# Az Európai Unió L 181/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. július 18. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 181

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. július 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/1009 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1010 végrehajtási rendelete (2018. július 13.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Radicchio Variegato di Castelfranco [OFJ]) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1011 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) az UV-fénnyel kezelt gomba mint az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer kiterjesztett felhasználási mennyiségeinek engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1012 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet módosításáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1013 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes védintézkedések bevezetéséről | 39 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2018/1014 határozata (2018. július 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 84 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/1015 határozata (2018. július 13.) a Régiók Bizottságának a Luxemburgi Nagyhercegség által javasolt két tagja és három póttagja kinevezéséről | 85 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2018/1016 végrehajtási határozata (2018. július 17.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat végrehajtásáról | 86 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2018/1009 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/1010 végrehajtási rendelete (2018. július 13.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Radicchio Variegato di Castelfranco [OFJ])

3

*

A Bizottság (EU) 2018/1011 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) az UV-fénnyel kezelt gomba mint az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer kiterjesztett felhasználási mennyiségeinek engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2018/1012 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet módosításáról

7

*

A Bizottság (EU) 2018/1013 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes védintézkedések bevezetéséről

39

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU, Euratom) 2018/1014 határozata (2018. július 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

84

*

A Tanács (EU) 2018/1015 határozata (2018. július 13.) a Régiók Bizottságának a Luxemburgi Nagyhercegség által javasolt két tagja és három póttagja kinevezéséről

85

*

A Tanács (KKBP) 2018/1016 végrehajtási határozata (2018. július 17.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat végrehajtásáról

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/1

---

A TANÁCS (EU) 2018/1009 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. július 17.)

a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 329/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. augusztus 30-i (EU) 2017/1509 rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2017. augusztus 30-án-én elfogadta a (EU) 2017/1509 rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2017. augusztus 30-án-én elfogadta a (EU) 2017/1509 rendeletet.

| (2) | 2018. július 9-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (a továbbiakban: ENSZ BT) az 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozata alapján létrehozott bizottsága módosította egy korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy és szervezet jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

2018. július 9-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (a továbbiakban: ENSZ BT) az 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozata alapján létrehozott bizottsága módosította egy korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy és szervezet jegyzékét.

| (3) | Az (EU) 2017/1509 rendelet XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/1509 rendelet XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/1509 rendelet XIII. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. BLÜMEL

---

(1)  
  HL L 224., 2017.8.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

| 1. | Az (EU) 2017/1509 határozat XIII. mellékletében az „a) Természetes személyek” részben a 4. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 2009.7.16. | A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója és a Nukleáris Fegyverek Intézetének vezetője, aki felügyelte a fegyverminőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet.”. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az (EU) 2017/1509 határozat XIII. mellékletében az „a) Természetes személyek” részben a 4. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Ri Hong-sop

1940

2009.7.16.

A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója és a Nukleáris Fegyverek Intézetének vezetője, aki felügyelte a fegyverminőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet.”.

| 2. | Az (EU) 2017/1509 határozat XIII. mellékletében a „b) Jogi személyek, szervezetek és szervek” részben a 28. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „28. | Munitions Industry Department (Hadianyag-ipari Minisztérium) | Military Supplies Industry Department (Katonai Ipari Minisztérium) | Phenjan, KNDK | 2016.3.2. | A Hadianyag-ipari Minisztérium (MID) a KNDK rakétaprogramjának kulcsfontosságú szereplője. Az MID feladata a KNDK ballisztikusrakéta-fejlesztésének felügyelete, beleérte a Taepo Dong-2-t is. Az MID felügyeli a KNDK fegyvergyártási és kutatás-fejlesztési programjait, beleértve a KNDK ballisztikusrakéta-programját is. A Munitions Industry Department alá tartozik a Second Economic Committee (Második Gazdasági Bizottság) és a Second Academy of Natural Sciences (Második Természettudományi Akadémia), amelyeket 2010 augusztusában ugyancsak jegyzékbe vettek. Az elmúlt években az MID a KN08 mobil platformról indítható interkontinentális ballisztikus rakéta kifejlesztésén dolgozott. Az MID felügyeli a KNDK nukleáris programját. Az MID alá tartozik a Nukleáris Fegyverek Intézete.”. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Az (EU) 2017/1509 határozat XIII. mellékletében a „b) Jogi személyek, szervezetek és szervek” részben a 28. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„28.

Munitions Industry Department (Hadianyag-ipari Minisztérium)

Military Supplies Industry Department (Katonai Ipari Minisztérium)

Phenjan, KNDK

2016.3.2.

A Hadianyag-ipari Minisztérium (MID) a KNDK rakétaprogramjának kulcsfontosságú szereplője. Az MID feladata a KNDK ballisztikusrakéta-fejlesztésének felügyelete, beleérte a Taepo Dong-2-t is. Az MID felügyeli a KNDK fegyvergyártási és kutatás-fejlesztési programjait, beleértve a KNDK ballisztikusrakéta-programját is. A Munitions Industry Department alá tartozik a Second Economic Committee (Második Gazdasági Bizottság) és a Second Academy of Natural Sciences (Második Természettudományi Akadémia), amelyeket 2010 augusztusában ugyancsak jegyzékbe vettek. Az elmúlt években az MID a KN08 mobil platformról indítható interkontinentális ballisztikus rakéta kifejlesztésén dolgozott. Az MID felügyeli a KNDK nukleáris programját. Az MID alá tartozik a Nukleáris Fegyverek Intézete.”.

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1010 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. július 13.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Radicchio Variegato di Castelfranco” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 783/2008/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 1263/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Radicchio Variegato di Castelfranco” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 783/2008/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 1263/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Radicchio Variegato di Castelfranco” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Radicchio Variegato di Castelfranco” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 783/2008/EK rendelete (2008. augusztus 5.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik elnevezés termékleírásában történő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Radicchio Variegato di Castelfranco [OFJ]) (HL L 209., 2008.8.6., 5. o.).

2

Radicchio Variegato di Castelfranco

(3)  A Bizottság 1263/96/EK rendelete (1996. július 1.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 163., 1996.7.2., 19. o.).

3

(4)  
  HL C 51., 2018.2.10., 8. o.

4

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1011 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. július 17.)

az UV-fénnyel kezelt gomba mint az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer kiterjesztett felhasználási mennyiségeinek engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz egy új élelmiszer engedélyezéséről és az Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz egy új élelmiszer engedélyezéséről és az Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről.

| (4) | A Bizottság (EU) 2017/2355 végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerint engedélyezte az UV-fénnyel kezelt gombák új élelmiszerként való forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság (EU) 2017/2355 végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerint engedélyezte az UV-fénnyel kezelt gombák új élelmiszerként való forgalomba hozatalát.

| (5) | 2015. július 23-án a Banken Champignons Group B.V. és a J.K. Holding B.V. vállalat a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gombának (Agaricus bisporus) mint a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti új élelmiszernek az uniós piacon történő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes holland hatósághoz. |
| --- | --- |

(5)

2015. július 23-án a Banken Champignons Group B.V. és a J.K. Holding B.V. vállalat a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gombának (Agaricus bisporus) mint a 258/97/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti új élelmiszernek az uniós piacon történő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az illetékes holland hatósághoz.

| (6) | Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelettel az engedélyezés 2018 januárjában általánosan érvénybe lépett. Mivel az említett vállalatok által benyújtott kérelem a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó gombákra vonatkozott, e rendelet a felhasználás kiterjesztésének engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelettel az engedélyezés 2018 januárjában általánosan érvénybe lépett. Mivel az említett vállalatok által benyújtott kérelem a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó gombákra vonatkozott, e rendelet a felhasználás kiterjesztésének engedélyezésére vonatkozik.

| (7) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 35. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján valamely tagállamhoz benyújtott, új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára irányuló olyan kérelmeket, amelyek kapcsán 2018. január 1-jéig nem született végleges döntés, az (EU) 2015/2283 rendelet alapján benyújtott kérelemként kell kezelni. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 35. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján valamely tagállamhoz benyújtott, új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára irányuló olyan kérelmeket, amelyek kapcsán 2018. január 1-jéig nem született végleges döntés, az (EU) 2015/2283 rendelet alapján benyújtott kérelemként kell kezelni.

| (8) | Noha a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gombának (Agaricus bisporus) az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára irányuló kérelmet a 258/97/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nyújtották be egy tagállamhoz, az az (EU) 2015/2283 rendeletben meghatározott követelményeknek is megfelel. |
| --- | --- |

(8)

Noha a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gombának (Agaricus bisporus) az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára irányuló kérelmet a 258/97/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nyújtották be egy tagállamhoz, az az (EU) 2015/2283 rendeletben meghatározott követelményeknek is megfelel.

| (9) | 2017. szeptember 20-án a holland illetékes hatóság közzétette elsődleges értékelési jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus) megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszerek vonatkozásában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(9)

2017. szeptember 20-án a holland illetékes hatóság közzétette elsődleges értékelési jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus) megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében az új élelmiszerek vonatkozásában megállapított feltételeknek.

| (10) | A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2017. október 5-én továbbította a többi tagállamnak. A többi tagállam a 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos határidőn belül észrevételeket fűzött e jelentéshez annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az EFSA (5) által a D-vitamin-bevitelre megállapított tolerálható felső határérték túllépésére. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2017. október 5-én továbbította a többi tagállamnak. A többi tagállam a 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében megállapított 60 napos határidőn belül észrevételeket fűzött e jelentéshez annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az EFSA (5) által a D-vitamin-bevitelre megállapított tolerálható felső határérték túllépésére.

| (11) | A többi tagállam által megfogalmazott észrevételekhez a kérelmező kiegészítő magyarázatokat fűzött, amelyek mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság megelégedésére eloszlatták a felmerült aggályokat. |
| --- | --- |

(11)

A többi tagállam által megfogalmazott észrevételekhez a kérelmező kiegészítő magyarázatokat fűzött, amelyek mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság megelégedésére eloszlatták a felmerült aggályokat.

| (12) | Ezen magyarázatok alapján kellő megalapozottsággal kijelenthető, hogy a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus) a javasolt felhasználási mennyiségek mellett megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében megállapítottaknak. |
| --- | --- |

(12)

Ezen magyarázatok alapján kellő megalapozottsággal kijelenthető, hogy a nagyobb mennyiségű D2-vitamint tartalmazó, UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus) a javasolt felhasználási mennyiségek mellett megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében megállapítottaknak.

| (13) | Az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) VI. melléklete A. részének 1. pontja előírja, hogy az élelmiszer nevében vagy ahhoz kapcsolódóan szerepelnie kell azon kezelési módszer meghatározásának, amelynek alávetették minden olyan esetben, amikor az ilyen tájékoztatás elmulasztása a fogyasztók félrevezetését jelentené. Mivel a fogyasztók általában nem számítanak arra, hogy a gombát UV-fénnyel történő kezelésnek vetik alá, a fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében az ilyen élelmiszer nevében vagy ahhoz kapcsolódóan ennek az információnak szerepelnie kell. |
| --- | --- |

(13)

Az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) VI. melléklete A. részének 1. pontja előírja, hogy az élelmiszer nevében vagy ahhoz kapcsolódóan szerepelnie kell azon kezelési módszer meghatározásának, amelynek alávetették minden olyan esetben, amikor az ilyen tájékoztatás elmulasztása a fogyasztók félrevezetését jelentené. Mivel a fogyasztók általában nem számítanak arra, hogy a gombát UV-fénnyel történő kezelésnek vetik alá, a fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében az ilyen élelmiszer nevében vagy ahhoz kapcsolódóan ennek az információnak szerepelnie kell.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke értelmében létrehozott uniós jegyzékében az UV-fénnyel kezelt gombára vonatkozó bejegyzést az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosítani kell.

(2)   Az uniós jegyzékben foglalt, az első bekezdésben említett bejegyzésnek tartalmaznia kell az e rendelet mellékletében meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket is.

2. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/2355 végrehajtási határozata (2017. december 14.) az UV-fénnyel kezelt gombáknak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként való forgalomba hozatala engedélyezéséről (HL L 336., 2017.12.16., 52. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete (1997. január 27.) az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(7):2813.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).

6

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázatban (Engedélyezett új élelmiszerek) az „UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)” bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:









  Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „UV-fénnyel kezelt gomba (

  Agaricus bisporus

  ) | Adott élelmiszer-kategória | A D2-vitamin maximális mennyiségei | 1. | Az új élelmiszer megnevezése annak a jelölésén, illetve az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: »UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)«. |

1.

Az 1. táblázatban (Engedélyezett új élelmiszerek) az „UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)” bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

„UV-fénnyel kezelt gomba (

  Agaricus bisporus

  )

Adott élelmiszer-kategória

A D2-vitamin maximális mennyiségei

1.

Az új élelmiszer megnevezése annak a jelölésén, illetve az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: »UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)«.

| 2. | Az új élelmiszer megnevezését annak a jelölésén, illetve az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén ki kell egészíteni a következő megjegyzéssel: »Ellenőrzött fénykezelésnek vetették alá a D-vitamin-tartalom növelése céljából« vagy »UV-kezelésnek vetették alá a D2-vitamin-tartalom növelése céljából«.” |
| --- | --- |

2.

Az új élelmiszer megnevezését annak a jelölésén, illetve az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén ki kell egészíteni a következő megjegyzéssel: »Ellenőrzött fénykezelésnek vetették alá a D-vitamin-tartalom növelése céljából« vagy »UV-kezelésnek vetették alá a D2-vitamin-tartalom növelése céljából«.”

Gomba (Agaricus bisporus)

20 μg D2-vitamin/100 g friss tömeg

| 2. | A 2. táblázatban (Specifikációk) az „UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)” bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:






  Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| „UV-fénnyel kezelt gomba (

  Agaricus bisporus

  ) | Leírás/meghatározás:

  Kereskedelmi célból termesztett Agaricus bisporus, amelynek esetében a leszedett gombát UV-fénnyel kezelik.
  UV-sugárzás: 200–800 nm hullámhosszú ultraibolya fénnyel történő besugárzás.

  D2-vitamin:

  Kémiai név: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-szekoergoszta-5,7,10(19),22-tetraén-3-ol
  Szinonima: Ergokalciferol
  CAS-szám: 50-14-6
  Molekulatömeg: 396,65 g/mol

  Tartalom:

  D2-vitamin a végtermékben: 5–20 μg/100 g friss tömeg az eltarthatóság lejártakor.” |

2.

A 2. táblázatban (Specifikációk) az „UV-fénnyel kezelt gomba (Agaricus bisporus)” bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„UV-fénnyel kezelt gomba (

  Agaricus bisporus

  )

Leírás/meghatározás:

Kereskedelmi célból termesztett Agaricus bisporus, amelynek esetében a leszedett gombát UV-fénnyel kezelik.

UV-sugárzás: 200–800 nm hullámhosszú ultraibolya fénnyel történő besugárzás.

D2-vitamin:

Kémiai név: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-szekoergoszta-5,7,10(19),22-tetraén-3-ol

Szinonima: Ergokalciferol

CAS-szám: 50-14-6

Molekulatömeg: 396,65 g/mol

Tartalom:

D2-vitamin a végtermékben: 5–20 μg/100 g friss tömeg az eltarthatóság lejártakor.”

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1012 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. július 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2017. október 20-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok (a továbbiakban: elektromos kerékpárok) Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2017. október 20-án az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok (a továbbiakban: elektromos kerékpárok) Unióba érkező behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (3) | A Bizottság a vizsgálatot az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos, EBMA) által 2017. szeptember 8-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az elektromos kerékpárok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatban a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a vizsgálatot az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos, EBMA) által 2017. szeptember 8-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az elektromos kerékpárok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatban a vizsgálat megindításához.

| (4) | 2017. december 21-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínából származó elektromos kerékpárok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(4)

2017. december 21-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínából származó elektromos kerékpárok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

1.2.   A behozatalok nyilvántartásba vétele

A behozatalok nyilvántartásba vétele

| (5) | A panaszos 2018. január 31-én az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalainak nyilvántartásba vétele iránt. 2018. május 3-án a Bizottság az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (4) útján 2018. május 4-i hatállyal nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A panaszos 2018. január 31-én az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalainak nyilvántartásba vétele iránt. 2018. május 3-án a Bizottság az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (4) útján 2018. május 4-i hatállyal nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozóan.

4

| (6) | A nyilvántartásba vétel iránti kérelemre válaszul az érdekelt felek észrevételeket nyújtottak be, amelyekkel a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet foglalkozott. A Bizottság megerősíti, hogy a panaszosok elegendő bizonyítékot szolgáltattak annak alátámasztására, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele indokolt. A Kínából származó behozatal és az ország piaci részesedése erőteljesen megnövekedett. Emiatt a Bizottság elutasította az észrevételeket. |
| --- | --- |

(6)

A nyilvántartásba vétel iránti kérelemre válaszul az érdekelt felek észrevételeket nyújtottak be, amelyekkel a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet foglalkozott. A Bizottság megerősíti, hogy a panaszosok elegendő bizonyítékot szolgáltattak annak alátámasztására, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele indokolt. A Kínából származó behozatal és az ország piaci részesedése erőteljesen megnövekedett. Emiatt a Bizottság elutasította az észrevételeket.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Svájcot választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország). Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt észrevételeik megtételére és a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ideiglenesen Svájcot választotta az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország). Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt észrevételeik megtételére és a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (11) | A panaszt támogató érdekelt felek közül néhányan a megtorlástól tartva kilétük bizalmas kezelését kérték, mivel elektromos kerékpárjaik egyes alkatrészeit Kínából szerzik be. A Bizottság az előadott érvek értékelését követően helyt adott a kérelmeknek. |
| --- | --- |

(11)

A panaszt támogató érdekelt felek közül néhányan a megtorlástól tartva kilétük bizalmas kezelését kérték, mivel elektromos kerékpárjaik egyes alkatrészeit Kínából szerzik be. A Bizottság az előadott érvek értékelését követően helyt adott a kérelmeknek.

| (12) | Az eljárás megindítását követően a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME), valamint az Európai Elektromoskerékpár-importőrök Közössége (a továbbiakban: CEIEB) – mindkét szervezet több érdekelt fél képviseletében – észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindítását követően a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME), valamint az Európai Elektromoskerékpár-importőrök Közössége (a továbbiakban: CEIEB) – mindkét szervezet több érdekelt fél képviseletében – észrevételeket nyújtott be.

| (13) | A CCCME azzal érvelt, hogy azok az indokok, amelyekre tekintettel a Bizottság helyt adott a panaszt támogató egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelésére irányuló kérelemnek, elégtelenek és megalapozatlanok voltak. A CCCME szerint az uniós gazdasági ágazat egyes tagjai teljes elektromos kerékpárokat hoznak be Kínából, így az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat tagjának. A CCCME rámutatott, hogy egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelése miatt az exportáló gyártók a jelen ügyben nem tudják megfelelően vizsgálni a legitimációt. |
| --- | --- |

(13)

A CCCME azzal érvelt, hogy azok az indokok, amelyekre tekintettel a Bizottság helyt adott a panaszt támogató egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelésére irányuló kérelemnek, elégtelenek és megalapozatlanok voltak. A CCCME szerint az uniós gazdasági ágazat egyes tagjai teljes elektromos kerékpárokat hoznak be Kínából, így az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat tagjának. A CCCME rámutatott, hogy egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelése miatt az exportáló gyártók a jelen ügyben nem tudják megfelelően vizsgálni a legitimációt.

| (14) | Hasonlóképpen a CEIEB azzal érvelt, hogy a panasz nem tartalmazza sem a hasonló termék valamennyi ismert uniós gyártójának felsorolását, sem az általuk előállított volument és értéket. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A panaszban szerepelt az ismert uniós gyártók felsorolása (5), valamint teljes termelési volumenük (6). A CEIEB ennek megfelelően értékelhette a hasonló termék ismert uniós gyártóinak felsorolását. |
| --- | --- |

(14)

Hasonlóképpen a CEIEB azzal érvelt, hogy a panasz nem tartalmazza sem a hasonló termék valamennyi ismert uniós gyártójának felsorolását, sem az általuk előállított volument és értéket. A Bizottság elutasította ezt az állítást. A panaszban szerepelt az ismert uniós gyártók felsorolása (5), valamint teljes termelési volumenük (6). A CEIEB ennek megfelelően értékelhette a hasonló termék ismert uniós gyártóinak felsorolását.

