben a jelenlegi reform célkitűzése a külső hitelminősítésekre való túlzott mértékű hagyatkozás csökkentése, illetve a minősítések minőségének javítása, nem pedig használatuk beszüntetése. Ugyanakkor a hitelminősítő ügynökségek minősítéseinek valamely vállalkozás általi felhasználása nem mérsékli annak biztosításában fennálló saját felelősségét, hogy hitelkitettségeinek megbízható értékelésen kell alapulniuk (24). Az EKB támogatja az FSB által tanácsolt fokozatos megközelítést, és megjegyzi, hogy a hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hivatkozásokat csak akkor kell elhagyni vagy lecserélni, ha más hiteles alternatívákat azonosítottak és azok biztonságosan végrehajthatóak. Ezzel összefüggésben szükséges, hogy a standardok meghatározói és a hatóságok alakítsanak ki átállási terveket és menetrendeket a hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hivatkozások elhagyásának vagy lecserélésének lehetőség szerinti lehetővé tételére, és a kockázatkezelési kapacitások ehhez társuló erősítésének biztonságos bevezetésére. |
| --- | --- |

1.7.

Az EKB összességében támogatja az FSB azon álláspontját, hogy a hitelminősítő ügynökségek fontos szerepet töltenek be és minősítéseiket a cégek belső hitelminősítési folyamataikban megfelelően felhasználhatják (23). Ezzel összefüggésben a jelenlegi reform célkitűzése a külső hitelminősítésekre való túlzott mértékű hagyatkozás csökkentése, illetve a minősítések minőségének javítása, nem pedig használatuk beszüntetése. Ugyanakkor a hitelminősítő ügynökségek minősítéseinek valamely vállalkozás általi felhasználása nem mérsékli annak biztosításában fennálló saját felelősségét, hogy hitelkitettségeinek megbízható értékelésen kell alapulniuk (24). Az EKB támogatja az FSB által tanácsolt fokozatos megközelítést, és megjegyzi, hogy a hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hivatkozásokat csak akkor kell elhagyni vagy lecserélni, ha más hiteles alternatívákat azonosítottak és azok biztonságosan végrehajthatóak. Ezzel összefüggésben szükséges, hogy a standardok meghatározói és a hatóságok alakítsanak ki átállási terveket és menetrendeket a hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hivatkozások elhagyásának vagy lecserélésének lehetőség szerinti lehetővé tételére, és a kockázatkezelési kapacitások ehhez társuló erősítésének biztonságos bevezetésére.

| 1.8. | Az EKB ajánlja a rendelettervezet 1. cikke (6) bekezdésének (25) a rendelettervezet preambulumbekezdésével való felváltását, mely emlékezteti a hatóságokat annak fontosságára, hogy adott esetben járuljanak hozzá a külső hitelminősítésekre való túlzott hagyatkozás mérséklésének fent említett célkitűzéséhez. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a CRD IV. irányelvtervezet alapján (26) az EBH az EFBH-val és az EÉPH-val együttműködve évente kétszer jelentést tesz közzé arról, hogy a tagállamok jogszabályai milyen mértékben hivatkoznak külső minősítésekre, valamint a tagállamok által az ilyen hivatkozások csökkentése érdekében tett lépésekről. Az EKB azt ajánlja, hogy az európai felügyeleti hatóságok – az EKB és az ERKT álláspontját figyelembe véve – számoljanak be a Bizottságnak az uniós és nemzeti jogszabályokban a külső minősítésekre való hivatkozás tekintetében a lehetséges alternatív vagy kiegészítő megoldásokról. |
| --- | --- |

1.8.

Az EKB ajánlja a rendelettervezet 1. cikke (6) bekezdésének (25) a rendelettervezet preambulumbekezdésével való felváltását, mely emlékezteti a hatóságokat annak fontosságára, hogy adott esetben járuljanak hozzá a külső hitelminősítésekre való túlzott hagyatkozás mérséklésének fent említett célkitűzéséhez. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a CRD IV. irányelvtervezet alapján (26) az EBH az EFBH-val és az EÉPH-val együttműködve évente kétszer jelentést tesz közzé arról, hogy a tagállamok jogszabályai milyen mértékben hivatkoznak külső minősítésekre, valamint a tagállamok által az ilyen hivatkozások csökkentése érdekében tett lépésekről. Az EKB azt ajánlja, hogy az európai felügyeleti hatóságok – az EKB és az ERKT álláspontját figyelembe véve – számoljanak be a Bizottságnak az uniós és nemzeti jogszabályokban a külső minősítésekre való hivatkozás tekintetében a lehetséges alternatív vagy kiegészítő megoldásokról.

| 1.9. | A vélemény II. melléklete tájékoztatási céllal ismerteti az eurorendszer által a fedezetek likviditási műveletekhez való elfogadhatóságával kapcsolatban használt hitelminősítési módszertanokat. |
| --- | --- |

1.9.

A vélemény II. melléklete tájékoztatási céllal ismerteti az eurorendszer által a fedezetek likviditási műveletekhez való elfogadhatóságával kapcsolatban használt hitelminősítési módszertanokat.

2.   
  Hitelminősítő ügynökségek és külső hitelminősítő intézetek

Külső hitelminősítések és a KHMI-k elfogadhatósága

| 2.1. | Az 1060/2009/EK rendelet előírja, hogy egy hitelminősítő ügynökség KHMI-ként történő elismerése feltételeként az ügynökségnek kérnie kell nyilvántartásba vételét (27) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (28), és hogy e nyilvántartásba vételi eljárás nem válthatja fel a KHMI-k 2006/48/EK irányelvvel összhangban történő elismerésének kialakult eljárását (29). |
| --- | --- |

2.1.

Az 1060/2009/EK rendelet előírja, hogy egy hitelminősítő ügynökség KHMI-ként történő elismerése feltételeként az ügynökségnek kérnie kell nyilvántartásba vételét (27) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (28), és hogy e nyilvántartásba vételi eljárás nem válthatja fel a KHMI-k 2006/48/EK irányelvvel összhangban történő elismerésének kialakult eljárását (29).

| 2.2. | A CRD IV rendelettervezet értelmében (30) a KHMI-k illetékes hatóságok általi elismerése következtében az 1060/2009/EK rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített külső hitelminősítő ügynökségek automatikusan elfogadhatóak (31). Az EKB támogatja a CRD IV. rendelettervezetben szereplő új eljárást, mivel ez hozzá fog járulni a KHMI-k elismerési eljárásának egyszerűsítéséhez és a horizontális konzisztencia biztosításához (32). A jogi egyértelműség és az átláthatóság érdekében az EKB azonban további pontosítást javasol a rendettervezetben egy preambulumbekezdésben, hogy a CRD IV rendelettervezet hatályba lépése a fenti hitelminősítő ügynökségek és a központi bankok (mint KHMI-k) automatikus elismerését vonja maga után, és hogy szükség van a hitelminősítés és a hitelminőségi kategóriák közötti kapcsolat meghatározására, azaz a megfeleltetésre. |
| --- | --- |

2.2.

A CRD IV rendelettervezet értelmében (30) a KHMI-k illetékes hatóságok általi elismerése következtében az 1060/2009/EK rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített külső hitelminősítő ügynökségek automatikusan elfogadhatóak (31). Az EKB támogatja a CRD IV. rendelettervezetben szereplő új eljárást, mivel ez hozzá fog járulni a KHMI-k elismerési eljárásának egyszerűsítéséhez és a horizontális konzisztencia biztosításához (32). A jogi egyértelműség és az átláthatóság érdekében az EKB azonban további pontosítást javasol a rendettervezetben egy preambulumbekezdésben, hogy a CRD IV rendelettervezet hatályba lépése a fenti hitelminősítő ügynökségek és a központi bankok (mint KHMI-k) automatikus elismerését vonja maga után, és hogy szükség van a hitelminősítés és a hitelminőségi kategóriák közötti kapcsolat meghatározására, azaz a megfeleltetésre.

Megfeleltetés és európai minősítési mutató

| 2.3. | A rendelettervezet előírja az EÉPH számára európai minősítési mutató létrehozását, amely magában foglal minden, az (1) bekezdésnek megfelelően az EÉPH-hoz benyújtott hitelminősítést, valamint egy aggregát minősítési mutatót valamennyi minősített, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra vonatkozóan (33). A mutató és az egyes hitelminősítések közzétételre fognak kerülni az EÉPH honlapján. A rendelettervezet szerint az EÉPH-nak benyújtott minősítések egy harmonizált minősítési skálán (34) fognak alapulni. |
| --- | --- |

2.3.