5

6

| (15) | Ennek alapján a CEIEB megállapíthatta, hogy az uniós gyártóként felsorolt vállalatok közöl kettő importálja is a vizsgált terméket az érintett országból. Ennek alapján egyértelmű, hogy a CEIEB e tekintetben teljeskörűen gyakorolhatta a védelemhez való jogát. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(15)

Ennek alapján a CEIEB megállapíthatta, hogy az uniós gyártóként felsorolt vállalatok közöl kettő importálja is a vizsgált terméket az érintett országból. Ennek alapján egyértelmű, hogy a CEIEB e tekintetben teljeskörűen gyakorolhatta a védelemhez való jogát. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

| (16) | A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a panasz nem tartalmazott olyan kellő erejű bizonyítékokat, amelyek elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. A CCCME ezt négy indokkal támasztotta alá. |
| --- | --- |

(16)

A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a panasz nem tartalmazott olyan kellő erejű bizonyítékokat, amelyek elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. A CCCME ezt négy indokkal támasztotta alá.

| (17) | Először: a kínai vámhatóságoktól kapott kiviteli statisztikákon alapuló behozatali adatok, valamint azoknak a jelen vizsgálatban érintett termék kiszűrése céljából végzett kiigazításai nem kezelhetők bizalmasan, és azok forrását a Bizottságnak megfelelően meg kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

(17)

Először: a kínai vámhatóságoktól kapott kiviteli statisztikákon alapuló behozatali adatok, valamint azoknak a jelen vizsgálatban érintett termék kiszűrése céljából végzett kiigazításai nem kezelhetők bizalmasan, és azok forrását a Bizottságnak megfelelően meg kell vizsgálnia.

| (18) | Másodszor: a panaszban foglalt egyes információk – például az, hogy az érintett kínai gazdasági ágazat állítólag kapacitásfelesleggel rendelkezik – félrevezetők, mivel nemcsak az elektromos kerékpárok ágazatára, hanem az elektromos kerékpárokra és a kerékpárokra együttesen vonatkoznak. Ugyanígy az elektromos kerékpárok uniós piacának értéke is túl van becsülve, mivel nemcsak az elektromos kerékpárokat, hanem valamennyi könnyű elektromos járművet magában foglalja. |
| --- | --- |

(18)

Másodszor: a panaszban foglalt egyes információk – például az, hogy az érintett kínai gazdasági ágazat állítólag kapacitásfelesleggel rendelkezik – félrevezetők, mivel nemcsak az elektromos kerékpárok ágazatára, hanem az elektromos kerékpárokra és a kerékpárokra együttesen vonatkoznak. Ugyanígy az elektromos kerékpárok uniós piacának értéke is túl van becsülve, mivel nemcsak az elektromos kerékpárokat, hanem valamennyi könnyű elektromos járművet magában foglalja.

| (19) | Harmadszor: a panaszban a támogatásnyújtásra vonatkozóan megfogalmazott állítások megalapozatlanok, és önálló szubvencióellenes vizsgálatot indokolnak. |
| --- | --- |

(19)

Harmadszor: a panaszban a támogatásnyújtásra vonatkozóan megfogalmazott állítások megalapozatlanok, és önálló szubvencióellenes vizsgálatot indokolnak.

| (20) | Negyedszer: a CCCME szerint a panaszban egy sor megalapozatlan, a kínai elektromoskerékpár-ipar számára káros állítás található, amelyek szerint ebben az ágazatban az uniós gyártók képviselik az innovációt, míg a kínai gyártók csupán másolják az elektromos kerékpárok technológiája területén az Unióban folyó innováció eredményeit. |
| --- | --- |

(20)

Negyedszer: a CCCME szerint a panaszban egy sor megalapozatlan, a kínai elektromoskerékpár-ipar számára káros állítás található, amelyek szerint ebben az ágazatban az uniós gyártók képviselik az innovációt, míg a kínai gyártók csupán másolják az elektromos kerékpárok technológiája területén az Unióban folyó innováció eredményeit.

| (21) | A Bizottság a panaszt az alaprendelet 5. cikkével összhangban vizsgálta meg, és arra a következtetésre jutott, hogy teljesültek a vizsgálat megindítására vonatkozó követelmények, vagyis a panaszos által benyújtott bizonyítékok kellően helytállóak és pontosak voltak. Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a panasznak a panaszos számára szokásszerűen hozzáférhető információkat kell tartalmaznia az említett rendelkezésben felsorolt tényezőkre vonatkozóan. A benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a követelmény teljesült. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a panaszt az alaprendelet 5. cikkével összhangban vizsgálta meg, és arra a következtetésre jutott, hogy teljesültek a vizsgálat megindítására vonatkozó követelmények, vagyis a panaszos által benyújtott bizonyítékok kellően helytállóak és pontosak voltak. Az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a panasznak a panaszos számára szokásszerűen hozzáférhető információkat kell tartalmaznia az említett rendelkezésben felsorolt tényezőkre vonatkozóan. A benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a követelmény teljesült.

| (22) | A kínai behozatali adatokkal kapcsolatos érvet illetően a Bizottság hivatkozik a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet 3.2. szakaszára és e rendelet 4.3. szakaszára, amelyek kellő mélységben foglalkoznak ezzel az érvvel. |
| --- | --- |

(22)

A kínai behozatali adatokkal kapcsolatos érvet illetően a Bizottság hivatkozik a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet 3.2. szakaszára és e rendelet 4.3. szakaszára, amelyek kellő mélységben foglalkoznak ezzel az érvvel.

| (23) | A kapacitásfelesleggel kapcsolatos érvet illetően: mindenképpen indokolt az elektromos kerékpárok és a kerékpárok együttes vizsgálata, mivel a kerékpártermelési kapacitás csekély anyagi és energiaráfordítással elektromoskerékpár-termelési kapacitássá alakítható (lásd a (172) preambulumbekezdést), és bizonyított, hogy ezt a mindkét terméket gyártó vállalatok rendszeresen meg is teszik. |
| --- | --- |

(23)

A kapacitásfelesleggel kapcsolatos érvet illetően: mindenképpen indokolt az elektromos kerékpárok és a kerékpárok együttes vizsgálata, mivel a kerékpártermelési kapacitás csekély anyagi és energiaráfordítással elektromoskerékpár-termelési kapacitássá alakítható (lásd a (172) preambulumbekezdést), és bizonyított, hogy ezt a mindkét terméket gyártó vállalatok rendszeresen meg is teszik.

| (24) | A kínai piacon nyújtott állítólagos támogatásokkal kapcsolatos észrevételeket illetően: a Bizottság 2017. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínából származó elektromos kerékpárok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A vizsgálat jelenleg folyamatban van. |
| --- | --- |

(24)

A kínai piacon nyújtott állítólagos támogatásokkal kapcsolatos észrevételeket illetően: a Bizottság 2017. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínából származó elektromos kerékpárok Unióba érkező behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A vizsgálat jelenleg folyamatban van.

| (25) | Végezetül, az innovációval és a másolással kapcsolatos érveket illetően: a negyedik pontban említett állítások helytállósága érdektelen a jelen eljárás megindítását megalapozó értékelés szempontjából, mert ezek az állítások nem tartoznak az e célból figyelembe vett tényezők közé. |
| --- | --- |

(25)

Végezetül, az innovációval és a másolással kapcsolatos érveket illetően: a negyedik pontban említett állítások helytállósága érdektelen a jelen eljárás megindítását megalapozó értékelés szempontjából, mert ezek az állítások nem tartoznak az e célból figyelembe vett tényezők közé.

| (26) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatban a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatban a vizsgálat megindításához.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (27) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló gyártók, az uniós gyártók és a független importőrök körében. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló gyártók, az uniós gyártók és a független importőrök körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (28) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki úgy, hogy egyúttal biztosítsa a terméktípusok megfelelő képviseletét és a megfelelő földrajzi eloszlást. |
| --- | --- |

(28)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki úgy, hogy egyúttal biztosítsa a terméktípusok megfelelő képviseletét és a megfelelő földrajzi eloszlást.

| (29) | A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a teljes termelési volumen 60 %-át, az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének pedig 58 %-át adták. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(29)

A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a teljes termelési volumen 60 %-át, az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének pedig 58 %-át adták. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (30) | Az EBMA azt állította, hogy a minta túlzottan a holland piacra összpontosított, míg a francia gyártók nem kaptak megfelelő súlyt. |
| --- | --- |

(30)

Az EBMA azt állította, hogy a minta túlzottan a holland piacra összpontosított, míg a francia gyártók nem kaptak megfelelő súlyt.

| (31) | A Bizottság megállapította, hogy a minta a vizsgált termék azon legnagyobb piacaira, illetve a volument és az uniós piaci értékesítést tekintve azokra a legnagyobb gyártókra terjedt ki, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálhatók voltak. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megállapította, hogy a minta a vizsgált termék azon legnagyobb piacaira, illetve a volument és az uniós piaci értékesítést tekintve azokra a legnagyobb gyártókra terjedt ki, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálhatók voltak.

| (32) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a francia gyártók termelése az elektromos kerékpárok uniós gyártásában csak kis részt képvisel. Ezért a minta reprezentativitásához nem szükséges, hogy abban francia gyártó is szerepeljen. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a francia gyártók termelése az elektromos kerékpárok uniós gyártásában csak kis részt képvisel. Ezért a minta reprezentativitásához nem szükséges, hogy abban francia gyártó is szerepeljen.

| (33) | Egy érdekelt fél javasolta egy német gyártó felvételét a mintába. A szóban forgó vállalat azonban nem működött együtt, így az észrevételt figyelmen kívül kellett hagyni. Ez nem érintette a minta reprezentativitását, mivel a minta a termelési volumen 60 %-át adta, és német gyártót is tartalmazott. |
| --- | --- |

(33)

Egy érdekelt fél javasolta egy német gyártó felvételét a mintába. A szóban forgó vállalat azonban nem működött együtt, így az észrevételt figyelmen kívül kellett hagyni. Ez nem érintette a minta reprezentativitását, mivel a minta a termelési volumen 60 %-át adta, és német gyártót is tartalmazott.

| (34) | Ennek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(34)

Ennek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (35) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (36) | Huszonegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintában való szerepléshez. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba érkező behozatal legnagyobb mennyisége alapján öt független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az érintett ismert importőrök véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(36)

Huszonegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintában való szerepléshez. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba érkező behozatal legnagyobb mennyisége alapján öt független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az érintett ismert importőrök véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban.

| (37) | Az érdekelt felek egyikének észrevétele szerint az importőrök mintája nem reprezentatív, mivel nem tartalmaz dán, német, olasz és egyesült királysági importőröket, továbbá túlságosan az elektromos városi kerékpárt vásárló importőrökre összpontosít. |
| --- | --- |

(37)

Az érdekelt felek egyikének észrevétele szerint az importőrök mintája nem reprezentatív, mivel nem tartalmaz dán, német, olasz és egyesült királysági importőröket, továbbá túlságosan az elektromos városi kerékpárt vásárló importőrökre összpontosít.

| (38) | Az együttműködő dán, német és egyesült királysági importőrök azonban sokkal kisebbek voltak a mintában szereplő importőröknél, olasz importőr pedig nem működött együtt. Ezenkívül a mintában szereplő importőrök széles termékkört importáltak, amely magában foglalta az elektromos kerékpárok városi, túra, hegyi, valamint összecsukható típusait egyaránt. |
| --- | --- |

(38)

Az együttműködő dán, német és egyesült királysági importőrök azonban sokkal kisebbek voltak a mintában szereplő importőröknél, olasz importőr pedig nem működött együtt. Ezenkívül a mintában szereplő importőrök széles termékkört importáltak, amely magában foglalta az elektromos kerékpárok városi, túra, hegyi, valamint összecsukható típusait egyaránt.

| (39) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a minta kiterjedt arra a legnagyobb behozatali volumenre, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a minta kiterjedt arra a legnagyobb behozatali volumenre, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

| (40) | Ennek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a minta reprezentatív az együttműködő importőrökre nézve. |
| --- | --- |

(40)

Ennek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a minta reprezentatív az együttműködő importőrökre nézve.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (41) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (42) | Kilencvenhat kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintában való szerepléshez. Egy gyártó jelentette, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportált elektromos kerékpárt az Unióba, így nem szerepelhetett a mintában. A Bizottság az Unióba irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján ideiglenesen négy együttműködő gyártói csoportból álló mintát választott ki. |
| --- | --- |

(42)

Kilencvenhat kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintában való szerepléshez. Egy gyártó jelentette, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportált elektromos kerékpárt az Unióba, így nem szerepelhetett a mintában. A Bizottság az Unióba irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján ideiglenesen négy együttműködő gyártói csoportból álló mintát választott ki.

| (43) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az elektromos kerékpárok ismert exportáló gyártóinak és a kínai hatóságok véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az elektromos kerékpárok ismert exportáló gyártóinak és a kínai hatóságok véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban.

| (44) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók azzal érveltek, hogy a mintában állítólagosan sajátos gyártási vagy értékesítési jellemzőik miatt kell szerepelniük, amelyek megkülönböztetik őket a mintában szereplő összes exportáló gyártótól. |
| --- | --- |

(44)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók azzal érveltek, hogy a mintában állítólagosan sajátos gyártási vagy értékesítési jellemzőik miatt kell szerepelniük, amelyek megkülönböztetik őket a mintában szereplő összes exportáló gyártótól.

| (45) | E jellemzők nem relevánsak az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szempontjából, amelynek alapján a minta kiválasztása történik. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A mintában nem szereplő három exportáló gyártó egyike sem állította, hogy a mintában e kritérium alapján felvehető, továbbá egyikük sem érvelt azzal, hogy a mintakiválasztási kritériumot módosítani kellene. Emiatt a Bizottság elutasította a három kérelmet. |
| --- | --- |

(45)

E jellemzők nem relevánsak az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szempontjából, amelynek alapján a minta kiválasztása történik. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A mintában nem szereplő három exportáló gyártó egyike sem állította, hogy a mintában e kritérium alapján felvehető, továbbá egyikük sem érvelt azzal, hogy a mintakiválasztási kritériumot módosítani kellene. Emiatt a Bizottság elutasította a három kérelmet.

| (46) | A mintavételi kérdőívre való válaszadás határidejének lejárta, valamint a minta kiválasztása és a kérdőívek megküldése után egy exportáló gyártó jelentkezett, amely kérte együttműködő gyártóként való figyelembevételét, mivel az egyidejű szubvencióellenes vizsgálat mintavétele során határidőn belül válaszolt. A Bizottság elutasította a kérelmet, mert a vállalat nem a jelen vizsgálatban előírt határidőn belül jelentkezett. |
| --- | --- |

(46)

A mintavételi kérdőívre való válaszadás határidejének lejárta, valamint a minta kiválasztása és a kérdőívek megküldése után egy exportáló gyártó jelentkezett, amely kérte együttműködő gyártóként való figyelembevételét, mivel az egyidejű szubvencióellenes vizsgálat mintavétele során határidőn belül válaszolt. A Bizottság elutasította a kérelmet, mert a vállalat nem a jelen vizsgálatban előírt határidőn belül jelentkezett.

1.6.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (47) | Hat, a mintában nem szereplő exportáló gyártó hivatalosan az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kért. Közülük ketten piacgazdasági elbánást kértek, ami két további piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap elemzését és ellenőrzését teszi szükségessé. Ezenkívül a hivatalosan egyedi vizsgálatot kérő vállalatok közül három vállalatcsoport, amelyek összesen hat kereskedővel álltak kapcsolatban. A dömpingellenes kérdőív vonatkozó résére adott válaszaikat az ügyet vizsgáló csoportnak szintén elemeznie és ellenőriznie kell. Az ilyen nagyszámú kérelem vizsgálata túlzott terhet jelentene, és észszerűen nem várható el a vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem ad helyt. |
| --- | --- |

(47)

Hat, a mintában nem szereplő exportáló gyártó hivatalosan az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kért. Közülük ketten piacgazdasági elbánást kértek, ami két további piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap elemzését és ellenőrzését teszi szükségessé. Ezenkívül a hivatalosan egyedi vizsgálatot kérő vállalatok közül három vállalatcsoport, amelyek összesen hat kereskedővel álltak kapcsolatban. A dömpingellenes kérdőív vonatkozó résére adott válaszaikat az ügyet vizsgáló csoportnak szintén elemeznie és ellenőriznie kell. Az ilyen nagyszámú kérelem vizsgálata túlzott terhet jelentene, és észszerűen nem várható el a vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem ad helyt.

1.7.   Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött a Kínában működő és a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak és azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet iránti kérelmet kívántak benyújtani. A kínai exportáló gyártók mintában szereplő vállalatcsoportjai közül csak egy nyújtott be piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot, amelyet a Bizottság elbírált. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat küldött a Kínában működő és a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóknak és azoknak a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek egyéni dömpingkülönbözet iránti kérelmet kívántak benyújtani. A kínai exportáló gyártók mintában szereplő vállalatcsoportjai közül csak egy nyújtott be piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot, amelyet a Bizottság elbírált.

1.8.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (49) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő vállalatoknak, az egyedi vizsgálatot kérelmezni szándékozó exportáló gyártóknak és 27 potenciális analóg országbeli gyártónak Ausztráliában, Japánban, Mexikóban, Dél-Koreában, Svájcban, Tajvanon, Thaiföldön, Törökországban és az Egyesült Államokban. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő vállalatoknak, az egyedi vizsgálatot kérelmezni szándékozó exportáló gyártóknak és 27 potenciális analóg országbeli gyártónak Ausztráliában, Japánban, Mexikóban, Dél-Koreában, Svájcban, Tajvanon, Thaiföldön, Törökországban és az Egyesült Államokban.

| (50) | A Bizottság teljes kitöltött kérdőívet kapott a mintában szereplő uniós gyártóktól, a mintában szereplő független importőröktől, a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, az egyedi vizsgálatot kérő kínai exportáló gyártóktól, valamint egy Svájcban működő analóg országbeli gyártótól. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság teljes kitöltött kérdőívet kapott a mintában szereplő uniós gyártóktól, a mintában szereplő független importőröktől, a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, az egyedi vizsgálatot kérő kínai exportáló gyártóktól, valamint egy Svájcban működő analóg országbeli gyártótól.

1.9.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (51) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | uniós gyártók:






  — | Accell Group (Heerenveen, Hollandia), |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

uniós gyártók:

—

Accell Group (Heerenveen, Hollandia),

| — | Eurosport DHS SA (Deva, Románia) és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Németország), |
| --- | --- |

—

Eurosport DHS SA (Deva, Románia) és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Németország),

| — | Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Németország), |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Németország),

| — | Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Hollandia); |
| --- | --- |

—

Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Hollandia);

| | kínai exportáló gyártók:






  — | Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin), |
| --- | --- | --- |

kínai exportáló gyártók:

—

Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin),

| — | Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd; Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd és Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin), |
| --- | --- |

—

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd; Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd és Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin),

| — | Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua), |
| --- | --- |

—

Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua),

| — | Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou); |
| --- | --- |

—

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou);

| | analóg országbeli gyártók:






  — | Bicycletec AG (Huttwil, Svájc); |
| --- | --- | --- |

analóg országbeli gyártók:

—

Bicycletec AG (Huttwil, Svájc);

| | független uniós importőrök:






  — | Hartmobile B.V. (Amszterdam, Hollandia), |
| --- | --- | --- |

független uniós importőrök:

—

Hartmobile B.V. (Amszterdam, Hollandia),

| — | Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Hollandia); |
| --- | --- |

—

Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Hollandia);

| | az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök:






  — | Giant Europe B.V. (Lelystad, Hollandia), |
| --- | --- | --- |

az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök:

—

Giant Europe B.V. (Lelystad, Hollandia),

| — | Giant Benelux B.V. (Lelystad, Hollandia), |
| --- | --- |

—

Giant Benelux B.V. (Lelystad, Hollandia),

| — | Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Németország). |
| --- | --- |

—

Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Németország).

1.10.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (52) | A dömpinggel és a kárral kapcsolatos vizsgálat a 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(52)

A dömpinggel és a kárral kapcsolatos vizsgálat a 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (53) | Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(53)

Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok (a továbbiakban: érintett termék).

| (54) | Ez a meghatározás magában foglalja az elektromos kerékpárok különböző típusait. |
| --- | --- |

(54)

Ez a meghatározás magában foglalja az elektromos kerékpárok különböző típusait.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (55) | A vizsgálat rámutatott, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  a) | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(55)

A vizsgálat rámutatott, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

a)

az érintett termék;

| b) | az ideiglenesen analóg országként figyelembe vett Svájc belföldi piacán gyártott és értékesített termék; |
| --- | --- |

b)

az ideiglenesen analóg országként figyelembe vett Svájc belföldi piacán gyártott és értékesített termék;

| c) | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

c)

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (56) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (57) | A vizsgálat megindítását követő észrevételeiben a CCCME vitatta a Bizottság azon szándékát, hogy minden elektromos kerékpárt egyetlen termékcsoportba soroljon. Így különösen azzal érvelt, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárokat (a 25 km/h-t meghaladó, legfeljebb 45 km/h sebességű elektromos kerékpárokat) ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. Míg az általános elektromos kerékpárok motorjának legnagyobb teljesítménye (7) 250 W, az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, jellemzően 350-500 W lehet. |
| --- | --- |

(57)

A vizsgálat megindítását követő észrevételeiben a CCCME vitatta a Bizottság azon szándékát, hogy minden elektromos kerékpárt egyetlen termékcsoportba soroljon. Így különösen azzal érvelt, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárokat (a 25 km/h-t meghaladó, legfeljebb 45 km/h sebességű elektromos kerékpárokat) ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. Míg az általános elektromos kerékpárok motorjának legnagyobb teljesítménye (7) 250 W, az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, jellemzően 350-500 W lehet.

7

| (58) | A CCCME azzal érvelt, hogy ezek a kerékpárok lényegesen eltérő jellemzőkkel és rendeltetéssel bírnak, emellett az áruk is lényegesen eltérő. A fogyasztók szempontjából az elektromos gyorsasági kerékpárok nem felcserélhetők a jelen vizsgálat hatálya alá vont többi elektromos kerékpárral. |
| --- | --- |

(58)

A CCCME azzal érvelt, hogy ezek a kerékpárok lényegesen eltérő jellemzőkkel és rendeltetéssel bírnak, emellett az áruk is lényegesen eltérő. A fogyasztók szempontjából az elektromos gyorsasági kerékpárok nem felcserélhetők a jelen vizsgálat hatálya alá vont többi elektromos kerékpárral.

| (59) | A CCCME szerint az elektromos gyorsasági kerékpárok több okból is különböznek más elektromos kerékpároktól. Először is más nyersanyagokból és összetevőkből készülnek. Például az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, emellett az ilyen elektromos kerékpárok anyaga erősebb és jobb minőségű. |
| --- | --- |

(59)

A CCCME szerint az elektromos gyorsasági kerékpárok több okból is különböznek más elektromos kerékpároktól. Először is más nyersanyagokból és összetevőkből készülnek. Például az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, emellett az ilyen elektromos kerékpárok anyaga erősebb és jobb minőségű.

| (60) | Másodszor: lényegesen eltérnek a költségek és az árak is. Mivel az elektromos gyorsasági kerékpárok gyártásához felhasznált alkatrészek minőségére és erősségére szigorúbb előírások vonatkoznak, az elektromos gyorsasági kerékpárok előállítási költsége magasabb az általános elektromos kerékpárokénál, emiatt pedig magasabb végső értékesítési áruk is. |
| --- | --- |

(60)

Másodszor: lényegesen eltérnek a költségek és az árak is. Mivel az elektromos gyorsasági kerékpárok gyártásához felhasznált alkatrészek minőségére és erősségére szigorúbb előírások vonatkoznak, az elektromos gyorsasági kerékpárok előállítási költsége magasabb az általános elektromos kerékpárokénál, emiatt pedig magasabb végső értékesítési áruk is.

| (61) | Harmadszor: eltérőek a KN-kódok. 2017. január 1-je óta az általános elektromos kerékpárok a 8711 60 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok a 8711 60 90 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az általános elektromos kerékpárok az (ex) 8711 90 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok az (ex) 8711 90 90 KN-kód alá tartoztak. |
| --- | --- |

(61)

Harmadszor: eltérőek a KN-kódok. 2017. január 1-je óta az általános elektromos kerékpárok a 8711 60 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok a 8711 60 90 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az általános elektromos kerékpárok az (ex) 8711 90 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok az (ex) 8711 90 90 KN-kód alá tartoztak.

| (62) | Negyedszer: az elektromos gyorsasági kerékpárok az L1e-B járműkategóriába tartozó gépjárműnek minősülnek, így csak vezetői engedéllyel és sisak használata mellett vezethetők. Az általános elektromos kerékpárokra nem vonatkoznak ilyen előírások. Ezek az előírások jelentős mértékben korlátozzák az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárló- és üzemeltetői körét. |
| --- | --- |

(62)

Negyedszer: az elektromos gyorsasági kerékpárok az L1e-B járműkategóriába tartozó gépjárműnek minősülnek, így csak vezetői engedéllyel és sisak használata mellett vezethetők. Az általános elektromos kerékpárokra nem vonatkoznak ilyen előírások. Ezek az előírások jelentős mértékben korlátozzák az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárló- és üzemeltetői körét.

| (63) | Ötödször: az elektromos gyorsasági kerékpárokat más típusú fogyasztók vásárolják. Rendszerint az általános elektromos kerékpárok vásárlói főként irodai alkalmazottak és idősek, akik a kiegészítő elektromos hajtásból eredő többletteljesítményt értékelik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárlói főként fiatalok, akik az ilyen elektromos kerékpárokat nagyobb igénybevétellel járó, illetve sporttevékenységhez használják. |
| --- | --- |

(63)

Ötödször: az elektromos gyorsasági kerékpárokat más típusú fogyasztók vásárolják. Rendszerint az általános elektromos kerékpárok vásárlói főként irodai alkalmazottak és idősek, akik a kiegészítő elektromos hajtásból eredő többletteljesítményt értékelik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárlói főként fiatalok, akik az ilyen elektromos kerékpárokat nagyobb igénybevétellel járó, illetve sporttevékenységhez használják.

| (64) | A panaszos szerint valamennyi elektromos kerékpár azonos lényegi jellemzőkkel rendelkezik. Így különösen mindkét említett típus pedállal való hajtásra tervezett, a pedálhajtás segítése céljából elektromos segédmotorral felszerelt kerékpár. Ezenkívül minden elektromos kerékpárra azonos, az EN 15194 európai szabvány szerinti tesztek vonatkoznak. Ennek alapján a panaszos arra a következtetésre jutott, hogy a jelen vizsgálat alkalmazásában az összes típus egy terméknek tekinthető. |
| --- | --- |

(64)

A panaszos szerint valamennyi elektromos kerékpár azonos lényegi jellemzőkkel rendelkezik. Így különösen mindkét említett típus pedállal való hajtásra tervezett, a pedálhajtás segítése céljából elektromos segédmotorral felszerelt kerékpár. Ezenkívül minden elektromos kerékpárra azonos, az EN 15194 európai szabvány szerinti tesztek vonatkoznak. Ennek alapján a panaszos arra a következtetésre jutott, hogy a jelen vizsgálat alkalmazásában az összes típus egy terméknek tekinthető.

| (65) | A panaszos rámutatott továbbá arra, hogy a segédmotoros rásegítés sebességhatára könnyen módosítható 25 km/h-ról 45 km/h-ra (és megfordítva), mivel ez elsősorban szoftverprogramozási kérdés, és nem tényleges fizikai eltéréseken múlik. |
| --- | --- |

(65)

A panaszos rámutatott továbbá arra, hogy a segédmotoros rásegítés sebességhatára könnyen módosítható 25 km/h-ról 45 km/h-ra (és megfordítva), mivel ez elsősorban szoftverprogramozási kérdés, és nem tényleges fizikai eltéréseken múlik.

| (66) | A vizsgálat során egy importőr azt állította, hogy az L1e-A kategóriába tartozó elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Az L1e-A kategóriába olyan elektromos kerékpárok tartoznak, amelyeknél a segédmotoros rásegítés legfeljebb 25 km/h-ig, a motorteljesítmény legfeljebb 1 kW-ig terjed. Az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárokat állítólag nem gyártják az Unióban, és azokat a panasz konkrétan nem említi. Az importőr azt állítja továbbá, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel az első L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárt több mint nyolc héttel azt követően értékesítették az uniós piacon, hogy a panaszos benyújtotta a panaszt. |
| --- | --- |

(66)

A vizsgálat során egy importőr azt állította, hogy az L1e-A kategóriába tartozó elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Az L1e-A kategóriába olyan elektromos kerékpárok tartoznak, amelyeknél a segédmotoros rásegítés legfeljebb 25 km/h-ig, a motorteljesítmény legfeljebb 1 kW-ig terjed. Az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárokat állítólag nem gyártják az Unióban, és azokat a panasz konkrétan nem említi. Az importőr azt állítja továbbá, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel az első L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárt több mint nyolc héttel azt követően értékesítették az uniós piacon, hogy a panaszos benyújtotta a panaszt.

| (67) | A Bizottság maradéktalanul figyelembe vette ezeket az észrevételeket. Megállapította, hogy a panasz termékköre valóban minden elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárra kiterjed. A panasz termékköre nem tartalmaz járműkategóriára vonatkozó korlátozást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpár a panasz hatálya alá tartozik. Az importőr saját honlapjáról emellett az is egyértelműen kiderült, hogy az L1e-A típusú elektromos kerékpárok az általános elektromos kerékpárok minden előnyével rendelkeznek, csak nagyobb teljesítményűek. Az importőr kiemelten hangsúlyozza azt, hogy a legtöbb tagállamban az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok sisak nélkül, a szokásos kerékpárutakon vezethetők. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság maradéktalanul figyelembe vette ezeket az észrevételeket. Megállapította, hogy a panasz termékköre valóban minden elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárra kiterjed. A panasz termékköre nem tartalmaz járműkategóriára vonatkozó korlátozást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpár a panasz hatálya alá tartozik. Az importőr saját honlapjáról emellett az is egyértelműen kiderült, hogy az L1e-A típusú elektromos kerékpárok az általános elektromos kerékpárok minden előnyével rendelkeznek, csak nagyobb teljesítményűek. Az importőr kiemelten hangsúlyozza azt, hogy a legtöbb tagállamban az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok sisak nélkül, a szokásos kerékpárutakon vezethetők.

| (68) | Az elektromos gyorsasági kerékpárokkal kapcsolatban azt állítják, hogy e kerékpárok előállítási költsége és értékesítési ára lényegesen magasabb. Ez önmagában nem ok egy terméknek a termékkörből való kizárására, mivel a termékkör általában különböző árakon értékesített termékeket foglal magában. A Bizottság ugyanakkor figyelembe veszi ezt a tényezőt a dömping- és a kárszámítások során végzett összehasonlításokban. |
| --- | --- |

(68)

Az elektromos gyorsasági kerékpárokkal kapcsolatban azt állítják, hogy e kerékpárok előállítási költsége és értékesítési ára lényegesen magasabb. Ez önmagában nem ok egy terméknek a termékkörből való kizárására, mivel a termékkör általában különböző árakon értékesített termékeket foglal magában. A Bizottság ugyanakkor figyelembe veszi ezt a tényezőt a dömping- és a kárszámítások során végzett összehasonlításokban.

| (69) | Az eltérő rendeltetéssel és fogyasztói megítéléssel kapcsolatos érv szerint az általános elektromos kerékpárok döntő többségét idősek, szabadidős kerékpárosok, valamint irodai alkalmazottak részére értékesítik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárokat leginkább nagyobb igénybevétellel járó tevékenységekhez, például ingázáshoz használják. Mivel az irodai alkalmazottak valószínűleg az otthonuk és a munkahelyük közötti közlekedéshez használják általános elektromos kerékpárjukat, az ilyen használat igen hasonló az elektromos gyorsasági kerékpárok ingázás céljára való használatához. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a rendeltetés és a fogyasztói megítélés jelentős átfedést mutat, ennélfogva pedig nem indokolt a termék kizárása. |
| --- | --- |

(69)

Az eltérő rendeltetéssel és fogyasztói megítéléssel kapcsolatos érv szerint az általános elektromos kerékpárok döntő többségét idősek, szabadidős kerékpárosok, valamint irodai alkalmazottak részére értékesítik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárokat leginkább nagyobb igénybevétellel járó tevékenységekhez, például ingázáshoz használják. Mivel az irodai alkalmazottak valószínűleg az otthonuk és a munkahelyük közötti közlekedéshez használják általános elektromos kerékpárjukat, az ilyen használat igen hasonló az elektromos gyorsasági kerékpárok ingázás céljára való használatához. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a rendeltetés és a fogyasztói megítélés jelentős átfedést mutat, ennélfogva pedig nem indokolt a termék kizárása.

| (70) | Mindkét kizárásra irányuló kérelmet illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok és az L1e-A kategóriájú kerékpárok az egyéb elektromos kerékpárokkal azonos fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, így a termékkörbe tartoznak. Bár a Bizottság tudomásul vette, hogy az érintett termék általános kategóriáján belül különböző terméktípusok vannak, ezzel önmagában nem indokolható a termékkörből való kizárás. Az érintett termék azonos általános kategóriáján belüli eltérő tarifális besorolás szintén nem olyan kritérium, amely önmagában indokolná a kizárást. Sőt, a dömpingellenes vizsgálatokban az érintett termék igen gyakran foglal magában több vámtarifaszámot. Végül az érintett termék vagy a hasonló termék értékesítést követő felhasználására vonatkozó előírások nem érintik azokat az alapvető fizikai jellemzőket, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok szempontjából meghatározzák az adott terméket. Ugyanígy a termékkört nem az egyik vagy másik terméktípust választó fogyasztói kategóriák határozzák meg. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(70)

Mindkét kizárásra irányuló kérelmet illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok és az L1e-A kategóriájú kerékpárok az egyéb elektromos kerékpárokkal azonos fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, így a termékkörbe tartoznak. Bár a Bizottság tudomásul vette, hogy az érintett termék általános kategóriáján belül különböző terméktípusok vannak, ezzel önmagában nem indokolható a termékkörből való kizárás. Az érintett termék azonos általános kategóriáján belüli eltérő tarifális besorolás szintén nem olyan kritérium, amely önmagában indokolná a kizárást. Sőt, a dömpingellenes vizsgálatokban az érintett termék igen gyakran foglal magában több vámtarifaszámot. Végül az érintett termék vagy a hasonló termék értékesítést követő felhasználására vonatkozó előírások nem érintik azokat az alapvető fizikai jellemzőket, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok szempontjából meghatározzák az adott terméket. Ugyanígy a termékkört nem az egyik vagy másik terméktípust választó fogyasztói kategóriák határozzák meg. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

| (71) | Egy importőr azt állította, hogy a háromkerekű elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Állítása szerint nem egyértelmű, hogy a vizsgálat valójában a kerékpárok összes típusára (a két-, három- és a négykerekű kerékpárokra) egyaránt kiterjed-e, vagy csak a kétkerekű kerékpárokra, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítés címe szerint a dömpingellenes eljárás az elektromos kerékpárok behozatalára irányul. |
| --- | --- |

(71)

Egy importőr azt állította, hogy a háromkerekű elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Állítása szerint nem egyértelmű, hogy a vizsgálat valójában a kerékpárok összes típusára (a két-, három- és a négykerekű kerékpárokra) egyaránt kiterjed-e, vagy csak a kétkerekű kerékpárokra, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítés címe szerint a dömpingellenes eljárás az elektromos kerékpárok behozatalára irányul.

| (72) | A Bizottság azonban megállapította, hogy a vizsgálat termékkörét nem az eljárás megindításáról szóló értesítés, hanem annak 2., a vizsgált termékkel foglalkozó szakasza határozza meg. Az említett szakasz egyértelműen meghatározza, hogy a vizsgált termék „kerékpárokat” foglal magában. A „kerékpár” fogalma nem korlátozódik a kétkerekű kerékpárokra, hanem magában foglalja a három- és a négykerekű kerékpárokat is. Mivel a kétkerekű kerékpár messze a kerékpár leggyakoribb típusa, az értesítés címében „kerékpár” szerepelt anélkül, hogy ez kizárta volna a vizsgálat hatálya alól a kerékpárok egyéb típusait. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság azonban megállapította, hogy a vizsgálat termékkörét nem az eljárás megindításáról szóló értesítés, hanem annak 2., a vizsgált termékkel foglalkozó szakasza határozza meg. Az említett szakasz egyértelműen meghatározza, hogy a vizsgált termék „kerékpárokat” foglal magában. A „kerékpár” fogalma nem korlátozódik a kétkerekű kerékpárokra, hanem magában foglalja a három- és a négykerekű kerékpárokat is. Mivel a kétkerekű kerékpár messze a kerékpár leggyakoribb típusa, az értesítés címében „kerékpár” szerepelt anélkül, hogy ez kizárta volna a vizsgálat hatálya alól a kerékpárok egyéb típusait.

| (73) | Az importőr azt állította továbbá, hogy a vizsgálat kifejezetten kétkerekű kerékpárokra irányult. A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Információgyűjtése az elektromos kerékpárok minden típusára kiterjedt; az uniós gyártóknak és az exportőröknek az általuk gyártott és az uniós piacon értékesített valamennyi termékre vonatkozóan fel kellett tüntetniük a kerekek számát. Egyértelmű tehát, hogy a háromkerekű kerékpárokat a vizsgálat során külön azonosították és vizsgálták. Mivel a kétkerekű kerékpárok vitathatatlanul a kerékpárok leggyakoribb típusát alkotják, nem meglepő, hogy az „elektromos kerékpár” kifejezés a vizsgálatban és a piacon egyaránt általánosan vonatkozik az elektromos kerékpárok minden típusára. Ez nem jelenti azt, hogy a vizsgálat nem vette figyelembe a kerékpárok egyéb típusait. |
| --- | --- |

(73)

Az importőr azt állította továbbá, hogy a vizsgálat kifejezetten kétkerekű kerékpárokra irányult. A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Információgyűjtése az elektromos kerékpárok minden típusára kiterjedt; az uniós gyártóknak és az exportőröknek az általuk gyártott és az uniós piacon értékesített valamennyi termékre vonatkozóan fel kellett tüntetniük a kerekek számát. Egyértelmű tehát, hogy a háromkerekű kerékpárokat a vizsgálat során külön azonosították és vizsgálták. Mivel a kétkerekű kerékpárok vitathatatlanul a kerékpárok leggyakoribb típusát alkotják, nem meglepő, hogy az „elektromos kerékpár” kifejezés a vizsgálatban és a piacon egyaránt általánosan vonatkozik az elektromos kerékpárok minden típusára. Ez nem jelenti azt, hogy a vizsgálat nem vette figyelembe a kerékpárok egyéb típusait.

| (74) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok, az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok, valamint a háromkerekű elektromos kerékpárok azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és végső felhasználási módokkal rendelkeznek, mint az elektromos kerékpárok egyéb típusai, így nem zárhatók ki a vizsgálat termékköréből. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok, az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok, valamint a háromkerekű elektromos kerékpárok azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és végső felhasználási módokkal rendelkeznek, mint az elektromos kerékpárok egyéb típusai, így nem zárhatók ki a vizsgálat termékköréből.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Rendes érték

Rendes érték

3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (75) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető, Kínában működő exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg. |
| --- | --- |

(75)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak megfelelő és így piacgazdasági elbánásban részesíthető, Kínában működő exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg.

| (76) | A CCCME álláspontja szerint a Kínának a Kereskedelmi Világszervezethez (a továbbiakban: WTO) való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza a) pontja ii. alpontjának 2016. december 11-i hatályvesztését követően a kínai exportőrökre a rendes érték meghatározásának általános szabályait kell alkalmazni. Ezzel összefüggésben előadta, hogy 2016. december 11. után a nem piacgazdasággal rendelkező országokra irányadó módszertan alkalmazása a rendes érték meghatározására ellentétes az Unió WTO-kötelezettségeivel. Azt állította, hogy a rendes érték nem alapozható egy analóg ország adataira, hanem azt a kínai értékesítési és költségadatokból kiindulva kell meghatározni. |
| --- | --- |

(76)

A CCCME álláspontja szerint a Kínának a Kereskedelmi Világszervezethez (a továbbiakban: WTO) való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza a) pontja ii. alpontjának 2016. december 11-i hatályvesztését követően a kínai exportőrökre a rendes érték meghatározásának általános szabályait kell alkalmazni. Ezzel összefüggésben előadta, hogy 2016. december 11. után a nem piacgazdasággal rendelkező országokra irányadó módszertan alkalmazása a rendes érték meghatározására ellentétes az Unió WTO-kötelezettségeivel. Azt állította, hogy a rendes érték nem alapozható egy analóg ország adataira, hanem azt a kínai értékesítési és költségadatokból kiindulva kell meghatározni.

| (77) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítést 2017. augusztus 20-án tette közzé. Ebből következően az eljárásra az alaprendeletnek az eljárás megindításakor hatályos változata irányadó. Ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontja alapján kell meghatározni azt a szövegállapotot figyelembe véve, amely a vizsgálat megindításának időpontjában, azaz 2017 októberében alkalmazandó volt. Ezért a Bizottság elutasította a CCCME felvetését. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítést 2017. augusztus 20-án tette közzé. Ebből következően az eljárásra az alaprendeletnek az eljárás megindításakor hatályos változata irányadó. Ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontja alapján kell meghatározni azt a szövegállapotot figyelembe véve, amely a vizsgálat megindításának időpontjában, azaz 2017 októberében alkalmazandó volt. Ezért a Bizottság elutasította a CCCME felvetését.

| (78) | Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerint a piacgazdasági elbánás kritériumai:






  1. | a vállalkozás döntéseit a piaci viszonyok alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(78)

Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerint a piacgazdasági elbánás kritériumai:

1.

a vállalkozás döntéseit a piaci viszonyok alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értéket tükrözik;

| 2. | a vállalkozás egyetlen átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalkozás egyetlen átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| 4. | a jogbiztonságot és a stabilitást csődjogi és tulajdonjogi szabályok biztosítják; valamint |
| --- | --- |

4.

a jogbiztonságot és a stabilitást csődjogi és tulajdonjogi szabályok biztosítják; valamint

| 5. | a valutaátváltásokra piaci árfolyamon kerül sor. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltásokra piaci árfolyamon kerül sor.

| (79) | Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártóknak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével megkísérelte beszerezni a szükséges információkat. A mintában szereplő exportáló gyártók közül csak egy, a Giant csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a határidőn belül. |
| --- | --- |

(79)

Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártóknak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével megkísérelte beszerezni a szükséges információkat. A mintában szereplő exportáló gyártók közül csak egy, a Giant csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a határidőn belül.