A rendelettervezet előírja az EÉPH számára európai minősítési mutató létrehozását, amely magában foglal minden, az (1) bekezdésnek megfelelően az EÉPH-hoz benyújtott hitelminősítést, valamint egy aggregát minősítési mutatót valamennyi minősített, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra vonatkozóan (33). A mutató és az egyes hitelminősítések közzétételre fognak kerülni az EÉPH honlapján. A rendelettervezet szerint az EÉPH-nak benyújtott minősítések egy harmonizált minősítési skálán (34) fognak alapulni.

| 2.4. | Miközben az EKB támogatja a minősítések piaci szereplők általi fokozott átláthatóságát, átjárhatóságát és összehasonlíthatóságát, mindazonáltal – a versenyre és a minősítési modellek sokféleségére esetlegesen jelentkező negatív hatások miatt – biztosítani kell, hogy a harmonizált minősítési skála ne fejtsen ki a módszertanok és eljárások harmonizálása irányában nyomást a hitelminősítő ügynökségekre. |
| --- | --- |

2.4.

Miközben az EKB támogatja a minősítések piaci szereplők általi fokozott átláthatóságát, átjárhatóságát és összehasonlíthatóságát, mindazonáltal – a versenyre és a minősítési modellek sokféleségére esetlegesen jelentkező negatív hatások miatt – biztosítani kell, hogy a harmonizált minősítési skála ne fejtsen ki a módszertanok és eljárások harmonizálása irányában nyomást a hitelminősítő ügynökségekre.

| 2.5. | Mindemellett az EKB megjegyzi, hogy a megfeleltetési eljárásokat a banki szektorban az EBH (35), a biztosítási szektorokban pedig az EFBH (36) fogja kidolgozni. E kérdések horizontális jellegére figyelemmel helyénvaló lenne a megfeleltetési folyamat összehangolása, esetlegesen az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán keresztül (37). Ezzel összefüggésben az EKB ajánlja a harmonizált minősítési skálára való hivatkozás elhagyását, és javasolja, hogy 2015 decemberéig az EÉPH az EBH-val és az EFBH-val együttműködésben vizsgálja felül a nyilvántartásba vett és hitelesített hitelminősítő ügynökségek által kiadott hitelminősítések tekintetében harmonizált minősítési skála létrehozásának megvalósíthatóságát, és számoljon be a Bizottságnak erről a kérdéskörről. Ez magával vonná a rendelettervezetben az európai minősítési mutatóra való hivatkozásoknak az európai minősítési platformra való hivatkozásokkal történő felváltását. |
| --- | --- |

2.5.

Mindemellett az EKB megjegyzi, hogy a megfeleltetési eljárásokat a banki szektorban az EBH (35), a biztosítási szektorokban pedig az EFBH (36) fogja kidolgozni. E kérdések horizontális jellegére figyelemmel helyénvaló lenne a megfeleltetési folyamat összehangolása, esetlegesen az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán keresztül (37). Ezzel összefüggésben az EKB ajánlja a harmonizált minősítési skálára való hivatkozás elhagyását, és javasolja, hogy 2015 decemberéig az EÉPH az EBH-val és az EFBH-val együttműködésben vizsgálja felül a nyilvántartásba vett és hitelesített hitelminősítő ügynökségek által kiadott hitelminősítések tekintetében harmonizált minősítési skála létrehozásának megvalósíthatóságát, és számoljon be a Bizottságnak erről a kérdéskörről. Ez magával vonná a rendelettervezetben az európai minősítési mutatóra való hivatkozásoknak az európai minősítési platformra való hivatkozásokkal történő felváltását.

3.   
  Egyéb észrevételek

Államadósság-minősítések

| 3.1. | Az EKB támogatja az államadóssággal kapcsolatban a módszertan és a minősítési eljárás átláthatóságának fokozására és közzétételére tett kezdeményezéseket (38). A rendelettervezet egyedi rendszert vezet be az államadósság-minősítések felülvizsgálatának gyakoriságát és a kiadási eljárásukat illetően. Az EKB üdvözli ezeket a javasolt módosításokat, nevezetesen a hitelminősítő ügynökségeknek az államadósság-minősítések gyakoribb felülvizsgálatára történő felkérését. Noha a minősítéseket csak az uniós piacok zárását követően, illetve nyitásukat legalább egy órával megelőzően szabad közzétenni, az EKB álláspontja szerint más kezdeményezések is megtehetőek a minősítések változása esetleges prociklikus hatásának mérséklésére. Az EKB ajánlja a minősítésváltozás időzítése által kiváltott volatilitás mérséklése módjainak vizsgálatát, konkrétan akkor, amikor a kibocsátót minősítés tekintetében megfigyelik és közel áll befektetési minősítésének elvesztéséhez, illetőleg amikor a több fokozattal való leminősítést tervezik. Ezekben az esetekben tovább lehetne vizsgálni a hirtelen kilengések enyhítése érdekében a piac felé történő gyakoribb kommunikációra vonatkozó javaslatokat.
  Ezen túlmenően az EKB megjegyzi, hogy a rendelettervezet előírja, hogy a hitelminősítő ügynökségeknek minden egyes államadósság-minősítés vagy ahhoz kapcsolódó minősítési kilátás kibocsátásakor a minősítéshez vagy minősítési kilátáshoz részletes kutatási jelentést kell csatolniuk, amely magyarázatot nyújt a minősítés, illetve kilátás meghatározása során figyelembe vett valamennyi feltevésre, paraméterre, korlátra, bizonytalanságra és egyéb tényezőre (39). E tekintetben helyénvaló lehet e követelmények némelyikének más típusú minősítésekre való kiterjesztése is, különösen a minősítés változását indokoló kvantitatív és kvalitatív feltevésekre vonatkozó feltevésekre és azok relatív súlyára. |
| --- | --- |

3.1.

Az EKB támogatja az államadóssággal kapcsolatban a módszertan és a minősítési eljárás átláthatóságának fokozására és közzétételére tett kezdeményezéseket (38). A rendelettervezet egyedi rendszert vezet be az államadósság-minősítések felülvizsgálatának gyakoriságát és a kiadási eljárásukat illetően. Az EKB üdvözli ezeket a javasolt módosításokat, nevezetesen a hitelminősítő ügynökségeknek az államadósság-minősítések gyakoribb felülvizsgálatára történő felkérését. Noha a minősítéseket csak az uniós piacok zárását követően, illetve nyitásukat legalább egy órával megelőzően szabad közzétenni, az EKB álláspontja szerint más kezdeményezések is megtehetőek a minősítések változása esetleges prociklikus hatásának mérséklésére. Az EKB ajánlja a minősítésváltozás időzítése által kiváltott volatilitás mérséklése módjainak vizsgálatát, konkrétan akkor, amikor a kibocsátót minősítés tekintetében megfigyelik és közel áll befektetési minősítésének elvesztéséhez, illetőleg amikor a több fokozattal való leminősítést tervezik. Ezekben az esetekben tovább lehetne vizsgálni a hirtelen kilengések enyhítése érdekében a piac felé történő gyakoribb kommunikációra vonatkozó javaslatokat.

Ezen túlmenően az EKB megjegyzi, hogy a rendelettervezet előírja, hogy a hitelminősítő ügynökségeknek minden egyes államadósság-minősítés vagy ahhoz kapcsolódó minősítési kilátás kibocsátásakor a minősítéshez vagy minősítési kilátáshoz részletes kutatási jelentést kell csatolniuk, amely magyarázatot nyújt a minősítés, illetve kilátás meghatározása során figyelembe vett valamennyi feltevésre, paraméterre, korlátra, bizonytalanságra és egyéb tényezőre (39). E tekintetben helyénvaló lehet e követelmények némelyikének más típusú minősítésekre való kiterjesztése is, különösen a minősítés változását indokoló kvantitatív és kvalitatív feltevésekre vonatkozó feltevésekre és azok relatív súlyára.

A hitelminősítő ügynökségek függetlensége

| 3.2. | Az EKB támogatja a Bizottság hitelminősítő ügynökségek függetlenségével kapcsolatos kérdések rendezésére vonatkozó javaslatát. Mindazonáltal – mivel a minősítések jelenlegi „kibocsátó fizet” finanszírozási modellje összeférhetetlenség forrása lehet, és így a minősítésekre torzító hatást fejthet ki (40) – indokoltak az alternatív kompenzációs modellre vonatkozó, messzebbre mutató megoldások. Az EKB ezért üdvözli a Bizottság hitelminősítő ügynökségek díjazási modelljei megfelelőségének figyelemmel kísérésére végzett, folyamatos munkáját és várakozással tekint az erre vonatkozó – más országokban, így az Egyesült Államokban (41), végzett munkát is figyelembe vevő – jelentésnek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz 2012 végéig történő benyújtása elé. |
| --- | --- |

3.2.