| (80) | mivel az ügy egymással kapcsolatban álló feleket érintett, a Bizottság megvizsgálta, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok alkotta vállalatcsoport mint egész teljesítette-e a piacgazdasági elbánás alkalmazásának feltételeit. Ennek megfelelően ha egy, a kínai exportáló gyártóval kapcsolatban álló leányvállalat vagy más vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vett az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a Bizottság a piacgazdasági elbánás alkalmazhatóságának vizsgálatát az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére nézve egyaránt elvégezte. |
| --- | --- |

(80)

mivel az ügy egymással kapcsolatban álló feleket érintett, a Bizottság megvizsgálta, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok alkotta vállalatcsoport mint egész teljesítette-e a piacgazdasági elbánás alkalmazásának feltételeit. Ennek megfelelően ha egy, a kínai exportáló gyártóval kapcsolatban álló leányvállalat vagy más vállalat akár közvetlenül, akár közvetve részt vett az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a Bizottság a piacgazdasági elbánás alkalmazhatóságának vizsgálatát az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére nézve egyaránt elvégezte.

| (81) | A Bizottság a vállalatcsoporthoz tartozó legfontosabb jogalanyok telephelyén megkísérelte beszerezni a szükségesnek ítélt információkat, és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelmekben szolgáltatott adatokat. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a vállalatcsoporthoz tartozó legfontosabb jogalanyok telephelyén megkísérelte beszerezni a szükségesnek ítélt információkat, és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelmekben szolgáltatott adatokat.

| (82) | Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a Giant csoport nem bizonyította az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan előírt kritériumok, különösen az 1. és a 3. kritérium teljesítését. A Bizottság ezért elutasította a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(82)

Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a Giant csoport nem bizonyította az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánásra vonatkozóan előírt kritériumok, különösen az 1. és a 3. kritérium teljesítését. A Bizottság ezért elutasította a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet.

| (83) | A Giant csoport nem bizonyította, hogy esetében nincs jelentős állami beavatkozás, és hogy az érintett termék gyártásában az inputok költségei alapjaiban véve a piaci értékeket tükrözik. Az érdekelt feleknek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos tájékoztatása szerint a Giant csoport a Giant csoport kínai csöveket és vázakat vásárol, amelyek árait befolyásolja a nyersalumínium árának a számottevő állami beavatkozás miatti jelentős torzulása. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Giant csoport nem bizonyította, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás alkalmazásának első kritériumát. |
| --- | --- |

(83)

A Giant csoport nem bizonyította, hogy esetében nincs jelentős állami beavatkozás, és hogy az érintett termék gyártásában az inputok költségei alapjaiban véve a piaci értékeket tükrözik. Az érdekelt feleknek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos tájékoztatása szerint a Giant csoport a Giant csoport kínai csöveket és vázakat vásárol, amelyek árait befolyásolja a nyersalumínium árának a számottevő állami beavatkozás miatti jelentős torzulása. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Giant csoport nem bizonyította, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánás alkalmazásának első kritériumát.

| (84) | A Giant csoport nem bizonyította továbbá azt sem, hogy nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Az érdekelt feleknek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos tájékoztatása szerint a Giant csoportnak számos kedvezményes adózási konstrukcióból, visszatérítésből, pénzügyi ösztönzőből és a felmerült költségek miatti speciális engedményből származott előnye. Ezek az előnyök – különösen együttesen – a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásnak tekinthetők. Ezért a vállalatcsoport nem teljesítette a piacgazdasági elbánás alkalmazásának harmadik kritériumát. |
| --- | --- |

(84)

A Giant csoport nem bizonyította továbbá azt sem, hogy nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Az érdekelt feleknek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos tájékoztatása szerint a Giant csoportnak számos kedvezményes adózási konstrukcióból, visszatérítésből, pénzügyi ösztönzőből és a felmerült költségek miatti speciális engedményből származott előnye. Ezek az előnyök – különösen együttesen – a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásnak tekinthetők. Ezért a vállalatcsoport nem teljesítette a piacgazdasági elbánás alkalmazásának harmadik kritériumát.

| (85) | A Bizottság a ténymegállapításokról tájékoztatta az érintett exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt feleknek lehetőségük volt a ténymegállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A Bizottság figyelembe vette az ismertetett véleményeket. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság a ténymegállapításokról tájékoztatta az érintett exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt feleknek lehetőségük volt a ténymegállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A Bizottság figyelembe vette az ismertetett véleményeket.

| (86) | A piacgazdasági elbánással kapcsolatos ténymegállapításokról adott tájékoztatást követően a Giant csoport több észrevételt fogalmazott meg. |
| --- | --- |

(86)

A piacgazdasági elbánással kapcsolatos ténymegállapításokról adott tájékoztatást követően a Giant csoport több észrevételt fogalmazott meg.

| (87) | Az első kritériummal kapcsolatban a Giant csoport azt állította, hogy az elektromos kerékpárok gyártása során felhasznált alumínium ára a London Metal Exchange (a továbbiakban: LME) árfolyamai alapján megfelel a nemzetközi áraknak. Emellett előadta, hogy az okozott torzulás nem minősíthető jelentősnek, mivel érték szempontjából az állítólagos torzulás hatása csekély mértékű. |
| --- | --- |

(87)

Az első kritériummal kapcsolatban a Giant csoport azt állította, hogy az elektromos kerékpárok gyártása során felhasznált alumínium ára a London Metal Exchange (a továbbiakban: LME) árfolyamai alapján megfelel a nemzetközi áraknak. Emellett előadta, hogy az okozott torzulás nem minősíthető jelentősnek, mivel érték szempontjából az állítólagos torzulás hatása csekély mértékű.

| (88) | Amint azt a Bizottság az érdekelt feleknek átadott tájékoztató dokumentumban részletesen kifejtette, a kínai kormány a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE) kialakításából adódóan teljes ellenőrzést gyakorolhat az alumíniumpiac felett. Az, hogy e befolyását felhasználva az árakat piaci szinten, vagy egyéb megfontolások alapján és így a piaci árszinttől változó mértékben eltérő szinten rögzíti, lényegtelen a jelentős állami beavatkozás megállapítása szempontjából. A jelentős állami beavatkozás kritériuma akkor teljesül, ha az állam az árakat nem csupán elhanyagolható mértékben befolyásolhatja, hanem képes azok fölött jelentős mértékű ellenőrzést gyakorolni, függetlenül annak tényleges módjától. |
| --- | --- |

(88)

Amint azt a Bizottság az érdekelt feleknek átadott tájékoztató dokumentumban részletesen kifejtette, a kínai kormány a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE) kialakításából adódóan teljes ellenőrzést gyakorolhat az alumíniumpiac felett. Az, hogy e befolyását felhasználva az árakat piaci szinten, vagy egyéb megfontolások alapján és így a piaci árszinttől változó mértékben eltérő szinten rögzíti, lényegtelen a jelentős állami beavatkozás megállapítása szempontjából. A jelentős állami beavatkozás kritériuma akkor teljesül, ha az állam az árakat nem csupán elhanyagolható mértékben befolyásolhatja, hanem képes azok fölött jelentős mértékű ellenőrzést gyakorolni, függetlenül annak tényleges módjától.

| (89) | Az, hogy az elektromos kerékpárok gyártása során más termékekhez képest kisebb arányban használnak fel alumíniumot, nem változtat azon a tényen, hogy az elektromoskerékpár-gyártók jelentősen torzult piacon működnek. Ebben a konkrét ügyben – annak értékétől függetlenül – a Bizottság a vizsgálat során gyűjtött tények alapján megállapította, hogy az alumíniumcsőből készült alumíniumváz az elektromos kerékpár gyártásának egyik legalapvetőbb eleme, amely áttételesen kihat valamennyi egyéb alkatrészre és összetevőre. |
| --- | --- |

(89)

Az, hogy az elektromos kerékpárok gyártása során más termékekhez képest kisebb arányban használnak fel alumíniumot, nem változtat azon a tényen, hogy az elektromoskerékpár-gyártók jelentősen torzult piacon működnek. Ebben a konkrét ügyben – annak értékétől függetlenül – a Bizottság a vizsgálat során gyűjtött tények alapján megállapította, hogy az alumíniumcsőből készült alumíniumváz az elektromos kerékpár gyártásának egyik legalapvetőbb eleme, amely áttételesen kihat valamennyi egyéb alkatrészre és összetevőre.

| (90) | A harmadik kritériumot illetően a Giant csoport azzal érvelt, hogy a differenciált adókulcsban Kína legitim iparpolitikai célkitűzései jutnak kifejezésre, így az nem tekinthető a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak. A Giant csoport emellett azt állította, hogy az esetleges torzulások nem jelentősek. A vállalatcsoport további állítása szerint a Bizottság hibás módszert alkalmazott annak megállapítása során, hogy a földhasználati jogok kedvezményes biztosítása jelentős torzulásnak minősül-e, mivel a kapott előnyt nem amortizálta az eszköz élettartamára vetítve. |
| --- | --- |

(90)

A harmadik kritériumot illetően a Giant csoport azzal érvelt, hogy a differenciált adókulcsban Kína legitim iparpolitikai célkitűzései jutnak kifejezésre, így az nem tekinthető a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak. A Giant csoport emellett azt állította, hogy az esetleges torzulások nem jelentősek. A vállalatcsoport további állítása szerint a Bizottság hibás módszert alkalmazott annak megállapítása során, hogy a földhasználati jogok kedvezményes biztosítása jelentős torzulásnak minősül-e, mivel a kapott előnyt nem amortizálta az eszköz élettartamára vetítve.

| (91) | A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti jelentős torzulás megállapítása bármilyen jogi vagy ténybeli kapcsolatban állna az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (szubvencióellenes alaprendelet) értelmében vett előny fogalmával. A fogalom sokkal inkább az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti jelen vizsgálat lényegi eleme. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti jelentős torzulás megállapítása bármilyen jogi vagy ténybeli kapcsolatban állna az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (szubvencióellenes alaprendelet) értelmében vett előny fogalmával. A fogalom sokkal inkább az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti jelen vizsgálat lényegi eleme.

8

| (92) | A Bizottság megállapította, hogy a vállalatcsoporton belül két vállalat a földhasználati jog díja után csaknem teljes visszatérítést kapott, míg egy harmadik a visszatérítést követően a földhasználati jog díjának töredékét fizette meg. Tekintettel az ágazat jellegére, ahol a földterület a legfontosabb és természetét tekintve leglényegesebb eszköz, a Bizottság kénytelen volt arra a következtetésre jutni, hogy a vállalat termelési költségeiben és pénzügyi helyzetében a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások érvényesülnek. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság megállapította, hogy a vállalatcsoporton belül két vállalat a földhasználati jog díja után csaknem teljes visszatérítést kapott, míg egy harmadik a visszatérítést követően a földhasználati jog díjának töredékét fizette meg. Tekintettel az ágazat jellegére, ahol a földterület a legfontosabb és természetét tekintve leglényegesebb eszköz, a Bizottság kénytelen volt arra a következtetésre jutni, hogy a vállalat termelési költségeiben és pénzügyi helyzetében a nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások érvényesülnek.

| (93) | Ezért a Giant csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelemének elutasítására vonatkozó következtetés változatlan. |
| --- | --- |

(93)

Ezért a Giant csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelemének elutasítására vonatkozó következtetés változatlan.

| (94) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végleges döntéséről. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végleges döntéséről.

3.1.2.   Analóg ország

Analóg ország

| (95) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ehhez ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot. |
| --- | --- |

(95)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ehhez ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot.

| (96) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő Svájc, Japán és Tajvan mellett a Bizottság megpróbálta Ausztráliában, Mexikóban, Dél-Koreában, Thaiföldön, Törökországban és az Egyesült Államokban is azonosítani a vizsgált termék gyártóit. A kapott információk alapján a Bizottság a hasonló termék 27 ismert gyártójától kért információkat. Az analóg országbeli gyártóknak szóló kérdőívet egy svájci és egy tajvani gyártó töltötte ki. A tajvani gyártó válaszából lényeges információk hiányoztak, többek között az előállítási költség terméktípusonkénti bontása, valamint a belföldi értékesítések jegyzéke. Mivel a gyártó a Bizottság kérése ellenére sem egészítette ki a válaszát, az egyetlen lehetséges analóg ország Svájc maradt. |
| --- | --- |

(96)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő Svájc, Japán és Tajvan mellett a Bizottság megpróbálta Ausztráliában, Mexikóban, Dél-Koreában, Thaiföldön, Törökországban és az Egyesült Államokban is azonosítani a vizsgált termék gyártóit. A kapott információk alapján a Bizottság a hasonló termék 27 ismert gyártójától kért információkat. Az analóg országbeli gyártóknak szóló kérdőívet egy svájci és egy tajvani gyártó töltötte ki. A tajvani gyártó válaszából lényeges információk hiányoztak, többek között az előállítási költség terméktípusonkénti bontása, valamint a belföldi értékesítések jegyzéke. Mivel a gyártó a Bizottság kérése ellenére sem egészítette ki a válaszát, az egyetlen lehetséges analóg ország Svájc maradt.

| (97) | A CCCME azzal érvelt, hogy Svájc több szempontból sem felel meg analóg országként. Először is a svájci elektromos kerékpárok eltérnek a kínaiaktól – az előbbieket központi motorral, míg a kínai elektromos kerékpárok döntő többségét a kerékagyba szerelt agymotorral készítik, a két technológia pedig nem azonos. A svájci gyártók emellett lényegesen eltérő alkatrészeket (nagyobb teljesítményű központi motorokat, GPS-technológiára képes vezérlőket, érintőképernyős kijelzőket stb.) is felhasználnak. Másodszor: a svájci gyártók saját márkáikat gyártják, míg a kínaiak főként az uniós importőrök eredetiberendezés-gyártói. Harmadszor: a teljes svájci termelés mennyisége lényegesen kisebb a kínai termelésénél. Negyedszer: a svájciak az Unióból és Japánból hoznak be alkatrészt, míg a kínai gyártók belföldi beszerzésre támaszkodnak. Végül a nyolc svájci gyártó közül három mindössze újraértékesíti a Tajvanról behozott teljes elektromos kerékpárokat, a legnagyobb gyártó pedig minden alkatrészt külföldről hoz be, és Svájcban csak összeszerelést végez. |
| --- | --- |

(97)

A CCCME azzal érvelt, hogy Svájc több szempontból sem felel meg analóg országként. Először is a svájci elektromos kerékpárok eltérnek a kínaiaktól – az előbbieket központi motorral, míg a kínai elektromos kerékpárok döntő többségét a kerékagyba szerelt agymotorral készítik, a két technológia pedig nem azonos. A svájci gyártók emellett lényegesen eltérő alkatrészeket (nagyobb teljesítményű központi motorokat, GPS-technológiára képes vezérlőket, érintőképernyős kijelzőket stb.) is felhasználnak. Másodszor: a svájci gyártók saját márkáikat gyártják, míg a kínaiak főként az uniós importőrök eredetiberendezés-gyártói. Harmadszor: a teljes svájci termelés mennyisége lényegesen kisebb a kínai termelésénél. Negyedszer: a svájciak az Unióból és Japánból hoznak be alkatrészt, míg a kínai gyártók belföldi beszerzésre támaszkodnak. Végül a nyolc svájci gyártó közül három mindössze újraértékesíti a Tajvanról behozott teljes elektromos kerékpárokat, a legnagyobb gyártó pedig minden alkatrészt külföldről hoz be, és Svájcban csak összeszerelést végez.

| (98) | A CEIEB szintén azzal érvelt, hogy Svájc nem felel meg analóg országként. Rámutatott, hogy Svájc fejlettségi szintje jelentősen eltér Kínáétól, így termelési költségeik (különösen munkaerőköltségeik) sem azonosak. Ezenkívül a világon nincs még egy olyan piac, ahol hasonlóan magas részesedéssel bírnának az elektromos gyorsasági kerékpárok, amelyek a jogszabályban előírt típusengedélyezés miatt általában költségesebbek. |
| --- | --- |

(98)

A CEIEB szintén azzal érvelt, hogy Svájc nem felel meg analóg országként. Rámutatott, hogy Svájc fejlettségi szintje jelentősen eltér Kínáétól, így termelési költségeik (különösen munkaerőköltségeik) sem azonosak. Ezenkívül a világon nincs még egy olyan piac, ahol hasonlóan magas részesedéssel bírnának az elektromos gyorsasági kerékpárok, amelyek a jogszabályban előírt típusengedélyezés miatt általában költségesebbek.

| (99) | A vizsgálat megerősítette, hogy míg a mintában szereplő exportáló gyártók által Kínából az Unióba exportált elektromos kerékpárok túlnyomó többsége agymotoros, a vizsgálati időszakban az együttműködő analóg országbeli gyártó kizárólag központi motoros elektromos kerékpárokat értékesített a svájci piacon. Az akkumulátor mellett általában az elektromos kerékpárok legdrágább alkatrésze a motor. A központi és agymotorok két különböző technológiát képviselnek, amelyek műszaki specifikációja és összetettsége is eltérő. A központi motorok nem csupán árukban térnek el az agymotoroktól, a technológiaválasztás áttételesen más alkatrészekre is kihat. Például egy központi motorral szerelt elektromos kerékpár más – gyakran drágább – vázzal készül, amelyet a motornak megfelelően alakítottak ki. Ugyanez igaz az agymotorral szerelt elektromos kerékpárok kerekei esetében is. Egyes további alkatrészek, például speciális motortartók szükségesek a központi motorral szerelt elektromos kerékpárokhoz, az agymotoros kerékpárokhoz viszont nem. Más alkatrészek, például a nyomatékszenzorok, a motortípustól függően eltérőek. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgálat megerősítette, hogy míg a mintában szereplő exportáló gyártók által Kínából az Unióba exportált elektromos kerékpárok túlnyomó többsége agymotoros, a vizsgálati időszakban az együttműködő analóg országbeli gyártó kizárólag központi motoros elektromos kerékpárokat értékesített a svájci piacon. Az akkumulátor mellett általában az elektromos kerékpárok legdrágább alkatrésze a motor. A központi és agymotorok két különböző technológiát képviselnek, amelyek műszaki specifikációja és összetettsége is eltérő. A központi motorok nem csupán árukban térnek el az agymotoroktól, a technológiaválasztás áttételesen más alkatrészekre is kihat. Például egy központi motorral szerelt elektromos kerékpár más – gyakran drágább – vázzal készül, amelyet a motornak megfelelően alakítottak ki. Ugyanez igaz az agymotorral szerelt elektromos kerékpárok kerekei esetében is. Egyes további alkatrészek, például speciális motortartók szükségesek a központi motorral szerelt elektromos kerékpárokhoz, az agymotoros kerékpárokhoz viszont nem. Más alkatrészek, például a nyomatékszenzorok, a motortípustól függően eltérőek.

| (100) | Tekintettel arra, hogy két különböző, eltérő költségszerkezetű és árszintű technológiáról van szó, Svájc analóg országként való figyelembevételével a Bizottság a behozatal túlnyomó többsége esetében nem állapíthatna meg rendes értéket egyrészt az előzőekben említett áttételes hatások miatt, másrészt azon kiigazítások nehéz számszerűsítése miatt, amelyekkel a svájci adatok alapján számított rendes érték megfeleltethető a Kínából az Unióba exportált terméktípusoknak. |
| --- | --- |

(100)

Tekintettel arra, hogy két különböző, eltérő költségszerkezetű és árszintű technológiáról van szó, Svájc analóg országként való figyelembevételével a Bizottság a behozatal túlnyomó többsége esetében nem állapíthatna meg rendes értéket egyrészt az előzőekben említett áttételes hatások miatt, másrészt azon kiigazítások nehéz számszerűsítése miatt, amelyekkel a svájci adatok alapján számított rendes érték megfeleltethető a Kínából az Unióba exportált terméktípusoknak.

| (101) | A Bizottság megvizsgálta továbbá az együttműködő analóg országbeli gyártó más országokba irányuló exportját, de az szintén kizárólag központi motorral szerelt elektromos kerékpárokból állt. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megvizsgálta továbbá az együttműködő analóg országbeli gyártó más országokba irányuló exportját, de az szintén kizárólag központi motorral szerelt elektromos kerékpárokból állt.

| (102) | A Bizottság ezért az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy Svájc nem minősül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság ezért az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy Svájc nem minősül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak.

| (103) | Ennek következtében megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik ország hiányában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem lehetséges megállapítani a mintába felvett gyártók esetében a rendes értéket piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, illetve az ilyen országból más országokba – beleértve az Uniót – exportált termék ára alapján, ezért a rendes értéket más észszerű szempont – ebben az esetben az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak – alapján kell megállapítani. A Bizottság ezt indokoltnak tartotta egyrészt amiatt, hogy Svájc nem minősült megfelelőnek, másrészt az egyéb együttműködés (96) és (99)–(102) preambulumbekezdésben említett hiánya miatt. Indokoltnak tartotta továbbá az uniós piac mérete, a behozatal megléte, valamint a terméket az uniós piacon érintő erős belső verseny miatt is. |
| --- | --- |

(103)

Ennek következtében megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik ország hiányában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem lehetséges megállapítani a mintába felvett gyártók esetében a rendes értéket piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, illetve az ilyen országból más országokba – beleértve az Uniót – exportált termék ára alapján, ezért a rendes értéket más észszerű szempont – ebben az esetben az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak – alapján kell megállapítani. A Bizottság ezt indokoltnak tartotta egyrészt amiatt, hogy Svájc nem minősült megfelelőnek, másrészt az egyéb együttműködés (96) és (99)–(102) preambulumbekezdésben említett hiánya miatt. Indokoltnak tartotta továbbá az uniós piac mérete, a behozatal megléte, valamint a terméket az uniós piacon érintő erős belső verseny miatt is.