Az EKB támogatja a Bizottság hitelminősítő ügynökségek függetlenségével kapcsolatos kérdések rendezésére vonatkozó javaslatát. Mindazonáltal – mivel a minősítések jelenlegi „kibocsátó fizet” finanszírozási modellje összeférhetetlenség forrása lehet, és így a minősítésekre torzító hatást fejthet ki (40) – indokoltak az alternatív kompenzációs modellre vonatkozó, messzebbre mutató megoldások. Az EKB ezért üdvözli a Bizottság hitelminősítő ügynökségek díjazási modelljei megfelelőségének figyelemmel kísérésére végzett, folyamatos munkáját és várakozással tekint az erre vonatkozó – más országokban, így az Egyesült Államokban (41), végzett munkát is figyelembe vevő – jelentésnek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz 2012 végéig történő benyújtása elé.

| 3.3. | Miközben az EKB támogatja a hitelminősítő ügynökségek részvényesi struktúráját illető szigorúbb szabályokat (42), javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül az 5 %-os értékhatárt (43) annak hatásossága biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.3.

Miközben az EKB támogatja a hitelminősítő ügynökségek részvényesi struktúráját illető szigorúbb szabályokat (42), javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül az 5 %-os értékhatárt (43) annak hatásossága biztosítása érdekében.

Rotációs elvek

| 3.4. | Noha az EKB támogatja a Bizottság rotációs szabály bevezetésére vonatkozó szándékát, azaz hogy az azonos értékelt jogalanyokhoz fűződő hosszú távú kapcsolat veszélyeztetheti a minősítések függetlenségét, a lehetséges nem tervezett következmények további értékelést igényelhetnek (44). Elsőként – noha a rotációs szabálynak hozzá kell járulnia a „kibocsátó fizet” modellből eredő összeférhetetlenség megelőzéséhez, meg kell előzni, hogy a hitelminősítő ügynökségek rotációja negatív hatást fejtsen ki a minősítések minőségére, különösen mivel fennállhat annak kockázata, hogy az új piacra lépők feljavított értékelésekkel vagy árcsökkentéssel versenyeznek. Másodszor, a rotációs szabály nem vezethet az adattárak megszüntetéséhez, mivel ez a minősítési modellek validálása tekintetében keltene problémákat. Harmadszor: e rendelkezés hatásosságához biztosítani kell, hogy az összes minimumkövetelménynek megfelelő hitelminősítő ügynökségek megfelelő választéka létezzen, különösen a különleges minősítések – így a strukturált pénzügyi termékek minősítése – tekintetében. Ezért további elemzést indokolhat azon évek számának pontos meghatározása, amelyek elteltével a rotációnak meg kell történnie. Végezetül e tekintetben figyelembe kell venni a „kibocsátó fizet” modell küszöbön álló értékelésével való kölcsönhatást (45). |
| --- | --- |

3.4.

Noha az EKB támogatja a Bizottság rotációs szabály bevezetésére vonatkozó szándékát, azaz hogy az azonos értékelt jogalanyokhoz fűződő hosszú távú kapcsolat veszélyeztetheti a minősítések függetlenségét, a lehetséges nem tervezett következmények további értékelést igényelhetnek (44). Elsőként – noha a rotációs szabálynak hozzá kell járulnia a „kibocsátó fizet” modellből eredő összeférhetetlenség megelőzéséhez, meg kell előzni, hogy a hitelminősítő ügynökségek rotációja negatív hatást fejtsen ki a minősítések minőségére, különösen mivel fennállhat annak kockázata, hogy az új piacra lépők feljavított értékelésekkel vagy árcsökkentéssel versenyeznek. Másodszor, a rotációs szabály nem vezethet az adattárak megszüntetéséhez, mivel ez a minősítési modellek validálása tekintetében keltene problémákat. Harmadszor: e rendelkezés hatásosságához biztosítani kell, hogy az összes minimumkövetelménynek megfelelő hitelminősítő ügynökségek megfelelő választéka létezzen, különösen a különleges minősítések – így a strukturált pénzügyi termékek minősítése – tekintetében. Ezért további elemzést indokolhat azon évek számának pontos meghatározása, amelyek elteltével a rotációnak meg kell történnie. Végezetül e tekintetben figyelembe kell venni a „kibocsátó fizet” modell küszöbön álló értékelésével való kölcsönhatást (45).

Módszertanok

| 3.5. | Az EKB támogatja a javaslat szerint az EÉPH-ra az új vagy módosított hitelminősítő ügynökségi módszertanok megfelelősége tekintetében telepítendő feladatokat (46). Az EKB ajánlja annak pontosítását, hogy az EÉPH szerepe a módszertanok irányadó szabályoknak való megfelelésének értékelésére korlátozódik. Ezen túlmenően indokolt lehet az irányadó eljárás és határidők meghatározása annak biztosítására, hogy az EÉPH általi értékelés ne gátolja meg a hitelminősítő ügynökségeket új minősítések kiadásában. Az EKB egyben üdvözli azt a javaslatot is, mely bővebb és közérthető útmutatást ír elő az összes eszközosztály minősítése mögött meghúzódó módszertanok és kiinduló feltételezések tekintetében. Végezetül az EKB üdvözli a minősítési módszertanok, modellek vagy fő feltételezések vonatkozásában a nyilvános konzultáció bevezetését. |
| --- | --- |

3.5.

Az EKB támogatja a javaslat szerint az EÉPH-ra az új vagy módosított hitelminősítő ügynökségi módszertanok megfelelősége tekintetében telepítendő feladatokat (46). Az EKB ajánlja annak pontosítását, hogy az EÉPH szerepe a módszertanok irányadó szabályoknak való megfelelésének értékelésére korlátozódik. Ezen túlmenően indokolt lehet az irányadó eljárás és határidők meghatározása annak biztosítására, hogy az EÉPH általi értékelés ne gátolja meg a hitelminősítő ügynökségeket új minősítések kiadásában. Az EKB egyben üdvözli azt a javaslatot is, mely bővebb és közérthető útmutatást ír elő az összes eszközosztály minősítése mögött meghúzódó módszertanok és kiinduló feltételezések tekintetében. Végezetül az EKB üdvözli a minősítési módszertanok, modellek vagy fő feltételezések vonatkozásában a nyilvános konzultáció bevezetését.

Strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályok

| 3.6. | Az EKB üdvözli a strukturált pénzügyi eszközök átláthatóságának növelésére vonatkozó javaslatot (47). Az EKB különösen támogatja a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó részletes adatok javasolt közzétételi követelményét (48) – konkrétan egy központi weboldalon (49) – és a strukturált pénzügyi eszközök tekintetében a két hitelminősítés követelményét (50). E vonatkozásokról az EKB a következőket kívánja kiemelni: |
| --- | --- |

3.6.

Az EKB üdvözli a strukturált pénzügyi eszközök átláthatóságának növelésére vonatkozó javaslatot (47). Az EKB különösen támogatja a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó részletes adatok javasolt közzétételi követelményét (48) – konkrétan egy központi weboldalon (49) – és a strukturált pénzügyi eszközök tekintetében a két hitelminősítés követelményét (50). E vonatkozásokról az EKB a következőket kívánja kiemelni:

| 3.7. | Először is a horizontális következetesség biztosítása és a szabályok megkettőzésének megelőzése végett pontosítani kell a kibocsátók, kezdeményezők és szponzorok strukturált pénzügyi eszközökkel kapcsolatos, a rendelettervezetben közzétételi követelményei és az egyes ágazatokban az értékpapírosításra vonatkozó hasonló követelmények közötti kapcsolatot (51). |
| --- | --- |

3.7.

Először is a horizontális következetesség biztosítása és a szabályok megkettőzésének megelőzése végett pontosítani kell a kibocsátók, kezdeményezők és szponzorok strukturált pénzügyi eszközökkel kapcsolatos, a rendelettervezetben közzétételi követelményei és az egyes ágazatokban az értékpapírosításra vonatkozó hasonló követelmények közötti kapcsolatot (51).

| 3.8. | Másodszor, az eurorendszer eszközfedezetű értékpapírjaira vonatkozó kölcsönszintű tájékoztatási kezdeményezés konkrét, kölcsönönkénti tájékoztatási követelményeket állapít meg az eurorendszer hitelműveleteiben fedezetként elfogadott eszközfedezetű értékpapírok vonatkozásában. Ennek célja az átláthatóság fokozása és a mögöttes kölcsönökre és azok teljesítményére vonatkozó, időszerűbb tájékoztatásnak szabványosított formában a piaci szereplők számára történő rendelkezésre bocsátása. E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy lehetnek szinergiák, melyeket az EÉPH-nak a strukturált pénzügyi termékekre vonatkozó információk jelentése tartalmának és formátumának kidolgozásakor követnie kell (52). |
| --- | --- |

3.8.