3.1.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (104) | mivel a piacgazdasági elbánás a jelen ügyben nem volt alkalmazható, a Bizottság a fenti (103) preambulumbekezdésben ismertetett módon valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján, a mintában szereplő és az (51) preambulumbekezdésben felsorolt uniós gyártók telephelyén ellenőrzött adatok figyelembevételével állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(104)

mivel a piacgazdasági elbánás a jelen ügyben nem volt alkalmazható, a Bizottság a fenti (103) preambulumbekezdésben ismertetett módon valamennyi kínai exportáló gyártó esetében az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján, a mintában szereplő és az (51) preambulumbekezdésben felsorolt uniós gyártók telephelyén ellenőrzött adatok figyelembevételével állapította meg a rendes értéket.

| (105) | A Bizottság az egyes terméktípusok rendes értékét a tényleges (gyártelepi) értékesítési ár alapján, az uniós gazdasági ágazat nyereségcéljának megfelelő kiigazítással határozta meg. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság az egyes terméktípusok rendes értékét a tényleges (gyártelepi) értékesítési ár alapján, az uniós gazdasági ágazat nyereségcéljának megfelelő kiigazítással határozta meg.

| (106) | A Kínából az Unióba exportált terméktípusok döntő többsége megfeleltethető volt az Unióban gyártott és értékesített terméktípusoknak. Azokban a ritka esetekben, amikor a pontos megfeleltetés termékkód szintjén nem volt lehetséges, a Bizottság több lépésben eltávolította a termékkódhoz kapcsolt jellemzőket addig, amíg nem adódott sikeres megfeleltetés. Egyes kivételes esetekben, amikor az adott kerékpártípust nem gyártották az Unióban, a lehető legközelebbi megfeleltetés egyéb jellemzők alapján történt. A Bizottság az eljárás részleteiről tájékoztatta az exportáló gyártókat. |
| --- | --- |

(106)

A Kínából az Unióba exportált terméktípusok döntő többsége megfeleltethető volt az Unióban gyártott és értékesített terméktípusoknak. Azokban a ritka esetekben, amikor a pontos megfeleltetés termékkód szintjén nem volt lehetséges, a Bizottság több lépésben eltávolította a termékkódhoz kapcsolt jellemzőket addig, amíg nem adódott sikeres megfeleltetés. Egyes kivételes esetekben, amikor az adott kerékpártípust nem gyártották az Unióban, a lehető legközelebbi megfeleltetés egyéb jellemzők alapján történt. A Bizottság az eljárás részleteiről tájékoztatta az exportáló gyártókat.

3.2.   Exportár

Exportár

| (107) | A mintában szereplő exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységüket vagy közvetlenül a független vevők felé, vagy velük kapcsolatban álló vagy független importőrökön keresztül végezték. |
| --- | --- |

(107)

A mintában szereplő exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységüket vagy közvetlenül a független vevők felé, vagy velük kapcsolatban álló vagy független importőrökön keresztül végezték.

| (108) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(108)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (109) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, a Bizottság úgy tekintette, hogy az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ezekben az esetekben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, köztük az SGA-költségek, valamint a nyereség (9 %) figyelembevételével kiigazította. |
| --- | --- |

(109)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, a Bizottság úgy tekintette, hogy az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ezekben az esetekben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, köztük az SGA-költségek, valamint a nyereség (9 %) figyelembevételével kiigazította.

3.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (110) | A Bizottság a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (111) | A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A Bizottság – a mintában szereplő exportáló gyártók által a kitöltött kérdőíveken és az ellenőrző látogatások során szolgáltatott adatok alapján – a következőknek megfelelően igazította ki az exportárat: bankköltségek, anyagmozgatási és berakodási költségek az exportáló országban, hitelköltségek, valamint az Unióban működő, az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők esetében a független kereskedők nyeresége. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A Bizottság – a mintában szereplő exportáló gyártók által a kitöltött kérdőíveken és az ellenőrző látogatások során szolgáltatott adatok alapján – a következőknek megfelelően igazította ki az exportárat: bankköltségek, anyagmozgatási és berakodási költségek az exportáló országban, hitelköltségek, valamint az Unióban működő, az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedők esetében a független kereskedők nyeresége.

| (112) | A CCCME és a mintában szereplő exportáló gyártók egyike azzal érvelt, hogy a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az utóbbit felfelé szükséges igazítani arra tekintettel, hogy az exportáló gyártók eredetiberendezés-gyártók. |
| --- | --- |

(112)

A CCCME és a mintában szereplő exportáló gyártók egyike azzal érvelt, hogy a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az utóbbit felfelé szükséges igazítani arra tekintettel, hogy az exportáló gyártók eredetiberendezés-gyártók.

| (113) | A CCCME szerint mivel a kínai elektromoskerékpár-gyártók többsége eredetiberendezés-gyártó, az általuk gyártott elektromos kerékpárokat márkaimportőrökön és forgalmazókon keresztül értékesítik a végső fogyasztóknak. A végső fogyasztóknak felszámított ár egyaránt tartalmazza a márkaimportőr és a forgalmazó árrését. A CCCME megállapította, hogy az elektromos kerékpárok ágazatában a márkaimportőrök különböznek más ágazatok általános importőreitől. |
| --- | --- |

(113)

A CCCME szerint mivel a kínai elektromoskerékpár-gyártók többsége eredetiberendezés-gyártó, az általuk gyártott elektromos kerékpárokat márkaimportőrökön és forgalmazókon keresztül értékesítik a végső fogyasztóknak. A végső fogyasztóknak felszámított ár egyaránt tartalmazza a márkaimportőr és a forgalmazó árrését. A CCCME megállapította, hogy az elektromos kerékpárok ágazatában a márkaimportőrök különböznek más ágazatok általános importőreitől.

| (114) | A CCCME szerint ennek oka az, hogy a Kínából az Unióba exportált legtöbb elektromos kerékpár esetében a tervezést, valamint a kutatás-fejlesztést a márkaimportőrök, vagy a márkaimportőrök az exportőrrel együttműködve végzik. Mindkét esetben a márkaimportőröknek jelentős befektetésük fűződik e munkához csakúgy, ahogyan maguknak az uniós gyártóknak is. Az importárakon túl a márkaimportőrök a viszonteladói árba saját márkaértéküket is beépítik. Ezért a kínai elektromos kerékpárok exportárát a rendes értékkel való összehasonlítás előtt felfelé kell igazítani a márkaimportőr árrésének hozzáadásával. |
| --- | --- |

(114)

A CCCME szerint ennek oka az, hogy a Kínából az Unióba exportált legtöbb elektromos kerékpár esetében a tervezést, valamint a kutatás-fejlesztést a márkaimportőrök, vagy a márkaimportőrök az exportőrrel együttműködve végzik. Mindkét esetben a márkaimportőröknek jelentős befektetésük fűződik e munkához csakúgy, ahogyan maguknak az uniós gyártóknak is. Az importárakon túl a márkaimportőrök a viszonteladói árba saját márkaértéküket is beépítik. Ezért a kínai elektromos kerékpárok exportárát a rendes értékkel való összehasonlítás előtt felfelé kell igazítani a márkaimportőr árrésének hozzáadásával.

| (115) | A Bizottság mérlegelte az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának („A kereskedelem szintje”) megfelelő kiigazítás végrehajtását. A vonatkozó feltételek azonban nem teljesültek, mivel a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében a terméktípusok szintjén nem állapított meg tartós és határozott eltérést az uniós gazdasági ágazat szerepében és áraiban az eredetiberendezés-gyártóktól és nem eredetiberendezés-gyártóktól származó termékek unós piaci értékesítésében. Ugyancsak nem volt alkalmazható az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának ii. alpontja, mivel az érintett kereskedelmi szint (eredetiberendezés-gyártók) létezik az uniós gyártók belföldi piacán. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság mérlegelte az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának („A kereskedelem szintje”) megfelelő kiigazítás végrehajtását. A vonatkozó feltételek azonban nem teljesültek, mivel a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében a terméktípusok szintjén nem állapított meg tartós és határozott eltérést az uniós gazdasági ágazat szerepében és áraiban az eredetiberendezés-gyártóktól és nem eredetiberendezés-gyártóktól származó termékek unós piaci értékesítésében. Ugyancsak nem volt alkalmazható az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának ii. alpontja, mivel az érintett kereskedelmi szint (eredetiberendezés-gyártók) létezik az uniós gyártók belföldi piacán.

| (116) | A Bizottság mérlegelte továbbá a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja („Egyéb tényezők”) szerinti kiigazítás végrehajtását a márkaimportőrök tervezési és kutatás-fejlesztési költségeinek figyelembevétele céljából. A vizsgálat e szakaszában azonban az exportáló gyártók nem szolgáltattak megbízható számszerű adatokat a Bizottság részére ezekről a költségekről. Ennek megfelelően a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy adjanak át a részére megbízható és ellenőrizhető számszerű költségadatokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerinti kiigazítás céljából. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság mérlegelte továbbá a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja („Egyéb tényezők”) szerinti kiigazítás végrehajtását a márkaimportőrök tervezési és kutatás-fejlesztési költségeinek figyelembevétele céljából. A vizsgálat e szakaszában azonban az exportáló gyártók nem szolgáltattak megbízható számszerű adatokat a Bizottság részére ezekről a költségekről. Ennek megfelelően a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy adjanak át a részére megbízható és ellenőrizhető számszerű költségadatokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerinti kiigazítás céljából.

| (117) | A Bizottság ezért elutasította a CCCME igényét. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság ezért elutasította a CCCME igényét.

| (118) | A mintában szereplő három exportáló gyártó szerint a Bizottság által javasolt terméktípus szerinti besorolás nem alkalmas a különböző árszintű elektromos kerékpárok megkülönböztetéséhez. Arra kérték a Bizottságot, hogy több jellemzővel bővítse ki a terméktípus szerinti besorolást, nevezetesen:






  — | váltó – a külső váltó és a belső váltó közötti különbség megjelenítése céljából, |
| --- | --- | --- |

(118)

A mintában szereplő három exportáló gyártó szerint a Bizottság által javasolt terméktípus szerinti besorolás nem alkalmas a különböző árszintű elektromos kerékpárok megkülönböztetéséhez. Arra kérték a Bizottságot, hogy több jellemzővel bővítse ki a terméktípus szerinti besorolást, nevezetesen:

—

váltó – a külső váltó és a belső váltó közötti különbség megjelenítése céljából,

| — | fék – a mechanikus és a hidraulikus fék közötti különbség megjelenítése céljából, |
| --- | --- |

—

fék – a mechanikus és a hidraulikus fék közötti különbség megjelenítése céljából,

| — | felfüggesztés – a rugós, a hidraulikus és a légrugós felfüggesztés közötti különbség megjelenítése céljából, valamint |
| --- | --- |

—

felfüggesztés – a rugós, a hidraulikus és a légrugós felfüggesztés közötti különbség megjelenítése céljából, valamint

| — | akkumulátorjellemzők – a 250 Wh alatti, valamint a 250 Wh és 350 Wh közötti két kapacitástartomány beépítése céljából. |
| --- | --- |

—

akkumulátorjellemzők – a 250 Wh alatti, valamint a 250 Wh és 350 Wh közötti két kapacitástartomány beépítése céljából.

| (119) | A panaszos ugyanakkor azzal érvelt, hogy az egyes javasolt jellemzőkön belül a különféle alkatrészek ára nem feltétlenül eltérő. Ezenkívül az egyes javasolt jellemzőkön belül állítólagosan drágább alkatrészeket tartalmazó elektromos kerékpárok nem feltétlenül drágábbak az állítólagosan olcsóbb alkatrészt tartalmazó kerékpároknál. A panaszos több példát említett erre. |
| --- | --- |

(119)

A panaszos ugyanakkor azzal érvelt, hogy az egyes javasolt jellemzőkön belül a különféle alkatrészek ára nem feltétlenül eltérő. Ezenkívül az egyes javasolt jellemzőkön belül állítólagosan drágább alkatrészeket tartalmazó elektromos kerékpárok nem feltétlenül drágábbak az állítólagosan olcsóbb alkatrészt tartalmazó kerékpároknál. A panaszos több példát említett erre.

| (120) | Az exportáló gyártók viszont nem értettek egyet, rámutatva például arra, hogy példáiban a panaszos egy csúcskategóriás 10 sebességes külső váltót hasonlít össze egy alsókategóriás 3 sebességes belső váltóval. Ez lenne a hasonló árak oka. Ugyanígy a példákban a csúcskategóriás mechanikus fékeket alsókategóriás hidraulikus fékekkel hasonlítják össze. Az exportáló gyártó rámutatott továbbá arra, hogy nincs értelme eltérő alkatrészeket tartalmazó kerékpárokat összehasonlítani annak bizonyítására, hogy az érintett alkatrészek nem befolyásolják a teljes kerékpár árát, mivel a kérdéses alkatrészeken kívül mindegyik példában vannak egyéb megkülönböztető tényezők is. |
| --- | --- |

(120)

Az exportáló gyártók viszont nem értettek egyet, rámutatva például arra, hogy példáiban a panaszos egy csúcskategóriás 10 sebességes külső váltót hasonlít össze egy alsókategóriás 3 sebességes belső váltóval. Ez lenne a hasonló árak oka. Ugyanígy a példákban a csúcskategóriás mechanikus fékeket alsókategóriás hidraulikus fékekkel hasonlítják össze. Az exportáló gyártó rámutatott továbbá arra, hogy nincs értelme eltérő alkatrészeket tartalmazó kerékpárokat összehasonlítani annak bizonyítására, hogy az érintett alkatrészek nem befolyásolják a teljes kerékpár árát, mivel a kérdéses alkatrészeken kívül mindegyik példában vannak egyéb megkülönböztető tényezők is.

| (121) | A Bizottság mindkét fél észrevételeit tudomásul vette. A kiegészítő jellemzőket illetően a Bizottság megjegyzi: nem tudta megállapítani, hogy egy belső váltó minden esetben lényegesen drágább, mint egy külső, vagy hogy egy hidraulikus fék minden esetben lényegesen drágább, mint egy mechanikus. Az említett alkategóriákon belül egyaránt vannak az árskála felső és alsó végét képviselő alkatrészek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy látszólag nincs olyan tartós és jelentős árkülönbség a javasolt kiegészítő jellemzőkön belüli alkatrészek között, amely indokolná az e vizsgálatban megállapított terméktípusok módosítását. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság mindkét fél észrevételeit tudomásul vette. A kiegészítő jellemzőket illetően a Bizottság megjegyzi: nem tudta megállapítani, hogy egy belső váltó minden esetben lényegesen drágább, mint egy külső, vagy hogy egy hidraulikus fék minden esetben lényegesen drágább, mint egy mechanikus. Az említett alkategóriákon belül egyaránt vannak az árskála felső és alsó végét képviselő alkatrészek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy látszólag nincs olyan tartós és jelentős árkülönbség a javasolt kiegészítő jellemzőkön belüli alkatrészek között, amely indokolná az e vizsgálatban megállapított terméktípusok módosítását.

| (122) | A vizsgálat e szakaszában nem merült fel olyan bizonyíték, amely igazolta volna az előzőekben említett, valamint az exportáló gyártók által a későbbiekben megjelölt egyéb jellemzőkön (nevezetesen a váltók sebességszámán és a központi motor márkáján) belüli alkatrészek közötti árkülönbségen alapuló kiigazításokat. Az Unióba exportált kínai elektromos kerékpárok az e jellemzőkön belüli alkatrészek együttesét tartalmazzák, amelyben a Bizottság legjobb tudomása szerint egyik típus sem élvez elsőbbséget. Ugyanez mondható el az Unióban gyártott elektromos kerékpárokról is. A Bizottság ebben az esetben is felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak olyan ellenőrizhető bizonyítékokat, amelyek segítségével elvégezheti a fenti érvek értékelését. |
| --- | --- |

(122)

A vizsgálat e szakaszában nem merült fel olyan bizonyíték, amely igazolta volna az előzőekben említett, valamint az exportáló gyártók által a későbbiekben megjelölt egyéb jellemzőkön (nevezetesen a váltók sebességszámán és a központi motor márkáján) belüli alkatrészek közötti árkülönbségen alapuló kiigazításokat. Az Unióba exportált kínai elektromos kerékpárok az e jellemzőkön belüli alkatrészek együttesét tartalmazzák, amelyben a Bizottság legjobb tudomása szerint egyik típus sem élvez elsőbbséget. Ugyanez mondható el az Unióban gyártott elektromos kerékpárokról is. A Bizottság ebben az esetben is felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak olyan ellenőrizhető bizonyítékokat, amelyek segítségével elvégezheti a fenti érvek értékelését.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (123) | A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(123)

A mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (124) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozta meg. Ez esetben a Bizottság a különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számította ki. |
| --- | --- |

(124)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozta meg. Ez esetben a Bizottság a különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számította ki.

| (125) | A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság meghatározta az együttműködés szintjét Kínában. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő exportáló gyártók uniós exportvolumene. |
| --- | --- |

(125)

A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság meghatározta az együttműködés szintjét Kínában. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő exportáló gyártók uniós exportvolumene.

| (126) | Az együttműködés szintje magas volt. Ennek megfelelően a Bizottság a Kínában működő minden más exportáló gyártó dömpingkülönbözetét ideiglenesen a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra meghatározott legnagyobb dömpingkülönbözet szintjén állapította meg. |
| --- | --- |

(126)

Az együttműködés szintje magas volt. Ennek megfelelően a Bizottság a Kínában működő minden más exportáló gyártó dömpingkülönbözetét ideiglenesen a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra meghatározott legnagyobb dömpingkülönbözet szintjén állapította meg.

| (127) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók (lásd a mellékletet) | 51,0 % |
| Minden más vállalat | 106,4 % |

(127)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók (lásd a mellékletet)

51,0 %

Minden más vállalat

106,4 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (128) | A figyelembe vett időszak kezdetén 41 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. Közülük a vizsgálati időszak alatt négyen szüntették be a termék gyártását. |
| --- | --- |

(128)

A figyelembe vett időszak kezdetén 41 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. Közülük a vizsgálati időszak alatt négyen szüntették be a termék gyártását.

| (129) | Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 1,1 millió darabot tett ki. Ezt a számot a Bizottság az Európai Kerékpár-ágazati Szövetség (a továbbiakban: CONEBI) által benyújtott felhasználási adat, a behozatali statisztikák, valamint az értékesítésnek a mintában szereplő uniós gyártók termeléséhez viszonyított aránya alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(129)

Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 1,1 millió darabot tett ki. Ezt a számot a Bizottság az Európai Kerékpár-ágazati Szövetség (a továbbiakban: CONEBI) által benyújtott felhasználási adat, a behozatali statisztikák, valamint az értékesítésnek a mintában szereplő uniós gyártók termeléséhez viszonyított aránya alapján határozta meg.

| (130) | Egy érdekelt fél jelezte, hogy két uniós gyártó importál is elektromos kerékpárokat. Nem állította azonban azt, hogy e gyártókat ki kellene zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, és a kizárás mellett szóló érveket sem mutatott be. A behozatal önmagában nem indokolja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárást. |
| --- | --- |

(130)

Egy érdekelt fél jelezte, hogy két uniós gyártó importál is elektromos kerékpárokat. Nem állította azonban azt, hogy e gyártókat ki kellene zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, és a kizárás mellett szóló érveket sem mutatott be. A behozatal önmagában nem indokolja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárást.

| (131) | Egy másik fél szerint az ATALA, valamint a vele kapcsolatban álló Accell Nederland nem tekinthető az uniós gazdasági ágazathoz tartozónak, mert az ATALA elektromos kerékpárokat importál Kínából. Az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint az ATALA és az Accell nem áll kapcsolatban egymással. Mindenesetre a behozatal önmagában nem indokolja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárást. |
| --- | --- |

(131)

Egy másik fél szerint az ATALA, valamint a vele kapcsolatban álló Accell Nederland nem tekinthető az uniós gazdasági ágazathoz tartozónak, mert az ATALA elektromos kerékpárokat importál Kínából. Az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint az ATALA és az Accell nem áll kapcsolatban egymással. Mindenesetre a behozatal önmagában nem indokolja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárást.

| (132) | Kínából érkező behozatalról más olyan uniós gyártók is beszámoltak, amelyek a kilétük bizalmas kezelését kérték. Ezek a vállalatok a (130) és a (131) preambulumbekezdésben említettekkel együttesen az uniós gazdasági ágazat termelésének és értékesítésének kevesebb mint 5 %-át teszik ki. Ezért nincs lényeges hatásuk az uniós gazdasági ágazat egészének kármutatóira. Annak, hogy e vállalatok az uniós gazdasági ágazathoz tartozónak minősülnek-e, nincs lényeges hatása a kárelemzésre. A Bizottság a végső ténymegállapításokkal összefüggésben részletesebben vizsgálja ezt a kérdést. |
| --- | --- |

(132)

Kínából érkező behozatalról más olyan uniós gyártók is beszámoltak, amelyek a kilétük bizalmas kezelését kérték. Ezek a vállalatok a (130) és a (131) preambulumbekezdésben említettekkel együttesen az uniós gazdasági ágazat termelésének és értékesítésének kevesebb mint 5 %-át teszik ki. Ezért nincs lényeges hatásuk az uniós gazdasági ágazat egészének kármutatóira. Annak, hogy e vállalatok az uniós gazdasági ágazathoz tartozónak minősülnek-e, nincs lényeges hatása a kárelemzésre. A Bizottság a végső ténymegállapításokkal összefüggésben részletesebben vizsgálja ezt a kérdést.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (133) | A Bizottság a CONEBI által benyújtott információk alapján állapította meg az uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság a CONEBI által benyújtott információk alapján állapította meg az uniós felhasználást.

| (134) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (darab) | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás (darab) | 1 139 000 | 1 363 842 | 1 666 251 | 1 982 269 |
| Index | 100 | 120 | 146 | 174 |
| Forrás: CONEBI |

(134)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (darab)

Uniós felhasználás (darab)

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás (darab)

1 139 000

1 363 842

1 666 251

1 982 269

Index

Index

100

100

120

120

146

146

174

174

Forrás: CONEBI

Forrás:

| (135) | Az uniós felhasználás folyamatosan, a 2014. évi 1,1 millió darabról közel 2 millió darabra bővült a vizsgálati időszak alatt; ez a figyelembe vett időszak alatt 74 %-os növekedésnek felel meg. A felhasználás alakulása a nagyobb környezettudatosságnak, továbbá a marketingre és promócióra, valamint az elektromos kerékpárok technológiai fejlesztésére irányuló folyamatos beruházásoknak tudható be. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós felhasználás folyamatosan, a 2014. évi 1,1 millió darabról közel 2 millió darabra bővült a vizsgálati időszak alatt; ez a figyelembe vett időszak alatt 74 %-os növekedésnek felel meg. A felhasználás alakulása a nagyobb környezettudatosságnak, továbbá a marketingre és promócióra, valamint az elektromos kerékpárok technológiai fejlesztésére irányuló folyamatos beruházásoknak tudható be.