Másodszor, az eurorendszer eszközfedezetű értékpapírjaira vonatkozó kölcsönszintű tájékoztatási kezdeményezés konkrét, kölcsönönkénti tájékoztatási követelményeket állapít meg az eurorendszer hitelműveleteiben fedezetként elfogadott eszközfedezetű értékpapírok vonatkozásában. Ennek célja az átláthatóság fokozása és a mögöttes kölcsönökre és azok teljesítményére vonatkozó, időszerűbb tájékoztatásnak szabványosított formában a piaci szereplők számára történő rendelkezésre bocsátása. E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy lehetnek szinergiák, melyeket az EÉPH-nak a strukturált pénzügyi termékekre vonatkozó információk jelentése tartalmának és formátumának kidolgozásakor követnie kell (52).

| 3.9. | Harmadszor: az EKB üdvözli a strukturált pénzügyi eszközök és a fedezett kötvények piacain az átláthatósági követelmények fokozásához hozzájáruló kezdeményezéseket és a közzétételi követelmények e területen történő harmonizálását. Ezzel összefüggésben az EKB támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy 2015. július 1-jéig értékelni kell az adatszolgáltatás terjedelme kiterjesztésének szükségességét, többek között a fedezett kötvények tekintetében (53). Az EKB egyben megjegyzi, hogy a fedezettkötvény-piac átláthatóságával kapcsolatos kezdeményezéseket más folyamatban levő jogalkotási kezdeményezések is vizsgálják, például a CRD IV. rendelettervezet (54). Ennélfogva fontos e különféle kezdeményezések következetességének biztosítása. Mivel a rendelettervezet elsősorban a hitelminősítő ügynökségek tevékenységeit szabályozza, a fedezett kötvények fenti átláthatósági és közzétételi kezdeményezéseiben szerepelnie kellene egy értékelésnek az ilyen intézkedések bevezetésére legmegfelelőbb uniós jogi eszköz meghatározása érdekében; azaz például a rendelettervezet keretében és/vagy más idevágó uniós pénzügyi szolgáltatási ágazati jogszabályban. |
| --- | --- |

3.9.

Harmadszor: az EKB üdvözli a strukturált pénzügyi eszközök és a fedezett kötvények piacain az átláthatósági követelmények fokozásához hozzájáruló kezdeményezéseket és a közzétételi követelmények e területen történő harmonizálását. Ezzel összefüggésben az EKB támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy 2015. július 1-jéig értékelni kell az adatszolgáltatás terjedelme kiterjesztésének szükségességét, többek között a fedezett kötvények tekintetében (53). Az EKB egyben megjegyzi, hogy a fedezettkötvény-piac átláthatóságával kapcsolatos kezdeményezéseket más folyamatban levő jogalkotási kezdeményezések is vizsgálják, például a CRD IV. rendelettervezet (54). Ennélfogva fontos e különféle kezdeményezések következetességének biztosítása. Mivel a rendelettervezet elsősorban a hitelminősítő ügynökségek tevékenységeit szabályozza, a fedezett kötvények fenti átláthatósági és közzétételi kezdeményezéseiben szerepelnie kellene egy értékelésnek az ilyen intézkedések bevezetésére legmegfelelőbb uniós jogi eszköz meghatározása érdekében; azaz például a rendelettervezet keretében és/vagy más idevágó uniós pénzügyi szolgáltatási ágazati jogszabályban.

Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, az 1. melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. április 2-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 747 végleges.

1

(2)  COM(2011) 746 végleges.

2

(3)  Lásd az „Európai Bizottság nyilvános konzultációja a hitelminősítő ügynökségekről – Az eurorendszer válasza”, 2011. február (a továbbiakban: az eurorendszer válasza), elérhető az EKB weboldalán: http://www.ecb.europa.eu címen.

3

(4)  Lásd: „Principles for reducing reliance on CRA ratings” (Elvek a hitelminősítő ügynökségek minősítéseire hagyatkozás csökkentéséhez), Pénzügyi Stabilitási Tanács, 2010. október 27. (a továbbiakban: az FSB elvei), valamint a II. mellékletben az eurorendszer hitelminősítési kerettel kapcsolatos politikájának áttekintését.

4

(5)  Lásd például a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról szóló, 2010. november 19-i CON/2010/82 vélemény 1. és 2. pontját. Valamennyi vélemény közzétételre kerül az EKB weboldalán a http://www.ecb.europa.eu címen.

5

(6)  A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése, az új 5a. cikk első mondata.

6

(7)  A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése, az új 5a. cikk második mondata.

7

(8)  Lásd a Jacques de Larosière által elnökölt, az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport 2009 február 25-i jelentésének 19–20. oldalát. A csoport álláspontja az, hogy az egyes pénzügyi rendeletek által előírt minősítések használata számos problémát vet fel, de ebben a szakaszban valószínűleg elkerülhetetlen. Mindazonáltal a csoport véleménye szerint ennek idővel jelentősen csökkennie kell. A felügyeleti hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a pénzügyi intézmények rendelkeznek-e kapacitással a külső hitelminősítések (melyekre már nem szabad túlzott mértékben hagyatkozniuk) használatának megbízható független értékeléssel való kiegészítésére.

8

(9)  Lásd az FSB-elvek II. elvét, a piac külső hitelminősítésekre való hagyatkozásának mérséklése.

9

(10)  Lásd a rendelettervezet indokolásának 3.4.2. szakaszát a 7. oldalon, és a csatolt hatásvizsgálat 11–13. és 25–28. oldalát.

10

(11)  COM (2011) 453 végleges.

11

(12)  Lásd a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatot (COM(2011) 453 végleges – a CRD-IV irányelvtervezet) 76. cikkének (2) és (3) bekezdését, valamint 77. cikkét. Lásd még a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális követelményeire vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatot (COM(2011) 452 végleges – a CRD-IV rendelettervezet).

12

(13)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o., lásd még az irányelvtervezet 1. és 2. cikkét.

13

(14)  A rendelettervezet 1. cikkének (6) az új 5b. cikk első bekezdése.

14

(15)  L. 14. lábjegyzet.

15

(16)  A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése, az új 5b. cikk második bekezdése.

16

(17)  Lásd az FSB-elvek I. elvét, a standardokban, törvényekben és rendeletekben a külső hitelminősítésekre való hagyatkozás mérséklése.

17

(18)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdését, az új 5a. cikket.

18

(19)  Lásd például a KHMI-k általi hitelminősítésekre a 2006/48/EK irányelv 80–83. és 96–99. cikkét, valamint VI. és IX. mellékletét, a CRD IV. rendelettervezet 130. és azt követő cikkei, továbbá a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat (COM(2011) 8 végleges – a II. gyűjtőirányelv-tervezet) 109a. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 111. cikke (1) bekezdésének n) pontját.

19

(20)  A 2006/48/EK irányelv 81. cikkének (2) bekezdése és 97. cikkének (2) bekezdése.

20

(21)  Lásd például a 2006/48/EK irányelv 81. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, a CRD IV rendelettervezet 131. cikkének (1) bekezdését, és a II gyűjtőirányelv-tervezet 111. cikke (1) bekezdésének n) pontját.

21

(22)  Amint arra a rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése, az új 5b. cikk első bekezdésének utolsó mondata következtetni enged.

22

(23)  Lásd az FSB-elvek II. elvét.

23

(24)  L. 23. lábjegyzet.

24

(25)  A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése, az új 5b. cikk.

25

(26)  Az irányelvtervezet 150. cikkének (2) bekezdése.

26

(27)  Az 1060/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése.

27

(28)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

28

(29)  Lásd az 1060/2009/EK rendelet (44) preambulumbekezdését.

29

(30)  A CRD IV. rendelettervezet 130. cikkének (2) bekezdése és 262. cikkének (2) bekezdése.

30

(31)  Vö. a CRD IV rendelettervezet 130., 131. és 133. cikkét, valamint a 2006/48/EK irányelv 81–97. cikkét és VI. mellékletének II. részét.

31

(32)  Lásd a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2011. május 4-i CON/2011/42 vélemény 6.4. pontját.

32

(33)  A rendelettervezet 1. cikkének (14) bekezdése, az új 11a. cikk.

33

(34)  A rendelettervezet 1. cikkének (14) bekezdése és 1. cikkének (18) bekezdése, az új 11a. cikk (1) bekezdése és a 21. cikk (4a) bekezdése.

34

(35)  Lásd a CRD IV rendelettervezet 31. és 265. cikkét, valamint az Európai Bankfelügyeleti Bizottság külső hitelminősítő intézetek elismeréséről szóló, 2010. november 30-i módosított iránymutatás 3. részét, az iránymutatás elérhető az EBH weboldalán, a http://www.eba.europa.eu címen.

35

(36)  Lásd a 2003/71/EK és a 2009/138/EK irányelvnek az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság hatásköre tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról a 2011. szeptember 21-i elnökségi kompromisszumos javaslatot, mely elérhető a Tanács weboldalán a http://register.consilium.europa.eu címen.

36

(37)  Lásd a CON/2011/42 vélemény 6.4. pontját.

37

(38)  Lásd az eurorendszer válaszának 2.1. pontját.

38

(39)  A rendelettervezet I. mellékletének 6. pontja.

39

(40)  Lásd az eurorendszer válaszának 5. pontját.

40

(41)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (24) bekezdését, a 39. cikk (1) bekezdését.

41

(42)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (8) bekezdését, a 6a. cikket.

42

(43)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (8) bekezdését, a 6a. cikk (1) bekezdésének a) pontját.

43

(44)  A rendelettervezet 1. cikkének (8) bekezdése, az új 6b. cikk.

44

(45)  Az 1060/2009/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése.

45

(46)  A rendelettervezet 1. cikkének (10) és (19) bekezdése.

46

(47)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (11) bekezdését.

47

(48)  A rendelettervezet 1. cikkének (11) bekezdése, az új 8a. cikk (1) bekezdése.

48

(49)  A rendelettervezet 1. cikkének (11) bekezdése, az új 8a. cikk (4) bekezdése.

49

(50)  A rendelettervezet 1. cikkének (11) bekezdése, az új 8b. cikk.

50

(51)  Lásd például a 2006/48/EK irányelv 122a. cikkét, a 2011/61/EU irányelv 17. cikkét, a 2009/65/EK irányelv 50a. cikkét és a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.) 135. cikkét.

51

(52)  A rendelettervezet 1. cikkének (11) bekezdése, az új 8a. cikk (3) bekezdése.

52

(53)  A rendelettervezet 1. cikkének (24) bekezdése, az új 39. cikk (4) bekezdése.

53

(54)  A CRD IV. rendelettervezet 478. cikke, a 2012. március 1-i elnökségi kompromisszum, elérhető a Tanács weboldalán: http://register.consilium.europa.eu

54

---

I. MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok a rendelettervezethez

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| A rendelettervezet (3a) preambulumbekezdése (új) |
| Nincs szöveg. | „(3a) | Az FSB hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hagyatkozás mérséklésére vonatkozó elveiben szerepel, hogy a standardok megállapítóinak és a hatóságoknak értékelniük kell a standardokban, törvényekben és rendeletekben szereplő, a hitelminősítő intézetek általi hitelminősítésekre való hivatkozásokat, és ha lehetséges, azokat törölni kell vagy fel kell váltani megfelelő alternatív hitelképességi standardokkal. Ezt a megközelítést uniós szinten kell ösztönözni. A hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a hatóságok és piaci szereplők részéről a hitelminősítésekre való túlzott vagy mechanikus hagyatkozás kerülésének szükségességét egyaránt, és megfelelően hozzá kell járulniuk ehhez a célkitűzéshez.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1. módosítás

A rendelettervezet (3a) preambulumbekezdése (új)

Nincs szöveg.

„(3a)

Az FSB hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hagyatkozás mérséklésére vonatkozó elveiben szerepel, hogy a standardok megállapítóinak és a hatóságoknak értékelniük kell a standardokban, törvényekben és rendeletekben szereplő, a hitelminősítő intézetek általi hitelminősítésekre való hivatkozásokat, és ha lehetséges, azokat törölni kell vagy fel kell váltani megfelelő alternatív hitelképességi standardokkal. Ezt a megközelítést uniós szinten kell ösztönözni. A hatóságoknak megfelelően figyelembe kell venniük a hatóságok és piaci szereplők részéről a hitelminősítésekre való túlzott vagy mechanikus hagyatkozás kerülésének szükségességét egyaránt, és megfelelően hozzá kell járulniuk ehhez a célkitűzéshez.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítás tükrözi a Pénzügyi Stabilitási Tanács („FSB”) hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hagyatkozás mérséklésére vonatkozó elvét, és javasolja, hogy valamennyi uniós és nemzeti hatóság járuljon hozzá ehhez a célkitűzéshez (lásd még a 4. és 5. módosítást).

A javasolt módosítás tükrözi a Pénzügyi Stabilitási Tanács („FSB”) hitelminősítő ügynökségek minősítéseire való hagyatkozás mérséklésére vonatkozó elvét, és javasolja, hogy valamennyi uniós és nemzeti hatóság járuljon hozzá ehhez a célkitűzéshez (lásd még a 4. és 5. módosítást).

2. módosítás

2. módosítás

A rendelettervezet (21a) preambulumbekezdése (új)

Nincs szöveg.

| „(21a) | A hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális követelményeiről szóló 201X. xxxx xxx-i európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  hatályba lépésével az e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő ügynökségek, és a hitelminősítéseket kiadó, az e rendelet alkalmazása alól mentes központi bankok szabályozási célokra automatikusan KHMI-nek fognak minősülni.” |
| --- | --- |

„(21a)

A hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális követelményeiről szóló 201X. xxxx xxx-i európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  hatályba lépésével az e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő ügynökségek, és a hitelminősítéseket kiadó, az e rendelet alkalmazása alól mentes központi bankok szabályozási célokra automatikusan KHMI-nek fognak minősülni.”

Magyarázat

Magyarázat

Az 1060/2009/EK rendelet és a külső hitelminősítő intézetek (KHMI-k) 2006/48/EK irányelv szerinti elismerési rendszere kölcsönhatását illetően az EKB már megjegyezte, hogy az eljárások megkettőzését és a költséges, egymást átfedő követelményeket kerülni kell
   (3). Az 1060/2009/EK rendelet (44) preambulumbekezdése kimondja, hogy a rendelet nem válthatja fel a KHMI-k 2006/48/EK irányelv szerinti elismerését. Mindazonáltal mivel az 1060/2009/EK rendelet a külső hitelminősítő intézet fogalmát akként határozza meg, hogy abba beletartozik az 1060/2009/EK rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített valamennyi hitelminősítő intézet vagy az 1060/2009/EK rendelet alá nem tartozó, hitelminősítést kibocsátó központi bankok, az EKB azt ajánlja, hogy egy új preambulumbekezdésben nyerjen megemlítést, hogy a fenti elismerési eljárás a CRD IV. rendelettervezet hatálybalépésével idejétmúlttá válik. E tekintetben az 1060/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése módosítást igényel majd, amint a CRD IV. rendelettervezet hatályba lép.

Az 1060/2009/EK rendelet és a külső hitelminősítő intézetek (KHMI-k) 2006/48/EK irányelv szerinti elismerési rendszere kölcsönhatását illetően az EKB már megjegyezte, hogy az eljárások megkettőzését és a költséges, egymást átfedő követelményeket kerülni kell

3

Az 1060/2009/EK rendelet (44) preambulumbekezdése kimondja, hogy a rendelet nem válthatja fel a KHMI-k 2006/48/EK irányelv szerinti elismerését. Mindazonáltal mivel az 1060/2009/EK rendelet a külső hitelminősítő intézet fogalmát akként határozza meg, hogy abba beletartozik az 1060/2009/EK rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített valamennyi hitelminősítő intézet vagy az 1060/2009/EK rendelet alá nem tartozó, hitelminősítést kibocsátó központi bankok, az EKB azt ajánlja, hogy egy új preambulumbekezdésben nyerjen megemlítést, hogy a fenti elismerési eljárás a CRD IV. rendelettervezet hatálybalépésével idejétmúlttá válik. E tekintetben az 1060/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése módosítást igényel majd, amint a CRD IV. rendelettervezet hatályba lép.

3. módosítás

3. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (2a) bekezdése (új)

Az 1060/2009/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének módosítása

Nincs szöveg.

„(4)   A (2) bekezdés d) pontja egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a tagállam kérésére ésaz EKB-val, illetve az EÉPH-val folytatott konzultációt követően a 38. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással és e cikk (2) bekezdése d) pontjában említett feltételekkel összhangban olyan határozatot fogadhat el, amelyben megállapítja, hogy egy adott központi bank az említett pont hatálya alá tartozik és ezért hitelminősítései mentesülnek e rendelet alkalmazása alól, és erről értesíti az EÉPH-t.

Az
  EÉPH honlapján közzéteszi az e cikk (2) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartozó központi bankok jegyzékét.”

Magyarázat

Magyarázat

Az elfogadható eszközök hitelminősítési standardjainak értékelésekor az eurorendszer számításba veszi a különféle forrásokból származó hitelminősítéseket, ideértve az egyes nemzeti központi bankok (NKB-k) által működtetett belső hitelminősítési rendszereket. Ezeket a rendszereket az eurorendszer már most is alapos validálás és átfogó teljesítményértékelés alatt tartja. Az NKB-k által kiadott hitelminősítéseket illetően – az EKB e területen meglévő szakértelmének hasznosítása érdekében – az EKB azt ajánlaná, hogy a Bizottság a mentesítésről való döntés előtt konzultáljon az EKB-val és az EÉPH-val.

Az elfogadható eszközök hitelminősítési standardjainak értékelésekor az eurorendszer számításba veszi a különféle forrásokból származó hitelminősítéseket, ideértve az egyes nemzeti központi bankok (NKB-k) által működtetett belső hitelminősítési rendszereket. Ezeket a rendszereket az eurorendszer már most is alapos validálás és átfogó teljesítményértékelés alatt tartja. Az NKB-k által kiadott hitelminősítéseket illetően – az EKB e területen meglévő szakértelmének hasznosítása érdekében – az EKB azt ajánlaná, hogy a Bizottság a mentesítésről való döntés előtt konzultáljon az EKB-val és az EÉPH-val.