4.3.   A Kínából érkező behozatal

A Kínából érkező behozatal

4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (136) | 2017 óta az elektromos kerékpárok a 8711 60 10 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az elektromos kerékpárok más termékekkel együtt az (ex) 8711 90 10 KN-kód alá tartoztak. A probléma áthidalására a panaszos részletes kínai vámstatisztikákat nyújtott be, amelyben azonosítani tudta az elektromos kerékpárok kínai exportját. |
| --- | --- |

(136)

2017 óta az elektromos kerékpárok a 8711 60 10 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az elektromos kerékpárok más termékekkel együtt az (ex) 8711 90 10 KN-kód alá tartoztak. A probléma áthidalására a panaszos részletes kínai vámstatisztikákat nyújtott be, amelyben azonosítani tudta az elektromos kerékpárok kínai exportját.

| (137) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján állapította meg úgy, hogy a vonatkozó HS-kódra extrapolálta az elektromos kerékpárok fentiek szerint megállapított kínai exportjának az azonos HS-kód alatti teljes kínai exporthoz viszonyított arányát. 2017 kilenc hónapjára vonatkozóan a kínai behozatali statisztikák közvetlenül az Eurostat adatain alapulnak. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján állapította meg úgy, hogy a vonatkozó HS-kódra extrapolálta az elektromos kerékpárok fentiek szerint megállapított kínai exportjának az azonos HS-kód alatti teljes kínai exporthoz viszonyított arányát. 2017 kilenc hónapjára vonatkozóan a kínai behozatali statisztikák közvetlenül az Eurostat adatain alapulnak.

| (138) | A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatali volument összehasonlította a (134) preambulumbekezdésben szereplő 2. táblázat szerinti uniós felhasználással. |
| --- | --- |

(138)

A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatali volument összehasonlította a (134) preambulumbekezdésben szereplő 2. táblázat szerinti uniós felhasználással.

| (139) | A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (darab) | 199 728 | 286 024 | 389 046 | 699 658 |
| Index | 100 | 143 | 195 | 350 |
| Piaci részesedés (%) | 18 | 21 | 23 | 35 |
| Index | 100 | 120 | 133 | 201 |
| Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák |

(139)

A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (darab)

199 728

286 024

389 046

699 658

Index

Index

100

100

143

143

195

195

350

350

Piaci részesedés (%)

18

21

23

35

Index

Index

100

100

120

120

133

133

201

201

Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák

Forrás:

| (140) | A Kínából érkező behozatal volumene a 2014. évi 200 000 darabhoz képest a vizsgálati időszakig több mint a háromszorosára, közel 700 000 darabra nőtt. 2016 és a vizsgálati időszak között a növekedés üteme gyorsult. |
| --- | --- |

(140)

A Kínából érkező behozatal volumene a 2014. évi 200 000 darabhoz képest a vizsgálati időszakig több mint a háromszorosára, közel 700 000 darabra nőtt. 2016 és a vizsgálati időszak között a növekedés üteme gyorsult.

| (141) | Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 17 %-ról 35 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(141)

Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 17 %-ról 35 %-ra nőtt.

| (142) | A CCCME hangot adott aggályainak a panaszos által benyújtott kínai vámstatisztikák megbízhatóságát illetően, és tájékoztatást kért a részletes statisztikákról, valamint az adatok forrásáról. |
| --- | --- |

(142)

A CCCME hangot adott aggályainak a panaszos által benyújtott kínai vámstatisztikák megbízhatóságát illetően, és tájékoztatást kért a részletes statisztikákról, valamint az adatok forrásáról.

| (143) | A panaszos a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a panaszát alátámasztó részletes statisztikákat. A panaszos ezenkívül a panasz nem bizalmas változatában rendelkezésre bocsátotta az éves bontású összesített exportadatokat. A panaszos jelezte azt is, hogy az adatok a kínai vámhatóságoktól származnak, megemlítette az alapul vett kódokat, továbbá elmagyarázta, hogy milyen módszertant alkalmazott az érintett terméktől eltérő termékek kizárására. |
| --- | --- |

(143)

A panaszos a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a panaszát alátámasztó részletes statisztikákat. A panaszos ezenkívül a panasz nem bizalmas változatában rendelkezésre bocsátotta az éves bontású összesített exportadatokat. A panaszos jelezte azt is, hogy az adatok a kínai vámhatóságoktól származnak, megemlítette az alapul vett kódokat, továbbá elmagyarázta, hogy milyen módszertant alkalmazott az érintett terméktől eltérő termékek kizárására.

| (144) | A kapott adatok ellenőrzése útján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos a vámstatisztikákat egy régóta működő, erre szakosodott kínai vállalkozástól vásárolta meg, továbbá azt, hogy más kínai szolgáltatóktól is ugyanezek az adatok állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(144)

A kapott adatok ellenőrzése útján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos a vámstatisztikákat egy régóta működő, erre szakosodott kínai vállalkozástól vásárolta meg, továbbá azt, hogy más kínai szolgáltatóktól is ugyanezek az adatok állnak rendelkezésre.

| (145) | Másrészt az ellenőrzés során bizonyítást nyert, hogy a panaszos a nyilvános aktában pontosan ismertette az elektromos kerékpárok kínai exportjának meghatározásakor alkalmazott módszertant. |
| --- | --- |

(145)

Másrészt az ellenőrzés során bizonyítást nyert, hogy a panaszos a nyilvános aktában pontosan ismertette az elektromos kerékpárok kínai exportjának meghatározásakor alkalmazott módszertant.

| (146) | Ezenkívül a Bizottság más információforrásokkal való egybevetéssel ellenőrizte a panaszos által benyújtott adatokat, és megállapította, hogy azok megbízhatók. Más fél nem javasolt alternatív információforrást vagy módszertant. |
| --- | --- |

(146)

Ezenkívül a Bizottság más információforrásokkal való egybevetéssel ellenőrizte a panaszos által benyújtott adatokat, és megállapította, hogy azok megbízhatók. Más fél nem javasolt alternatív információforrást vagy módszertant.

| (147) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy az információt szolgáltató vállalat részletes adatai és kiléte az alaprendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen adatok jellegénél fogva bizalmasak. Az információt nyújtó személy kilétének felfedése jelentős mértékben hátrányosan érintheti az információt szolgáltató személyt, illetve azt, akitől az információt szolgáltató személy az információt szerezte. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy az információt szolgáltató vállalat részletes adatai és kiléte az alaprendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen adatok jellegénél fogva bizalmasak. Az információt nyújtó személy kilétének felfedése jelentős mértékben hátrányosan érintheti az információt szolgáltató személyt, illetve azt, akitől az információt szolgáltató személy az információt szerezte.

| (148) | E körülmények között és tekintettel az összesített adatok és a módszertan nem bizalmas jellegű aktában biztosított nyilvánosságának szintjére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érdekelt félnek nincs szüksége a bemeneti adatokra és a viszonteladó vállalkozás kilétére a védelemhez való jogának gyakorlásához. |
| --- | --- |

(148)

E körülmények között és tekintettel az összesített adatok és a módszertan nem bizalmas jellegű aktában biztosított nyilvánosságának szintjére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érdekelt félnek nincs szüksége a bemeneti adatokra és a viszonteladó vállalkozás kilétére a védelemhez való jogának gyakorlásához.

| (149) | A Bizottságnak ezért el kellett utasítania a CCCME érvelését. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottságnak ezért el kellett utasítania a CCCME érvelését.

| (150) | Több érdekelt fél azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal a piaci trendeket követte, mivel az uniós felhasználás és a kínai export egyaránt bővült. Megjegyzést érdemel ugyanakkor, hogy a kínai export és az uniós felhasználás növekedésének nagysága igen eltérő. 2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal 250 %-kal, míg az uniós felhasználás lényegesen lassabb ütemben, 74 %-kal bővült. A trend tehát azonos irányba mutatott ugyan, ám a növekedés nagysága igen eltérő volt. |
| --- | --- |

(150)

Több érdekelt fél azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal a piaci trendeket követte, mivel az uniós felhasználás és a kínai export egyaránt bővült. Megjegyzést érdemel ugyanakkor, hogy a kínai export és az uniós felhasználás növekedésének nagysága igen eltérő. 2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal 250 %-kal, míg az uniós felhasználás lényegesen lassabb ütemben, 74 %-kal bővült. A trend tehát azonos irányba mutatott ugyan, ám a növekedés nagysága igen eltérő volt.

4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

| (151) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján, a (137) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alkalmazásával állapította meg. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján, a (137) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alkalmazásával állapította meg.

| (152) | A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/darab) | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 472 | 451 | 477 | 422 |
| Index | 100 | 96 | 101 | 89 |
| Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák |

(152)

A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/darab)

Importárak (EUR/darab)

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Kína

472

451

477

422

Index

Index

100

100

96

96

101

101

89

89

Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák

Forrás:

| (153) | 2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal átlagára 11 %-kal csökkent, először 4 %-kal 2014–2015 között, majd 12 %-kal 2016 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(153)

2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal átlagára 11 %-kal csökkent, először 4 %-kal 2014–2015 között, majd 12 %-kal 2016 és a vizsgálati időszak között.

| (154) | mivel a terméktípusok egymáshoz viszonyított aránya az Eurostat statisztikáinak általános jellege miatt nem volt részleteiben ismert, az árak alakulásával kapcsolatos adatok nem teljesen megbízhatók. A Bizottság azonban megállapította, hogy a Kínából érkező behozatal átlagárai számottevően alacsonyabbak voltak mind az uniós gyártók, mind a Kínán kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal árainál. Ezenkívül miközben a kínai exportőrök bővítették az uniós piacon értékesített termékek körét és abban drágább elektromos kerékpárokat is szerepeltettek, a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent. |
| --- | --- |

(154)

mivel a terméktípusok egymáshoz viszonyított aránya az Eurostat statisztikáinak általános jellege miatt nem volt részleteiben ismert, az árak alakulásával kapcsolatos adatok nem teljesen megbízhatók. A Bizottság azonban megállapította, hogy a Kínából érkező behozatal átlagárai számottevően alacsonyabbak voltak mind az uniós gyártók, mind a Kínán kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal árainál. Ezenkívül miközben a kínai exportőrök bővítették az uniós piacon értékesített termékek körét és abban drágább elektromos kerékpárokat is szerepeltettek, a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent.

| (155) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  1. | a mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(155)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

1.

a mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlaga; valamint

| 2. | a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatalaik kapcsán alkalmazott árak megfelelő, CIF-paritás alapján megállapított és a 6 %-os vámtétel és a behozatali költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

2.

a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatalaik kapcsán alkalmazott árak megfelelő, CIF-paritás alapján megállapított és a 6 %-os vámtétel és a behozatali költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlaga.

| (156) | A MOFCOM állítása szerint az áralákínálás elemzése során figyelembe kell venni olyan szempontokat, mint az elektromos kerékpár típusa (például elektromos városi kerékpár vagy elektromos hegyi kerékpár), a motor elhelyezkedése (agymotor vagy központi motor), az akkumulátor teljesítménye, valamint az elektromos kerékpár anyaga (például acél, alumínium, karbonszövet). A Bizottság megerősíti, hogy az áralákínálás elemzése során a felsorolt tényezők mindegyikét figyelembe vette. |
| --- | --- |

(156)

A MOFCOM állítása szerint az áralákínálás elemzése során figyelembe kell venni olyan szempontokat, mint az elektromos kerékpár típusa (például elektromos városi kerékpár vagy elektromos hegyi kerékpár), a motor elhelyezkedése (agymotor vagy központi motor), az akkumulátor teljesítménye, valamint az elektromos kerékpár anyaga (például acél, alumínium, karbonszövet). A Bizottság megerősíti, hogy az áralákínálás elemzése során a felsorolt tényezők mindegyikét figyelembe vette.

| (157) | Az árak összehasonlítása típusonként történt az egyes ügyletek vizsgálata alapján, az adatok szükség szerinti megfelelő kiigazításával és a kedvezmények és az árengedmények levonásával. Az ügyletek kereskedelmi szintjét illetően megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók és a mintában szereplő kínai exportőrök egyaránt folytatnak értékesítést eredetiberendezés-gyártói vevők részére, valamint saját márkanév alatt. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy indokolt-e a kereskedelmi szint alapján kiigazítást végezni. E tekintetben a vizsgálat arra irányult, hogy fennáll-e tartós és határozott eltérés az eredetiberendezés-gyártói vevők részére történő, valamint a saját márkanév alatti értékesítés árai között. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók értékesítései vonatkozásában nem áll fenn tartós és határozott eltérés az árakban. |
| --- | --- |

(157)

Az árak összehasonlítása típusonként történt az egyes ügyletek vizsgálata alapján, az adatok szükség szerinti megfelelő kiigazításával és a kedvezmények és az árengedmények levonásával. Az ügyletek kereskedelmi szintjét illetően megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók és a mintában szereplő kínai exportőrök egyaránt folytatnak értékesítést eredetiberendezés-gyártói vevők részére, valamint saját márkanév alatt. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy indokolt-e a kereskedelmi szint alapján kiigazítást végezni. E tekintetben a vizsgálat arra irányult, hogy fennáll-e tartós és határozott eltérés az eredetiberendezés-gyártói vevők részére történő, valamint a saját márkanév alatti értékesítés árai között. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók értékesítései vonatkozásában nem áll fenn tartós és határozott eltérés az árakban.

| (158) | Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó vizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Az alákínálási különbözetek 16,2 % és 41 % között voltak. |
| --- | --- |

(158)

Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó vizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Az alákínálási különbözetek 16,2 % és 41 % között voltak.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (159) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(159)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (160) | A Bizottság a (28) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a (28) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (161) | A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. |
| --- | --- |

(161)

A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg.

| (162) | A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, növekedés, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés) a CONEBI-től és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott, valamint a behozatali statisztikákból nyert információk alapján értékelte. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, növekedés, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés) a CONEBI-től és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott, valamint a behozatali statisztikákból nyert információk alapján értékelte.

| (163) | A Bizottság ellenőrizte a CONEBI által benyújtott felhasználási adatokat. Megállapította, hogy az információk valóban az európai gyártók nemzeti szervezeteitől gyűjtött információkon alapulnak, vállalati nyilatkozatokból vagy észszerű becslésekből származnak, továbbá megfelelő dokumentációval és kutatási eljárásokkal alá vannak támasztva. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság ellenőrizte a CONEBI által benyújtott felhasználási adatokat. Megállapította, hogy az információk valóban az európai gyártók nemzeti szervezeteitől gyűjtött információkon alapulnak, vállalati nyilatkozatokból vagy észszerű becslésekből származnak, továbbá megfelelő dokumentációval és kutatási eljárásokkal alá vannak támasztva.

| (164) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési, termelési, kapacitás- és foglalkoztatási mutatói ezekből az információkból származnak. Becslésük a mintában szereplő uniós gyártók megfelelő arányszámai alapján történt. Ez a megközelítés a panaszos által a panasz nem bizalmas változatában ismertetett módszertant követi. A módszertannal kapcsolatban egyik érdekelt féltől sem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(164)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési, termelési, kapacitás- és foglalkoztatási mutatói ezekből az információkból származnak. Becslésük a mintában szereplő uniós gyártók megfelelő arányszámai alapján történt. Ez a megközelítés a panaszos által a panasz nem bizalmas változatában ismertetett módszertant követi. A módszertannal kapcsolatban egyik érdekelt féltől sem érkezett észrevétel.

| (165) | Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a makrogazdasági adatok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(165)

Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a makrogazdasági adatok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve.

| (166) | A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységár, munkaerőköltségek, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése) a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szereplő, kellően ellenőrzött adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységár, munkaerőköltségek, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése) a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szereplő, kellően ellenőrzött adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (167) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (darab) | 842 531 | 987 111 | 1 108 087 | 1 089 541 |
| Index | 100 | 117 | 132 | 129 |
| Termelési kapacitás (darab) | 1 140 553 | 1 397 145 | 1 694 853 | 1 538 347 |
| Index | 100 | 122 | 149 | 135 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 74 | 71 | 65 | 71 |
| Index | 100 | 96 | 89 | 96 |
| Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók |

(167)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (darab)

842 531

987 111

1 108 087

1 089 541

Index

Index

100

100

117

117

132

132

129

129

Termelési kapacitás (darab)

1 140 553

1 397 145

1 694 853

1 538 347

Index

Index

100

100

122

122

149

149

135

135

Kapacitáskihasználás (%)

74

71

65

71

Index

Index

100

100

96

96

89

89

96

96

Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (168) | A 2016 és a vizsgálati időszak közötti 2 %-os visszaesés ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 29 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(168)

A 2016 és a vizsgálati időszak közötti 2 %-os visszaesés ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 29 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (169) | A termelés bővülése a felhasználás bővülését követte. A termelést igen rövid értékesítési időszakokat megelőzően kell megtervezni, így az bizonyos mértékig az értékesítési előrejelzésekre támaszkodik. A termelés 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése tehát elsősorban a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével függött össze, amelynek nyomán az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni a várakozásait |
| --- | --- |

(169)

A termelés bővülése a felhasználás bővülését követte. A termelést igen rövid értékesítési időszakokat megelőzően kell megtervezni, így az bizonyos mértékig az értékesítési előrejelzésekre támaszkodik. A termelés 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése tehát elsősorban a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével függött össze, amelynek nyomán az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni a várakozásait

| (170) | A termelési kapacitás 2014 és a vizsgálati időszak között 35 %-kal bővült. A termelési kapacitás 2014–2016 közötti 49 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 9 %-os visszaesés követte. |
| --- | --- |

(170)

A termelési kapacitás 2014 és a vizsgálati időszak között 35 %-kal bővült. A termelési kapacitás 2014–2016 közötti 49 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 9 %-os visszaesés követte.

| (171) | A kapacitáskihasználás a 2014. évi 74 %-ról a vizsgálati időszak alatt 71 %-ra csökkent. A kapacitáskihasználás 2014–2016 között 74 %-ról 65 %-ra esett vissza annak köszönhetően, hogy a kapacitás a termelésnél gyorsabb ütemben bővült. Ez a trend megfordult 2016 és a vizsgálati időszak között, amikor a kapacitás a termelés visszaesésénél nagyobb mértékben csökkent, aminek az eredményeként a kapacitáskihasználás 65 %-ról 71 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(171)