Az 1060/2009/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint az ESMA a honlapján közzéteszi az említett rendelettel összhangban nyilvántartásba vett hitelminősítő ügynökségeket. Javasolt, hogy az EÉPH a weboldalán tegye közzé a mentesített központi bankok listáját.

Az 1060/2009/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint az ESMA a honlapján közzéteszi az említett rendelettel összhangban nyilvántartásba vett hitelminősítő ügynökségeket. Javasolt, hogy az EÉPH a weboldalán tegye közzé a mentesített központi bankok listáját.

4. módosítás

4. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése

Az 1060/2009/EK rendelet 5a. cikkének módosítása

„5a. cikk

A pénzügyi intézmények túlzott hagyatkozása a hitelminősítésekre

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 201x. xxx. xx-i xx/201x/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott hitelintézetek, befektetési vállalkozások, biztosítóintézetek és viszontbiztosítók, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények, alapkezelő és befektetési társaságok, alternatívbefektetésialap-kezelők és központi szerződő felek elvégzik saját hitelkockázat-értékelésüket és valamely jogalany vagy pénzügyi eszköz hitelképességének értékelése során nem támaszkodnak kizárólag és mechanikusan a hitelminősítésekre. Az e vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságok szigorúan ellenőrzik a vállalkozások hitelminősítési folyamatait.”

„5a. cikk

A pénzügyi intézmények túlzott hagyatkozása a hitelminősítésekre

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 201x. xxx. xx-i xx/201x/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott hitelintézetek, befektetési vállalkozások, biztosítóintézetek és viszontbiztosítók, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények, alapkezelő és befektetési társaságok, alternatívbefektetésialap-kezelők és központi szerződő felek elvégzik saját hitelkockázat-értékelésüket és valamely jogalany vagy pénzügyi eszköz hitelképességének értékelése során nem támaszkodnak kizárólag és mechanikusan a hitelminősítésekre. Az e vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságok szigorúan ellenőrzik a vállalkozások hitelminősítési folyamatait, figyelembe véve a vállalkozás tevékenységeinek jellegét, nagyságát és összetettségét.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 1.1. és 1.2. pontjában került kifejtésre.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 1.1. és 1.2. pontjában került kifejtésre.

5. módosítás

5. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (6) bekezdése

Az 1060/2009/EK rendelet 5b. cikkének módosítása

„5b. cikk

Az európai felügyeleti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület hagyatkozása a hitelminősítésekre

Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*) létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBH), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (**) létrehozott európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, EBFH) és az EÉPH iránymutatásaiban, ajánlásaiban és technikai standardtervezeteiben nem hivatkozhat hitelminősítésekre, amennyiben e hivatkozások esetében fennáll a veszélye annak, hogy az illetékes hatóságok vagy a pénzügyi piacok szereplőinek a hitelminősítésekre való mechanikus hagyatkozását eredményezik. Ennek megfelelően az EBH, az EBFH és az EÉPH legkésőbb 2013. december 31-ig a meglévő iránymutatásokban és ajánlásokban szereplő, hitelminősítésekre történő valamennyi hivatkozást felülvizsgálja és adott esetben eltávolítja.

A pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (***) létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) figyelmeztetéseiben és ajánlásaiban nem hivatkozhat hitelminősítésekre, amennyiben e hivatkozások esetében fennáll a veszélye annak, hogy a hitelminősítésekre való mechanikus hagyatkozást eredményeznek.”

„

.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 1.3–1.8. pontjában került kifejtésre.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 1.3–1.8. pontjában került kifejtésre.

6. módosítás

6. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (14) bekezdése

Az 1060/2009/EK rendelet 11a. cikkének módosítása

„11a. cikk

Európai minősítési mutató

1.   A nyilvántartásba vett és a hitelesített hitelminősítő intézetek hitelminősítés vagy hitelminősítési kilátás kiadásakor minősítési információkat nyújtanak az EÉPH-nak, többek között a minősített eszköz minősítésére és kilátásaira, a minősítés és a minősítési cselekmény típusára, valamint a közzététel napjára és időpontjára vonatkozóan. A benyújtott hitelminősítés a 21. cikk (4a) bekezdésének a) pontjában említett harmonizált minősítési skálán alapul.

2.   Az EÉPH európai minősítési mutatót hoz létre, amely magában foglal minden, az (1) bekezdésnek megfelelően az EÉPH-hoz benyújtott hitelminősítést, valamintegy aggregát minősítési mutatót valamennyi minősített, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra vonatkozóan. A mutató és az egyes hitelminősítések közzétételre kerülnek az EÉPH honlapján.”

„11a. cikk

Európai minősítési platform

1.   A nyilvántartásba vett és a hitelesített hitelminősítő intézetek hitelminősítés vagy hitelminősítési kilátás kiadásakor minősítési információkat nyújtanak az EÉPH-nak, többek között a minősített eszköz minősítésére és kilátásaira, a minősítés és a minősítési cselekmény típusára, valamint a közzététel napjára és időpontjára vonatkozóan.

2.   Az EÉPH európai minősítési platformot hoz létre, amely magában foglal minden, az (1) bekezdésnek megfelelően az EÉPH-hoz benyújtotthitelminősítést, . Az egyes hitelminősítések közzétételre kerülnek az EÉPH honlapján.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre. A cikk címe is megfelelően módosul.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre. A cikk címe is megfelelően módosul.

7. módosítás

7. módosítás

A rendelettervezet 1. cikke (18) bekezdésének b) pontja

Lásd az 1060/2009/EK rendelet javasolt új 21. cikkének (4a) bekezdését.

„(4a)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki az alábbiak pontos meghatározására:

| a) | a 11a. cikkel összhangban a nyilvántartásba vett és a hitelesített hitelminősítő intézetek által alkalmazandó, harmonizált standard minősítési skála, amely a hitelkockázat mérésére szolgáló mértékrendszeren, valamint a minősítési kategóriák számán és az egyes minősítési kategóriák határértékein alapul majd; |
| --- | --- |

a)

a 11a. cikkel összhangban a nyilvántartásba vett és a hitelesített hitelminősítő intézetek által alkalmazandó, harmonizált standard minősítési skála, amely a hitelkockázat mérésére szolgáló mértékrendszeren, valamint a minősítési kategóriák számán és az egyes minősítési kategóriák határértékein alapul majd;

[...].”

„(4a)   Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezetet dolgoz ki az alábbiak pontos meghatározására:

| a) | ; |
| --- | --- |

a)

;

[...]”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre.

8. módosítás

8. módosítás

A rendelettervezet 1. cikke (18) bekezdésének ba) pontja (új)

Az 1060/2009/EK rendelet 21. cikkének (4b) bekezdése (új)

Nincs szöveg.

„4b.   Az EÉPH 2015 decemberéig az EBH-val és az EFBH-val együttműködésben felülvizsgálja a nyilvántartásba vett és tanúsított hitelminősítő ügynökségek által kiadott hitelminősítések tekintetében harmonizált minősítési skála létrehozásának megvalósíthatóságát, és erről beszámol a Bizottságnak.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.5. pontjában került kifejtésre.

9. módosítás

9. módosítás

A rendelettervezet 1. cikke (24) bekezdésének c) pontja (új)

Az 1060/2009/EK rendelet 39. cikkének (5) bekezdése (új)

Nincs szöveg.

„(5)   Az EÉBH, az EBH és az EFBH 2014. december 31-ig beszámol a Bizottságnak a külső hitelminősítésekre való túlzott hagyatkozás csökkentése érdekében hozott intézkedésekről, és értékeli a lehetséges alternatívák lehetőségét vagy kiegészíti a meglévő modelleket. Az EKB és az Európai Rendszerkockázati Testület makropudenciális és rendszerkockázati vonatkozásokban hozzájárul ehhez a jelentéshez.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.8. pontjában került kifejtésre.

A javasolt módosítások indoka a vélemény 2.3–2.8. pontjában került kifejtésre.

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az Európai Központi Bank („EKB”) által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

(2)  HL C ...., .... o.

2

(3)  Lásd a CON/2009/38 vélemény 8. pontját.

3

---

II. MELLÉKLET

AZ EURORENDSZER HITELMINŐSÍTŐ RENDSZERE

| 1. | Az EKB-t közvetlenül érintik a hitelminősítő ügynökségek által az eurorendszer feladataival és kötelezettségeivel összefüggésben – konkrétan a monetáris politika vitelével kapcsolatban – nyújtott szolgáltatások. A hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) sérelme nélkül az eurorendszer és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-i), melyek pénzneme nem az euro, meghatározzák az annak biztosításához szükséges eljárásokat, szabályokat és kritériumokat, hogy a monetáris politikai műveletek tekintetében elfogadható eszközök vonatkozásában a magas hitelminőségi előírások teljesüljenek, és adott esetben meghatározzák a hitelminősítések központi banki műveletekben történő felhasználásának feltételeit (2). |
| --- | --- |

1.

Az EKB-t közvetlenül érintik a hitelminősítő ügynökségek által az eurorendszer feladataival és kötelezettségeivel összefüggésben – konkrétan a monetáris politika vitelével kapcsolatban – nyújtott szolgáltatások. A hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) sérelme nélkül az eurorendszer és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-i), melyek pénzneme nem az euro, meghatározzák az annak biztosításához szükséges eljárásokat, szabályokat és kritériumokat, hogy a monetáris politikai műveletek tekintetében elfogadható eszközök vonatkozásában a magas hitelminőségi előírások teljesüljenek, és adott esetben meghatározzák a hitelminősítések központi banki műveletekben történő felhasználásának feltételeit (2).

| 2. | Az eurorendszer hitelminősítő rendszere (ECAF) az alábbi négy forrás egyikéből vesz figyelembe hitelminősítéseket: külső hitelminősítő intézetek (KHMI-k); az NKB-k belső hitelminősítő rendszerei (ICAS), valamely ügyfél belső minősítésen alapuló rendszere; vagy harmadik fél hitelminősítő eszközei. Ezekre a rendszerekre és eszközökre általános elfogadási kritériumok vonatkoznak, melyeket kiegészít a az eurorendszer monetáris politikai eszközökre és eljárásokra vonatkozó jogi keretének megfelelő, többéves teljesítményértékelő eljárás (3). Az eurorendszer ezen túlmenően azokat az intézményi kritériumokat és jellemzőket is számításba veszi, amelyek az instrumentum birtokosa számára a garanciához hasonló védelmet biztosítanak. Az ECAF teljesítményértékelő rendszere évente egyszer utólagosan összeveti az elfogadható adósok összességének (statikus portfólió) megfigyelt fizetésképtelenségi rátáját és az eurorendszernek az irányadó PD-n (nemteljesítés valószínűségén) alapuló hitelminőségi küszöbével (4) és meghatározza a hitelkockázat azon legmagasabb szintjét, melyet az eurorendszer standard monetáris politikai műveleteiben fel kíván vállalni. A teljesítményértékelő rendszer célja, hogy összehasonlíthatóvá tegye a különféle rendszerekből és forrásokból származó hitelminősítések eredményeit. Az eurorendszer ugyanakkor felülbírálhatja ezeket az értékeléseket és fenntartja a jogot valamely eszköz használatának elutasítására vagy korlátozására a hitelminőségre vonatkozó, általa jelentősnek tartott információ alapján. |
| --- | --- |

2.

Az eurorendszer hitelminősítő rendszere (ECAF) az alábbi négy forrás egyikéből vesz figyelembe hitelminősítéseket: külső hitelminősítő intézetek (KHMI-k); az NKB-k belső hitelminősítő rendszerei (ICAS), valamely ügyfél belső minősítésen alapuló rendszere; vagy harmadik fél hitelminősítő eszközei. Ezekre a rendszerekre és eszközökre általános elfogadási kritériumok vonatkoznak, melyeket kiegészít a az eurorendszer monetáris politikai eszközökre és eljárásokra vonatkozó jogi keretének megfelelő, többéves teljesítményértékelő eljárás (3). Az eurorendszer ezen túlmenően azokat az intézményi kritériumokat és jellemzőket is számításba veszi, amelyek az instrumentum birtokosa számára a garanciához hasonló védelmet biztosítanak. Az ECAF teljesítményértékelő rendszere évente egyszer utólagosan összeveti az elfogadható adósok összességének (statikus portfólió) megfigyelt fizetésképtelenségi rátáját és az eurorendszernek az irányadó PD-n (nemteljesítés valószínűségén) alapuló hitelminőségi küszöbével (4) és meghatározza a hitelkockázat azon legmagasabb szintjét, melyet az eurorendszer standard monetáris politikai műveleteiben fel kíván vállalni. A teljesítményértékelő rendszer célja, hogy összehasonlíthatóvá tegye a különféle rendszerekből és forrásokból származó hitelminősítések eredményeit. Az eurorendszer ugyanakkor felülbírálhatja ezeket az értékeléseket és fenntartja a jogot valamely eszköz használatának elutasítására vagy korlátozására a hitelminőségre vonatkozó, általa jelentősnek tartott információ alapján.

| 3. | A 2011 decemberében a banki hitelezés és a pénzpiaci tevékenységek támogatására bejelentett intézkedések részeként (5) a Kormányzótanács jelezte, hogy tágabb körben kell elfogadhatóvá tenni a hitelköveteléseket, azaz a bankkölcsönöket. Ezen túlmenően a Kormányzótanács üdvözölte a hitelkövetelések eurorendszer hitelműveleteiben harmonizált kritériumok alapján történő, szélesebb körű használatát, és bejelentette, hogy az eurorendszer megerősíti belső hitelminősítési kapacitásait. Ez egyben ösztönzi az esetleges külső hitelminősítőket, azaz a hitelminősítő ügynökségeket és a hitelminősítő eszközök nyújtóit, illetve a belső minősítésen alapuló rendszereket használó kereskedelmi bankokat, hogy kérjék ki az eurorendszer ECAF szerinti jóváhagyását (6). Ezen túlmenően az EKB-nak – és különösen az eurorendszerbeli NKB-knak (mivel a hitelkövetelések szerződő feleire vonatkozó információk nemzeti szinten érhetőek el) – megfelelő belső hitelminősítési rendszereket kell bevezetniük. Ezért az eurorendszerbeli NKB-knak erősíteniük kell majd a hitelminősítő ügynökségek által nem minősített hitelek értékelésére vonatkozó képességüket. Jelenleg négy NKB-nál vannak belső minősítési rendszerek érvényben (7). Ezeket a rendszereket az eurorendszer már most is alapos validálás és átfogó teljesítményértékelés alatt tartja. |
| --- | --- |

3.

A 2011 decemberében a banki hitelezés és a pénzpiaci tevékenységek támogatására bejelentett intézkedések részeként (5) a Kormányzótanács jelezte, hogy tágabb körben kell elfogadhatóvá tenni a hitelköveteléseket, azaz a bankkölcsönöket. Ezen túlmenően a Kormányzótanács üdvözölte a hitelkövetelések eurorendszer hitelműveleteiben harmonizált kritériumok alapján történő, szélesebb körű használatát, és bejelentette, hogy az eurorendszer megerősíti belső hitelminősítési kapacitásait. Ez egyben ösztönzi az esetleges külső hitelminősítőket, azaz a hitelminősítő ügynökségeket és a hitelminősítő eszközök nyújtóit, illetve a belső minősítésen alapuló rendszereket használó kereskedelmi bankokat, hogy kérjék ki az eurorendszer ECAF szerinti jóváhagyását (6). Ezen túlmenően az EKB-nak – és különösen az eurorendszerbeli NKB-knak (mivel a hitelkövetelések szerződő feleire vonatkozó információk nemzeti szinten érhetőek el) – megfelelő belső hitelminősítési rendszereket kell bevezetniük. Ezért az eurorendszerbeli NKB-knak erősíteniük kell majd a hitelminősítő ügynökségek által nem minősített hitelek értékelésére vonatkozó képességüket. Jelenleg négy NKB-nál vannak belső minősítési rendszerek érvényben (7). Ezeket a rendszereket az eurorendszer már most is alapos validálás és átfogó teljesítményértékelés alatt tartja.

| 4. | Az államadósság-minősítésekkel kapcsolatban az eurorendszer bizonyította a hitelminősítő ügynökségektől való függetlenségét, és saját elbírálást alakított ki az államkötvények hitelminőségével kapcsolatban – az eurorendszer likviditási műveleteiben fedezetként elfogadhatóságuk vonatkozásában – azzal, hogy döntött az Európai Unióval, a Nemzetközi Valutaalappal és Görögország (8), Írország (9) és Portugália (10) esetében az EKB-val egyeztetett gazdasági és pénzügyi kiigazítási program hatálya alatt álló euroövezeti tagállamok hitelminősítési követelményeinek felfüggesztéséről, és arról, hogy a felfüggesztést akkor szünteti be, ha értékelte Görögország kötvénytulajdonosok szóló adósságcsere ajánlat meghirdetésére vonatkozó döntésének az államkötvények hitelminőségére gyakorolt kedvezőtlen hatásait (11). |
| --- | --- |

4.