A kapacitáskihasználás a 2014. évi 74 %-ról a vizsgálati időszak alatt 71 %-ra csökkent. A kapacitáskihasználás 2014–2016 között 74 %-ról 65 %-ra esett vissza annak köszönhetően, hogy a kapacitás a termelésnél gyorsabb ütemben bővült. Ez a trend megfordult 2016 és a vizsgálati időszak között, amikor a kapacitás a termelés visszaesésénél nagyobb mértékben csökkent, aminek az eredményeként a kapacitáskihasználás 65 %-ról 71 %-ra nőtt.

| (172) | A kapacitás az elektromos kerékpároknak azt az elméleti számát mutatja, amely a rendelkezésre álló gyártósorokon előállítható. A jelenleg elektromos kerékpárok előállításához használt gyártósorok főként már meglévő, korábban hagyományos kerékpárok előállításához használt gyártósorok átalakításával jöttek létre. Az átalakítás gyorsan és alacsony költség mellett elvégezhető. Az elektromos kerékpárok termelési kapacitása a hagyományos kerékpárok meglévő termelési kapacitásának csak kis részét teszi ki. Emiatt a kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó mutatók relevanciája korlátozott, mivel azok a piaci fejlemények figyelembevételével módosíthatók. Ebben a konkrét ügyben a Bizottság megállapította továbbá, hogy a hagyományos és elektromos kerékpárok gyártása közötti átálláshoz ugyancsak nem szükséges a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet vagy a tevékenység folytatását befolyásoló jelentős beruházás, a kihasználtsággal összefüggésben a jövedelmezőségre nagymértékben kiható jelentős állandó költség, vagy a termelés bővítésének korlátozása. |
| --- | --- |

(172)

A kapacitás az elektromos kerékpároknak azt az elméleti számát mutatja, amely a rendelkezésre álló gyártósorokon előállítható. A jelenleg elektromos kerékpárok előállításához használt gyártósorok főként már meglévő, korábban hagyományos kerékpárok előállításához használt gyártósorok átalakításával jöttek létre. Az átalakítás gyorsan és alacsony költség mellett elvégezhető. Az elektromos kerékpárok termelési kapacitása a hagyományos kerékpárok meglévő termelési kapacitásának csak kis részét teszi ki. Emiatt a kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó mutatók relevanciája korlátozott, mivel azok a piaci fejlemények figyelembevételével módosíthatók. Ebben a konkrét ügyben a Bizottság megállapította továbbá, hogy a hagyományos és elektromos kerékpárok gyártása közötti átálláshoz ugyancsak nem szükséges a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet vagy a tevékenység folytatását befolyásoló jelentős beruházás, a kihasználtsággal összefüggésben a jövedelmezőségre nagymértékben kiható jelentős állandó költség, vagy a termelés bővítésének korlátozása.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (173) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (darab) | 862 168 | 941 937 | 1 074 335 | 1 042 268 |
| Index | 100 | 109 | 125 | 121 |
| Piaci részesedés (%) | 76 | 69 | 64 | 53 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 69 |
| Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók |

(173)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (darab)

862 168

941 937

1 074 335

1 042 268

Index

Index

100

100

109

109

125

125

121

121

Piaci részesedés (%)

76

69

64

53

Index

Index

100

100

91

91

85

85

69

69

Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (174) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 21 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 2014–2016 közötti 25 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 3 %-os visszaesés követte. |
| --- | --- |

(174)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 21 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 2014–2016 közötti 25 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 3 %-os visszaesés követte.

| (175) | A termelési volumen alakulásához hasonlóan az értékesített mennyiség 2014–2016 közötti növekedése a felhasználás növekedésére vezethető vissza. Az értékesített mennyiség 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése közvetlenül összefügg a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével. |
| --- | --- |

(175)

A termelési volumen alakulásához hasonlóan az értékesített mennyiség 2014–2016 közötti növekedése a felhasználás növekedésére vezethető vissza. Az értékesített mennyiség 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése közvetlenül összefügg a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével.

| (176) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítése a felhasználás alakulásához képest lényegesen lassabb ütemben nőtt. Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, a 2014. évi 76 %-ról 53 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(176)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítése a felhasználás alakulásához képest lényegesen lassabb ütemben nőtt. Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, a 2014. évi 76 %-ról 53 %-ra csökkent.

4.4.2.3.   Növekedés

| (177) | Az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni a felhasználás 2014 és a vizsgálati időszak közötti növekedését. Sőt, míg a felhasználás 74 %-kal nőtt, addig az uniós gazdasági ágazat mindössze 21 %-kal tudta bővíteni értékesítését. Következésképen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ebben az időszakban jelentős mértékben, 23 százalékponttal csökkent. A Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat 2016 és a vizsgálati időszak között kénytelen volt csökkenteni termelését, értékesítését, foglalkoztatását és kapacitását. |
| --- | --- |

(177)

Az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni a felhasználás 2014 és a vizsgálati időszak közötti növekedését. Sőt, míg a felhasználás 74 %-kal nőtt, addig az uniós gazdasági ágazat mindössze 21 %-kal tudta bővíteni értékesítését. Következésképen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ebben az időszakban jelentős mértékben, 23 százalékponttal csökkent. A Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat 2016 és a vizsgálati időszak között kénytelen volt csökkenteni termelését, értékesítését, foglalkoztatását és kapacitását.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (178) | A foglalkoztatás és a termelékenység a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 2 577 | 3 030 | 3 546 | 3 610 |
| Index | 100 | 118 | 138 | 140 |
| Termelékenység (darab/alkalmazott) | 327 | 326 | 312 | 302 |
| Index | 100 | 100 | 96 | 92 |
| Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók |

(178)

A foglalkoztatás és a termelékenység a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

2 577

3 030

3 546

3 610

Index

Index

100

100

118

118

138

138

140

140

Termelékenység (darab/alkalmazott)

327

326

312

302

Index

Index

100

100

100

100

96

96

92

92

Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (179) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 40 %-kal növelte a foglalkoztatási szintet. A növekedésre nagyrészt 2014–2016 között került sor. 2016 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal emelkedett a foglalkoztatás. |
| --- | --- |

(179)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 40 %-kal növelte a foglalkoztatási szintet. A növekedésre nagyrészt 2014–2016 között került sor. 2016 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal emelkedett a foglalkoztatás.

| (180) | A termelékenység 8 %-kal visszaesett amiatt, hogy a foglalkoztatás gyorsabb ütemben bővült a termeléshez képest. |
| --- | --- |

(180)

A termelékenység 8 %-kal visszaesett amiatt, hogy a foglalkoztatás gyorsabb ütemben bővült a termeléshez képest.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (181) | Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(181)

Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (182) | Korábbi dömpingelt behozatalra nincs bizonyíték. |
| --- | --- |

(182)

Korábbi dömpingelt behozatalra nincs bizonyíték.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (183) | A mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/darab) | 1 112 | 1 156 | 1 237 | 1 276 |
| Index | 100 | 104 | 111 | 115 |
| Termelési egységköltség (EUR/darab) | 1 068 | 1 134 | 1 173 | 1 234 |
| Index | 100 | 106 | 110 | 116 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(183)

A mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/darab)

1 112

1 156

1 237

1 276

Index

Index

100

100

104

104

111

111

115

115

Termelési egységköltség (EUR/darab)

1 068

1 134

1 173

1 234

Index

Index

100

100

106

106

110

110

116

116

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (184) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőttek, ami megfelelt az előállítási költség átlagosan 16 %-os növekedésének. |
| --- | --- |

(184)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőttek, ami megfelelt az előállítási költség átlagosan 16 %-os növekedésének.

| (185) | mivel az átlagos költségeket és árakat befolyásolja az e gyártók által értékesített termékösszetétel, ez nem jelenti azt, hogy a hasonló termék költsége és ára is 16 %-kal nőtt volna a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(185)

mivel az átlagos költségeket és árakat befolyásolja az e gyártók által értékesített termékösszetétel, ez nem jelenti azt, hogy a hasonló termék költsége és ára is 16 %-kal nőtt volna a figyelembe vett időszakban.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (186) | A mintában szereplő négy uniós gyártó átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 38 348 | 37 042 | 34 818 | 34 659 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 90 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(186)

A mintában szereplő négy uniós gyártó átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

38 348

37 042

34 818

34 659

Index

Index

100

100

97

97

91

91

90

90

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (187) | Az átlagos alkalmazottankénti munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 10 %-kal csökkent amiatt, hogy az értékesítési és adminisztratív munkakörben foglalkoztatottak létszámnövekedésével összefüggésben a gyári munkások létszáma is bővült. |
| --- | --- |

(187)

Az átlagos alkalmazottankénti munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 10 %-kal csökkent amiatt, hogy az értékesítési és adminisztratív munkakörben foglalkoztatottak létszámnövekedésével összefüggésben a gyári munkások létszáma is bővült.

4.4.3.3.   Készletek

| (188) | A mintában szereplő négy uniós gyártó készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  10. táblázat


  Készletek | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (darab) | 59 375 | 73 521 | 90 573 | 98 412 |
| Index | 100 | 124 | 153 | 166 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(188)

A mintában szereplő négy uniós gyártó készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (darab)

59 375

73 521

90 573

98 412

Index

Index

100

100

124

124

153

153

166

166

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (189) | A mintában szereplő négy uniós gyártó zárókészleteinek szintje 66 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(189)

A mintában szereplő négy uniós gyártó zárókészleteinek szintje 66 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (190) | Figyelmet érdemelt, hogy a vizsgálati időszak készletszintjének megállapítása a szeptember végi állapot szerint történt, amikor a készletszint jellemzően alacsony, mivel ez az időpont egybeesik az értékesítési időszak végével. Ezzel szemben más időszakok készletszintjének megállapítása a december végi állapot szerint történt, amikor a készletszint a következő értékesítési időszakra való felkészülésnek köszönhetően szokás szerint magas. |
| --- | --- |

(190)

Figyelmet érdemelt, hogy a vizsgálati időszak készletszintjének megállapítása a szeptember végi állapot szerint történt, amikor a készletszint jellemzően alacsony, mivel ez az időpont egybeesik az értékesítési időszak végével. Ezzel szemben más időszakok készletszintjének megállapítása a december végi állapot szerint történt, amikor a készletszint a következő értékesítési időszakra való felkészülésnek köszönhetően szokás szerint magas.

| (191) | A készletek ezért jelentős mértékben nőttek. A Bizottság megállapította, hogy ez egyrészt a piac általános alakulásának tudható be, másrészt annak, hogy miközben a termelési volumenek jóval elmaradtak a felhasználás növekedésétől, az értékesítési volumenek a termelésnél is lassabb ütemben nőttek, ami a készletek különösen a vizsgálati időszak végén szembetűnő felhalmozódásához vezetett. |
| --- | --- |

(191)

A készletek ezért jelentős mértékben nőttek. A Bizottság megállapította, hogy ez egyrészt a piac általános alakulásának tudható be, másrészt annak, hogy miközben a termelési volumenek jóval elmaradtak a felhasználás növekedésétől, az értékesítési volumenek a termelésnél is lassabb ütemben nőttek, ami a készletek különösen a vizsgálati időszak végén szembetűnő felhalmozódásához vezetett.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (192) | A mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 2,7 | 4,3 | 3,8 | 3,4 |
| Index | 100 | 160 | 142 | 125 |
| Pénzforgalom (EUR) | 5 178 860 | – 5 433 666 | 17 079 409 | 4 955 399 |
| Index | 100 | – 105 | 330 | 96 |
| Pénzforgalom (az értékesítési forgalom %-ában) | 1,1 | – 1,0 | 2,5 | 0,6 |
| Index | 100 | – 89 | 218 | 55 |
| Beruházások (EUR) | 6 775 924 | 17 773 148 | 7 888 936 | 11 965 802 |
| Index | 100 | 262 | 116 | 177 |
| Beruházások megtérülése (%) | 18 | 30 | 38 | 37 |
| Index | 100 | 164 | 213 | 203 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(192)

A mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

2,7

4,3

3,8

3,4

Index

Index

100

100

160

160

142

142

125

125

Pénzforgalom (EUR)

5 178 860

– 5 433 666

17 079 409

4 955 399

Index

Index

100

100

– 105

– 105

330

330

96

96

Pénzforgalom (az értékesítési forgalom %-ában)

1,1

– 1,0

2,5

0,6

Index

Index

100

100

– 89

– 89

218

218

55

55

Beruházások (EUR)

6 775 924

17 773 148

7 888 936

11 965 802

Index

Index

100

100

262

262

116

116

177

177

Beruházások megtérülése (%)

18

30

38

37

Index

Index

100

100

164

164

213

213

203

203

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (193) | A Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (194) | A 2014. évi alacsony, 2,7 %-os bázist követően a haszonkulcs 2015 és a vizsgálati időszak között 4,3 %-ról 3,4 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(194)

A 2014. évi alacsony, 2,7 %-os bázist követően a haszonkulcs 2015 és a vizsgálati időszak között 4,3 %-ról 3,4 %-ra csökkent.

| (195) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszakban a pénzforgalom 4 %-kal csökkent, és 2015-ben a negatív tartományba került. Nem fedezte a figyelembe vett időszakban végrehajtott beruházásokat. |
| --- | --- |

(195)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszakban a pénzforgalom 4 %-kal csökkent, és 2015-ben a negatív tartományba került. Nem fedezte a figyelembe vett időszakban végrehajtott beruházásokat.

| (196) | A forgalomarányos haszonkulcs és a működésből származó forgalomarányos pénzforgalom összehasonlítása alapján a készletek változása miatt a nyereség igen rossz arányt mutatott a pénzforgalomhoz képest. |
| --- | --- |

(196)

A forgalomarányos haszonkulcs és a működésből származó forgalomarányos pénzforgalom összehasonlítása alapján a készletek változása miatt a nyereség igen rossz arányt mutatott a pénzforgalomhoz képest.

| (197) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 77 %-kal növekedtek, ugyanakkor értékük nem haladta meg az értékesítés 2 %-át. |
| --- | --- |

(197)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 77 %-kal növekedtek, ugyanakkor értékük nem haladta meg az értékesítés 2 %-át.

| (198) | A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 103 %-kal nőtt. Az elektromos kerékpárok ágazata viszont szerkezeti felépítéséből adódóan nagy pénzforgalmat bonyolít, ugyanakkor működése kevés eszközt igényel, amelyek általában már a hagyományos kerékpárok gyártásából rendelkezésre állnak. Ebben az összefüggésben a beruházások megtérülésének relevanciája korlátozott. |
| --- | --- |

(198)

A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 103 %-kal nőtt. Az elektromos kerékpárok ágazata viszont szerkezeti felépítéséből adódóan nagy pénzforgalmat bonyolít, ugyanakkor működése kevés eszközt igényel, amelyek általában már a hagyományos kerékpárok gyártásából rendelkezésre állnak. Ebben az összefüggésben a beruházások megtérülésének relevanciája korlátozott.

| (199) | Az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség és pénzforgalom tekintetében gyenge pénzügyi teljesítménye a vizsgálati időszak alatt korlátok közé szorította a tőkebevonási képességét. |
| --- | --- |

(199)

Az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség és pénzforgalom tekintetében gyenge pénzügyi teljesítménye a vizsgálati időszak alatt korlátok közé szorította a tőkebevonási képességét.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (200) | A Kínából érkező egyre nagyobb mértékű dömpingelt behozatallal szembesülő uniós gazdasági ágazat nem volt képes előnyhöz jutni az elektromos kerékpárok piacának növekedéséből. A figyelembe vett időszakban az értékesítés 21 %-kal bővült a felhasználás 74 %-os növekedésével szemben. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 23 százalékponttal visszaesett, amelyből 18 % annak tulajdonítható, hogy a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban 16–43 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. |
| --- | --- |

(200)

A Kínából érkező egyre nagyobb mértékű dömpingelt behozatallal szembesülő uniós gazdasági ágazat nem volt képes előnyhöz jutni az elektromos kerékpárok piacának növekedéséből. A figyelembe vett időszakban az értékesítés 21 %-kal bővült a felhasználás 74 %-os növekedésével szemben. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 23 százalékponttal visszaesett, amelyből 18 % annak tulajdonítható, hogy a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban 16–43 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

| (201) | Az értékesítésre nehezedő nyomás hatása a termelés, a készletek, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, valamint a foglalkoztatás szintjében is érezhető volt. A termelés 2014–2015 között nagyjából a felhasználással azonos ütemben bővült (17 %-kal, illetve 20 %-kal). 2015 után azonban az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni értékesítési várakozásait. A termelés trendje ezt követően markánsan és egyre nagyobb mértékben eltért a piac általános alakulásától: 2015 és a vizsgálati időszak között a termelés 12, a felhasználás 54 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(201)

Az értékesítésre nehezedő nyomás hatása a termelés, a készletek, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, valamint a foglalkoztatás szintjében is érezhető volt. A termelés 2014–2015 között nagyjából a felhasználással azonos ütemben bővült (17 %-kal, illetve 20 %-kal). 2015 után azonban az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni értékesítési várakozásait. A termelés trendje ezt követően markánsan és egyre nagyobb mértékben eltért a piac általános alakulásától: 2015 és a vizsgálati időszak között a termelés 12, a felhasználás 54 százalékponttal nőtt.

| (202) | Ennek ellenére – 2014 kivételével – a termelés rendszeresen meghaladta az értékesítést, ami a készletek jelentős növekedéséhez vezetett. A 2016-ig a felhasználásnak megfelelően bővülő termelési kapacitást csökkentették annak érdekében, hogy megfékezzék a 2014–2016 között 9 százalékponttal visszaeső kapacitáskihasználás romlását. |
| --- | --- |

(202)

Ennek ellenére – 2014 kivételével – a termelés rendszeresen meghaladta az értékesítést, ami a készletek jelentős növekedéséhez vezetett. A 2016-ig a felhasználásnak megfelelően bővülő termelési kapacitást csökkentették annak érdekében, hogy megfékezzék a 2014–2016 között 9 százalékponttal visszaeső kapacitáskihasználás romlását.

| (203) | 2016 és a vizsgálati időszak között összességében a termelés visszaesett, a készletek az értékesítési időszakot követően meghaladták az időszak előtti szintet, a kapacitást csökkentették, a foglalkoztatás növekedése megállt, miközben a Kínából érkező behozatal 155 százalékponttal bővült. |
| --- | --- |

(203)

2016 és a vizsgálati időszak között összességében a termelés visszaesett, a készletek az értékesítési időszakot követően meghaladták az időszak előtti szintet, a kapacitást csökkentették, a foglalkoztatás növekedése megállt, miközben a Kínából érkező behozatal 155 százalékponttal bővült.

| (204) | Az árakra nehezedő nyomás, valamint a kialakuló piacon a méretgazdaságosság kihasználására való képtelenség a figyelembe vett időszakban alacsony szinten tartotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Az alacsony nyereségszint és a készletek változása miatt a működésből származó pénzforgalom alacsony volt, és elmaradt a figyelembe vett időszak alatt végrehajtott beruházások értékétől, még inkább kiszolgáltatottá téve ezt a nagy pénzforgalmat bonyolító ágazatot, amely erősen függ a bankok által nyújtott likviditástól. A vizsgálati időszak alatt négy gyártó ment csődbe. |
| --- | --- |

(204)

Az árakra nehezedő nyomás, valamint a kialakuló piacon a méretgazdaságosság kihasználására való képtelenség a figyelembe vett időszakban alacsony szinten tartotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Az alacsony nyereségszint és a készletek változása miatt a működésből származó pénzforgalom alacsony volt, és elmaradt a figyelembe vett időszak alatt végrehajtott beruházások értékétől, még inkább kiszolgáltatottá téve ezt a nagy pénzforgalmat bonyolító ágazatot, amely erősen függ a bankok által nyújtott likviditástól. A vizsgálati időszak alatt négy gyártó ment csődbe.

| (205) | A növekedés, piaci részesedés, kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, haszonkulcs, pénzforgalom és tőkebevonási képesség kármutatói negatívan alakultak. Kizárólag a kereslet erőteljes növekedésének köszönhető, hogy más mutatók nem kerültek a negatív tartományba. |
| --- | --- |

(205)

A növekedés, piaci részesedés, kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, haszonkulcs, pénzforgalom és tőkebevonási képesség kármutatói negatívan alakultak. Kizárólag a kereslet erőteljes növekedésének köszönhető, hogy más mutatók nem kerültek a negatív tartományba.

| (206) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(206)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (207) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(207)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (208) | A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (209) | A vizsgálati időszak alatt a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak: az alákínálási különbözet 16,2 %-43,2 % között alakult. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a 74 %-kal növekedő piacon 23 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, míg a Kínából érkező behozatal 250 %-os bővülés mellett 17 százalékponttal 18 %-ról 35 %-ra növelte piaci részesedését. A Kínából érkező dömpingelt behozatal árakra gyakorolt nyomása alacsonyan tartotta a nyereség és a pénzforgalom szintjét. |
| --- | --- |

(209)

A vizsgálati időszak alatt a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak: az alákínálási különbözet 16,2 %-43,2 % között alakult. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a 74 %-kal növekedő piacon 23 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, míg a Kínából érkező behozatal 250 %-os bővülés mellett 17 százalékponttal 18 %-ról 35 %-ra növelte piaci részesedését. A Kínából érkező dömpingelt behozatal árakra gyakorolt nyomása alacsonyan tartotta a nyereség és a pénzforgalom szintjét.