Az államadósság-minősítésekkel kapcsolatban az eurorendszer bizonyította a hitelminősítő ügynökségektől való függetlenségét, és saját elbírálást alakított ki az államkötvények hitelminőségével kapcsolatban – az eurorendszer likviditási műveleteiben fedezetként elfogadhatóságuk vonatkozásában – azzal, hogy döntött az Európai Unióval, a Nemzetközi Valutaalappal és Görögország (8), Írország (9) és Portugália (10) esetében az EKB-val egyeztetett gazdasági és pénzügyi kiigazítási program hatálya alatt álló euroövezeti tagállamok hitelminősítési követelményeinek felfüggesztéséről, és arról, hogy a felfüggesztést akkor szünteti be, ha értékelte Görögország kötvénytulajdonosok szóló adósságcsere ajánlat meghirdetésére vonatkozó döntésének az államkötvények hitelminőségére gyakorolt kedvezőtlen hatásait (11).

| 5. | Ilyen előzmények után az eurorendszer megfelel azon FSB-elvnek, mely szerint a központi bankoknak saját maguknak kell hitelminőségi döntéseiket meghozniuk a piaci műveletekben – akár fedezetként, akár egyszeri vételre – elfogadott pénzügyi eszközök tekintetében, és amelynek értelmében a központi banki szabályzatoknak kerülniük kell az olyan mechanikus megközelítést, mely a pénzügyi eszközök elfogadhatóságára és a haircutok szintjére vonatkozóan szükségtelenül hektikus és nagymértékű változásokhoz vezet, ami súlyosíthatja a hirtelen kilengéseket (12). Ugyanakkor – amint azt a fentiekben jeleztük – az eurorendszer kész általában az ECAF-eljárások, szabályok, módszerek, és a belső hitelminősítő rendszerek által használt erőforrások folyamatos felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

5.

Ilyen előzmények után az eurorendszer megfelel azon FSB-elvnek, mely szerint a központi bankoknak saját maguknak kell hitelminőségi döntéseiket meghozniuk a piaci műveletekben – akár fedezetként, akár egyszeri vételre – elfogadott pénzügyi eszközök tekintetében, és amelynek értelmében a központi banki szabályzatoknak kerülniük kell az olyan mechanikus megközelítést, mely a pénzügyi eszközök elfogadhatóságára és a haircutok szintjére vonatkozóan szükségtelenül hektikus és nagymértékű változásokhoz vezet, ami súlyosíthatja a hirtelen kilengéseket (12). Ugyanakkor – amint azt a fentiekben jeleztük – az eurorendszer kész általában az ECAF-eljárások, szabályok, módszerek, és a belső hitelminősítő rendszerek által használt erőforrások folyamatos felülvizsgálatára.

---

(1)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

(2)  Lásd a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról szóló, 2009. április 21-i CON/2009/38 vélemény 1. módosítását.

(3)  Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2000/14 iránymutatást (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.)

(4)  Lásd az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.3.5. szakaszát.

(5)  Lásd az EKB 2011. december 8-i sajtóközleményét, amely elérhető az EKB weboldalán a http://www.ecb.europa.eu címen.

(6)  Lásd az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.3.4. szakaszát.

(7)  Az ICAS hitelminősítő forrás jelenleg abból a négy hitelminősítő rendszerből áll, amelyet a Deutsche Bundesbank, a Banco de Espańa, a Banque de France és az Österreichische Nationalbank működtet.

(8)  A 2010. május 6-i EKB/2010/3 határozat a görög kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 117., 2010.5.11., 102. o.)

(9)  A 2011. március 31-i EKB/2011/4 határozat az ír kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 94., 2011.4.8., 33. o.)

(10)  A 2011. július 7-i EKB/2011/10 határozat a portugál kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 182., 2011.7.12., 31. o.)

(11)  A 2012. február 27-i EKB/2012/2 határozat a görög kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2010/3 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 59., 2012.3.1., 36. o.)

(12)  Az FSB-elvek III.1. elve – központi banki műveletek.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/15

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. június 11.)

az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

2012/C 167/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével összefüggésben,

tekintettel a legutóbb a 2010. november 24-i 1081/2010/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 37. cikkére,

mivel:

| — | 2011. december 1-jén sor került az Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (3). |
| --- | --- |

—

2011. december 1-jén sor került az Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (3).

| — | A Bizottság 2012. április 16-án benyújtotta a 2012-es pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát, |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2012. április 16-án benyújtotta a 2012-es pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács 2012. június 11-én elfogadta az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.

A Tanács webhelyén a teljes szöveg megtekinthető vagy onnan letölthető: http://www.consilium.europa.eu/

Kelt Luxembourgban, 2012. június 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. AUKEN

---

(1)  HL L 311., 2010.11.26., 9. o.

1

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o., helyesbítések: HL L 25., 2003.1.30., 43. o. és HL L 99., 2007.4.14., 18. o.

2

(3)  HL L 56., 2012.2.29., 1. o., helyesbítés: HL L 79., 2012.3.19., 1. o.

3

---

Európai Bizottság

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/16

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. június 12.

2012/C 167/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2492 |
| JPY | Japán yen | 99,40 |
| DKK | Dán korona | 7,4324 |
| GBP | Angol font | 0,80385 |
| SEK | Svéd korona | 8,8640 |
| CHF | Svájci frank | 1,2012 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,5465 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,682 |
| HUF | Magyar forint | 296,92 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6969 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3283 |
| RON | Román lej | 4,4630 |
| TRY | Török líra | 2,2860 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2601 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,2852 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,6923 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6097 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6046 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 461,71 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,5284 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9594 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5565 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 770,30 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,9731 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,521 |
| RUB | Orosz rubel | 41,0800 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,562 |
| BRL | Brazil real | 2,5654 |
| MXN | Mexikói peso | 17,5712 |
| INR | Indiai rúpia | 69,7120 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2492

JPY

Japán yen

99,40

DKK

Dán korona

7,4324

GBP

Angol font

0,80385

SEK

Svéd korona

8,8640

CHF

Svájci frank

1,2012

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,5465

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,682

HUF

Magyar forint

296,92

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6969

PLN

Lengyel zloty

4,3283

RON

Román lej

4,4630

TRY

Török líra

2,2860

AUD

Ausztrál dollár

1,2601

CAD

Kanadai dollár

1,2852

HKD

Hongkongi dollár

9,6923

NZD

Új-zélandi dollár

1,6097

SGD

Szingapúri dollár

1,6046

KRW

Dél-Koreai won

1 461,71

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,5284

CNY

Kínai renminbi

7,9594

HRK

Horvát kuna

7,5565

IDR

Indonéz rúpia

11 770,30

MYR

Maláj ringgit

3,9731

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,521

RUB

Orosz rubel

41,0800

THB

Thaiföldi baht

39,562

BRL

Brazil real

2,5654

MXN

Mexikói peso

17,5712

INR

Indiai rúpia

69,7120

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/17

---

7/2012. sz. különjelentés: „A borpiac közös szervezésének reformja: eddigi eredmények”

2012/C 167/06

Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent a 7/2012. sz., „A borpiac közös szervezésének reformja: eddigi eredmények” című különjelentése.

A jelentés elolvasható, illetve letölthető az Európai Számvevőszék honlapján: http://eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

vagy az EU-Könyvesbolt elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 13.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/18

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 167/07

| 1. | 2012. június 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az AXA France Vie SA (Franciaország) és a BNP Paribas (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján közvetett közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy Cergy-Pontoise-ban (Franciaország) található kereskedelmi hasznosítású ingatlan felett. |
| --- | --- |

1.

2012. június 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az AXA France Vie SA (Franciaország) és a BNP Paribas (Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján közvetett közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy Cergy-Pontoise-ban (Franciaország) található kereskedelmi hasznosítású ingatlan felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az AXA France Vie SA esetében: Az AXA csoport a pénzügyi védelmi szolgáltatások terén fejti ki tevékenységét, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az AXA France Vie SA esetében: Az AXA csoport a pénzügyi védelmi szolgáltatások terén fejti ki tevékenységét,

| — | a BNP Paribas esetében: A BNP Paribas bank 80 országban van jelen és három fő területen tevékenykedik: Retail banking, Corporate & Investment Banking et Investment Solutions, (lakossági banktevékenység, vállalati és befektetési tevékenység, befektetési megoldások), |
| --- | --- |

—

a BNP Paribas esetében: A BNP Paribas bank 80 országban van jelen és három fő területen tevékenykedik: Retail banking, Corporate & Investment Banking et Investment Solutions, (lakossági banktevékenység, vállalati és befektetési tevékenység, befektetési megoldások),

| — | az ingatlan Val d'Oise megye Cergy-Pontoise agglomerációs körzetének Saint-Ouen l'Aumône és Eragny-sur-Oise (Franciaország) településein helyezkedik el. Az ingatlant jelenleg Boulanger üzletként hasznosítják. |
| --- | --- |

—

az ingatlan Val d'Oise megye Cergy-Pontoise agglomerációs körzetének Saint-Ouen l'Aumône és Eragny-sur-Oise (Franciaország) településein helyezkedik el. Az ingatlant jelenleg Boulanger üzletként hasznosítják.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6595 – AXA/BNP Paribas/Immeuble Cergy-Pontoise hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---