5.2.   Egyéb tényezők hatásai

Egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (210) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | Volumen (darab) | 21 335 | 43 095 | 79 312 | 108 817 |
| Index | 100 | 202 | 372 | 510 |
| Piaci részesedés (%) | 2 | 3 | 5 | 5 |
| Átlagár (EUR) | 622 | 571 | 843 | 1 016 |
| Index | 100 | 92 | 135 | 163 |
| Vietnam | Volumen (darab) | 37 892 | 74 259 | 91 468 | 101 376 |
| Index | 100 | 196 | 241 | 268 |
| Piaci részesedés (%) | 3 | 5 | 5 | 5 |
| Átlagár (EUR) | 435 | 539 | 542 | 570 |
| Index | 100 | 124 | 125 | 131 |
| Svájc | Volumen (darab) | 883 | 14 310 | 30 477 | 28 440 |
| Index | 100 | 1 621 | 3 452 | 3 221 |
| Piaci részesedés (%) | 0 | 1 | 2 | 1 |
| Átlagár (EUR) | 1 140 | 1 391 | 1 606 | 1 606 |
| Index | 100 | 122 | 141 | 141 |
| Japán | Volumen (darab) | 16 994 | 4 217 | 1 613 | 1 710 |
| Index | 100 | 25 | 9 | 10 |
| Piaci részesedés (%) | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Átlagár (EUR) | 1 098 | 1 406 | 1 687 | 952 |
| Index | 100 | 128 | 154 | 87 |
| Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen | Volumen (darab) | 77 104 | 135 881 | 202 870 | 240 343 |
| Index | 100 | 176 | 263 | 312 |
| Piaci részesedés (%) | 7 | 10 | 12 | 12 |
| Átlagár (EUR) | 641 | 666 | 828 | 897 |
| Index | 100 | 104 | 129 | 140 |
| Forrás: Eurostat |

(210)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Tajvan

Volumen (darab)

21 335

43 095

79 312

108 817

Index

Index

100

100

202

202

372

372

510

510

Piaci részesedés (%)

2

3

5

5

Átlagár (EUR)

622

571

843

1 016

Index

Index

100

100

92

92

135

135

163

163

Vietnam

Volumen (darab)

37 892

74 259

91 468

101 376

Index

Index

100

100

196

196

241

241

268

268

Piaci részesedés (%)

3

5

5

5

Átlagár (EUR)

435

539

542

570

Index

Index

100

100

124

124

125

125

131

131

Svájc

Volumen (darab)

883

14 310

30 477

28 440

Index

Index

100

100

1 621

1 621

3 452

3 452

3 221

3 221

Piaci részesedés (%)

0

1

2

1

Átlagár (EUR)

1 140

1 391

1 606

1 606

Index

Index

100

100

122

122

141

141

141

141

Japán

Volumen (darab)

16 994

4 217

1 613

1 710

Index

Index

100

100

25

25

9

9

10

10

Piaci részesedés (%)

1

0

0

0

Átlagár (EUR)

1 098

1 406

1 687

952

Index

Index

100

100

128

128

154

154

87

87

Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

Volumen (darab)

77 104

135 881

202 870

240 343

Index

Index

100

100

176

176

263

263

312

312

Piaci részesedés (%)

7

10

12

12

Átlagár (EUR)

641

666

828

897

Index

Index

100

100

104

104

129

129

140

140

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (211) | A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal volumene erőteljesen alakult, piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról (77 000 darab) 12 %-ra (240 000) nőtt. Ennek ellenére a növekedés üteme lelassult, amikor 2015 után a kínai exportőrök fokozták tevékenységüket. |
| --- | --- |

(211)

A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal volumene erőteljesen alakult, piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról (77 000 darab) 12 %-ra (240 000) nőtt. Ennek ellenére a növekedés üteme lelassult, amikor 2015 után a kínai exportőrök fokozták tevékenységüket.

| (212) | Az említett behozatalok csaknem kizárólag Tajvanról és Vietnamból származtak. Mindazonáltal 2015 után a Bizottság a Vietnamból érkező behozatal lassabb növekedését figyelte meg, amely a Kínából érkező behozatalhoz viszonyított jelentős és növekvő árkülönbséggel magyarázható. Ugyanígy a Tajvanról érkező behozatal folyamatos bővülésére egyaránt jelentős árnövekedés nyomán került sor, ami arra utal, hogy e behozatalok a piac felső szegmense felé tolódhattak el. |
| --- | --- |

(212)

Az említett behozatalok csaknem kizárólag Tajvanról és Vietnamból származtak. Mindazonáltal 2015 után a Bizottság a Vietnamból érkező behozatal lassabb növekedését figyelte meg, amely a Kínából érkező behozatalhoz viszonyított jelentős és növekvő árkülönbséggel magyarázható. Ugyanígy a Tajvanról érkező behozatal folyamatos bővülésére egyaránt jelentős árnövekedés nyomán került sor, ami arra utal, hogy e behozatalok a piac felső szegmense felé tolódhattak el.

| (213) | A Tajvanról és Vietnamból érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az elektromos kerékpárok széles ártartománya miatt azonban a Bizottság nem következtethet arra, hogy e behozatalok megegyező típusonként kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. Emellett átlagáruk nőtt, miközben a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent. |
| --- | --- |

(213)

A Tajvanról és Vietnamból érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az elektromos kerékpárok széles ártartománya miatt azonban a Bizottság nem következtethet arra, hogy e behozatalok megegyező típusonként kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. Emellett átlagáruk nőtt, miközben a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent.

| (214) | A Vietnamból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség mindazonáltal jelentős volt, és nem zárható ki, hogy elhanyagolható mértékben hozzájárult a kárhoz. A Vietnamból érkező behozatal piaci részesedésének növekedése azonban 2015-ben megállt, a behozatal volumene pedig csekély maradt. |
| --- | --- |

(214)

A Vietnamból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség mindazonáltal jelentős volt, és nem zárható ki, hogy elhanyagolható mértékben hozzájárult a kárhoz. A Vietnamból érkező behozatal piaci részesedésének növekedése azonban 2015-ben megállt, a behozatal volumene pedig csekély maradt.

| (215) | Ebből következik, hogy a Kínán kívüli többi országból érkező behozatal nem gyengítette a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, és legfeljebb elhanyagolható hatást gyakorolt az elszenvedett kárra. |
| --- | --- |

(215)

Ebből következik, hogy a Kínán kívüli többi országból érkező behozatal nem gyengítette a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, és legfeljebb elhanyagolható hatást gyakorolt az elszenvedett kárra.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (216) | A mintában szereplő négy uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2014 | 2015 | 2016 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (darab) | 5 539 | 14 529 | 24 922 | 21 548 |
| Index | 100 | 262 | 450 | 389 |
| Átlagár (EUR) | 1 570 | 680 | 676 | 907 |
| Index | 100 | 43 | 43 | 58 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(216)

A mintában szereplő négy uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2014

2015

2016

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (darab)

5 539

14 529

24 922

21 548

Index

Index

100

100

262

262

450

450

389

389

Átlagár (EUR)

1 570

680

676

907

Index

Index

100

100

43

43

43

43

58

58

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (217) | A mintában szereplő uniós gyártók Unión kívülre irányuló exportja elhanyagolható volt (a figyelembe vett időszakban a teljes értékesítési volumen 3 %-át tette ki). Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye az átlagár csökkenésének figyelembevételével sem lehetett a kár oka. |
| --- | --- |

(217)

A mintában szereplő uniós gyártók Unión kívülre irányuló exportja elhanyagolható volt (a figyelembe vett időszakban a teljes értékesítési volumen 3 %-át tette ki). Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye az átlagár csökkenésének figyelembevételével sem lehetett a kár oka.

5.2.3.   Beruházások és kapacitásbővítés

Beruházások és kapacitásbővítés

| (218) | A CCCME azt állította, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások 2016-ban minden reális értékesítési várakozást meghaladó többletet eredményeztek a termelési kapacitásban, ennek hatására pedig a kapacitáskihasználás jelentős visszaesése mellett a jövedelmezőség is súlyosan romlott. |
| --- | --- |

(218)

A CCCME azt állította, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások 2016-ban minden reális értékesítési várakozást meghaladó többletet eredményeztek a termelési kapacitásban, ennek hatására pedig a kapacitáskihasználás jelentős visszaesése mellett a jövedelmezőség is súlyosan romlott.

| (219) | A Bizottság elutasította ezt az érvet. Először is nem állítható, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások minden reális értékesítési várakozást meghaladtak volna. A fenti 5. táblázatban látható módon a termelési kapacitás 2015–2016 között 300 000 darabbal bővült. Ez teljes mértékben igazodott a felhasználás 2015–2016 közötti növekedéséhez, amely a fenti 2. táblázatban látható módon ugyancsak 300 000 darabot tett ki. A dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt tisztességtelen nyomás hatásra az uniós gazdasági ágazat ezt követően, 2016 és a vizsgálati időszak között – a piac további 300 000 darabos növekedése ellenére – több mint 150 000 darabbal csökkentette termelési kapacitását. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság elutasította ezt az érvet. Először is nem állítható, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások minden reális értékesítési várakozást meghaladtak volna. A fenti 5. táblázatban látható módon a termelési kapacitás 2015–2016 között 300 000 darabbal bővült. Ez teljes mértékben igazodott a felhasználás 2015–2016 közötti növekedéséhez, amely a fenti 2. táblázatban látható módon ugyancsak 300 000 darabot tett ki. A dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt tisztességtelen nyomás hatásra az uniós gazdasági ágazat ezt követően, 2016 és a vizsgálati időszak között – a piac további 300 000 darabos növekedése ellenére – több mint 150 000 darabbal csökkentette termelési kapacitását.

| (220) | Másodszor: a Bizottság megállapította, hogy a beruházások szintje nem volt magas. Ellenkezőleg, a figyelembe vett időszakban nem érte el a teljes forgalom 2 %-át. Az uniós gazdasági ágazat meglévő gyártósorokat alakított át, így a kapacitás bővítése nem játszott meghatározó szerepet a beruházásokban. |
| --- | --- |

(220)

Másodszor: a Bizottság megállapította, hogy a beruházások szintje nem volt magas. Ellenkezőleg, a figyelembe vett időszakban nem érte el a teljes forgalom 2 %-át. Az uniós gazdasági ágazat meglévő gyártósorokat alakított át, így a kapacitás bővítése nem játszott meghatározó szerepet a beruházásokban.

| (221) | Harmadszor: a beruházásokat sem a jövedelmezőség (a jelentős növekedést nem mutató értékcsökkenés és amortizáció kivételével), sem a működési szintű pénzforgalom alakulásában nem vették figyelembe. Ezért pontatlan e mutatók bármelyikét a beruházások szintje alapján értelmezni. |
| --- | --- |

(221)

Harmadszor: a beruházásokat sem a jövedelmezőség (a jelentős növekedést nem mutató értékcsökkenés és amortizáció kivételével), sem a működési szintű pénzforgalom alakulásában nem vették figyelembe. Ezért pontatlan e mutatók bármelyikét a beruházások szintje alapján értelmezni.

| (222) | Végül a Bizottság mutatói azt jelezték, hogy az előállítási költség az értékesítési áraknak megfelelően nőtt. Következésképpen nem mondható el az, hogy a kapacitás bővülése aránytalan hatással lett volna az előállítási költségre. |
| --- | --- |

(222)

Végül a Bizottság mutatói azt jelezték, hogy az előállítási költség az értékesítési áraknak megfelelően nőtt. Következésképpen nem mondható el az, hogy a kapacitás bővülése aránytalan hatással lett volna az előállítási költségre.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (223) | A Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal között. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal között.

| (224) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól.

| (225) | A Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az egyéb olyan azonosított tényezők, mint például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása a lehetséges együttes hatásukat tekintve sem gyengítették az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az egyéb olyan azonosított tényezők, mint például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása a lehetséges együttes hatásukat tekintve sem gyengítették az ok-okozati összefüggést.

| (226) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(226)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (227) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére a jelen esetben egyértelműen kijelenthető-e, hogy az intézkedések elfogadása nem szolgálja az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(227)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére a jelen esetben egyértelműen kijelenthető-e, hogy az intézkedések elfogadása nem szolgálja az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   A beszállítók érdeke

A beszállítók érdeke

| (228) | A kerékpárgyártókat és alkatrész-beszállítókat egyaránt képviselő nemzeti szervezeteket tömörítő CONEBI támogatta az intézkedések bevezetését. A vizsgálatban azonban önállóan egyetlen beszállító sem foglalt állást. |
| --- | --- |

(228)

A kerékpárgyártókat és alkatrész-beszállítókat egyaránt képviselő nemzeti szervezeteket tömörítő CONEBI támogatta az intézkedések bevezetését. A vizsgálatban azonban önállóan egyetlen beszállító sem foglalt állást.

| (229) | A CONEBI által benyújtott adatok szerint kerékpáralkatrészt (hagyományos és elektromos kerékpárokhoz egyaránt) 19 tagországban 424 vállalat gyárt, amelyek közel 21 000 főt foglalkoztatnak, és 2016-ban több mint 660 millió EUR értékű beruházást hajtottak végre a gyártás és innováció terén. |
| --- | --- |

(229)

A CONEBI által benyújtott adatok szerint kerékpáralkatrészt (hagyományos és elektromos kerékpárokhoz egyaránt) 19 tagországban 424 vállalat gyárt, amelyek közel 21 000 főt foglalkoztatnak, és 2016-ban több mint 660 millió EUR értékű beruházást hajtottak végre a gyártás és innováció terén.

| (230) | A Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazatban működő beszállítók érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazatban működő beszállítók érdekét szolgálná.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (231) | Az uniós gazdasági ágazat nagy, valamint kis- és középvállalkozásokból áll, és közvetlenül 12 tagállamban körülbelül 3 600 alkalmazottat foglalkoztatott a figyelembe vett időszak alatt. Ezenfelül bár az elektromos kerékpárok felhasználása a teljes kerékpárpiacnak továbbra is csak kis részét teszi ki, a hagyományos kerékpárokról az elektromos kerékpárokra való áttérés gyors ütemben zajlik, emiatt pedig a teljes kerékpárágazat számára strukturális kihívást jelent az aktivitás, a hozzáadott érték, valamint a foglalkoztatás szintjének fenntartása. |
| --- | --- |

(231)

Az uniós gazdasági ágazat nagy, valamint kis- és középvállalkozásokból áll, és közvetlenül 12 tagállamban körülbelül 3 600 alkalmazottat foglalkoztatott a figyelembe vett időszak alatt. Ezenfelül bár az elektromos kerékpárok felhasználása a teljes kerékpárpiacnak továbbra is csak kis részét teszi ki, a hagyományos kerékpárokról az elektromos kerékpárokra való áttérés gyors ütemben zajlik, emiatt pedig a teljes kerékpárágazat számára strukturális kihívást jelent az aktivitás, a hozzáadott érték, valamint a foglalkoztatás szintjének fenntartása.

| (232) | Ahogy a fenti 4.4.4. szakaszból, vagyis a kármutatóknak a figyelembe vett időszak kezdetétől számított változásának elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet, és negatív hatást váltott ki a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(232)

Ahogy a fenti 4.4.4. szakaszból, vagyis a kármutatóknak a figyelembe vett időszak kezdetétől számított változásának elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet, és negatív hatást váltott ki a dömpingelt behozatal.

| (233) | A Bizottság várakozásai szerint az ideiglenes dömpingellenes vám kivetése lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínű, hogy intézkedések hiányában tovább romlana az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság várakozásai szerint az ideiglenes dömpingellenes vám kivetése lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínű, hogy intézkedések hiányában tovább romlana az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete.

| (234) | Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(234)

Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.3.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (235) | A CEIEB jelentkezett, hogy tiltakozzon az intézkedések bevezetése ellen. Hét tagállam huszonegy importőrét képviselte. |
| --- | --- |

(235)

A CEIEB jelentkezett, hogy tiltakozzon az intézkedések bevezetése ellen. Hét tagállam huszonegy importőrét képviselte.

| (236) | A CEIEB tizenegy tagja vett részt a mintavételi eljárásban. Két, z importőrök közösségén kívüli vállalat szintén egyet nem értését fejezte ki a dömpingellenes intézkedések bevezetésével kapcsolatban. Az ismert behozatali volumenű 13 vállalat együttesen a vizsgálati időszakban Kínából érkező teljes behozatal 10 %-át adta. |
| --- | --- |

(236)

A CEIEB tizenegy tagja vett részt a mintavételi eljárásban. Két, z importőrök közösségén kívüli vállalat szintén egyet nem értését fejezte ki a dömpingellenes intézkedések bevezetésével kapcsolatban. Az ismert behozatali volumenű 13 vállalat együttesen a vizsgálati időszakban Kínából érkező teljes behozatal 10 %-át adta.

| (237) | A mintában szereplő importőrök beadványai szerint a vámok kivetése legalább átmenetileg zavart okoz ellátási láncukban, és veszélyezteti pénzügyi helyzetüket, ha nem tudják a vevőkre hárítani a vámmal összefüggésben megnövekedett költségeket. |
| --- | --- |

(237)

A mintában szereplő importőrök beadványai szerint a vámok kivetése legalább átmenetileg zavart okoz ellátási láncukban, és veszélyezteti pénzügyi helyzetüket, ha nem tudják a vevőkre hárítani a vámmal összefüggésben megnövekedett költségeket.

| (238) | A mintában szereplő importőrök beadványai szerint továbbá a legnagyobb importőröknek megvolt a módjuk arra, hogy megfelelő elektromos kerékpárokat szerezzenek be Kínán kívülről, többek között az uniós gazdasági ágazatból, és/vagy potenciális alternatív beszállítói forrásokkal rendelkeztek ebben a körben. A (236) preambulumbekezdésben említett alkalmazottak többségét ezek az importőrök foglalkoztatják. |
| --- | --- |

(238)

A mintában szereplő importőrök beadványai szerint továbbá a legnagyobb importőröknek megvolt a módjuk arra, hogy megfelelő elektromos kerékpárokat szerezzenek be Kínán kívülről, többek között az uniós gazdasági ágazatból, és/vagy potenciális alternatív beszállítói forrásokkal rendelkeztek ebben a körben. A (236) preambulumbekezdésben említett alkalmazottak többségét ezek az importőrök foglalkoztatják.

| (239) | A behozatali statisztikák szerint Vietnam és Tajvan jelentős volumenű elektromos kerékpárral látta el az európai importőröket. Valószínű továbbá, hogy a hagyományos kerékpárok gyártásában jól pozícionált egyéb országok szintén az importőrök potenciális beszállítói lehetnek. |
| --- | --- |

(239)

A behozatali statisztikák szerint Vietnam és Tajvan jelentős volumenű elektromos kerékpárral látta el az európai importőröket. Valószínű továbbá, hogy a hagyományos kerékpárok gyártásában jól pozícionált egyéb országok szintén az importőrök potenciális beszállítói lehetnek.

| (240) | E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a hagyományos kerékpárok Kínából érkező behozatalára kivetett vám hatására az uniós piac nem zárult be a behozatal előtt, épp ellenkezőleg: a hagyományos kerékpárt szállító országok köre bővült. Ezzel szemben azokon a nagy piacokon, ahol nem vezettek be a Kínából származó hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedéseket, például az Egyesült Államokban és Japánban, a behozatal a piac 99 %-át, illetve 90 %-át tette ki, és többségében Kínából érkezett. |
| --- | --- |

(240)

E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a hagyományos kerékpárok Kínából érkező behozatalára kivetett vám hatására az uniós piac nem zárult be a behozatal előtt, épp ellenkezőleg: a hagyományos kerékpárt szállító országok köre bővült. Ezzel szemben azokon a nagy piacokon, ahol nem vezettek be a Kínából származó hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedéseket, például az Egyesült Államokban és Japánban, a behozatal a piac 99 %-át, illetve 90 %-át tette ki, és többségében Kínából érkezett.

| (241) | A Bizottság megállapította, hogy a kerékpárágazat több mint 450 gyártóból áll, amelyek közül jelenleg csak 37 gyárt elektromos kerékpárt. Ezenkívül az elektromos kerékpárok jelenlegi gyártói már most is az elektromos kerékpárok széles körét szállítják, ezáltal rendes piaci viszonyok között képesek növelni termelési kapacitásukat. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság megállapította, hogy a kerékpárágazat több mint 450 gyártóból áll, amelyek közül jelenleg csak 37 gyárt elektromos kerékpárt. Ezenkívül az elektromos kerékpárok jelenlegi gyártói már most is az elektromos kerékpárok széles körét szállítják, ezáltal rendes piaci viszonyok között képesek növelni termelési kapacitásukat.

| (242) | Bár a vámok kivetése számos – zömmel kisméretű – importőrt hátrányosan érinthet, a vámok kivetésének kedvezőtlen hatását ellensúlyozhatja az a lehetőség, hogy megfelelő kerékpárokat szerezzenek be az uniós gazdasági ágazatból, más harmadik országokból, valamint tisztességes árakon Kínából is. |
| --- | --- |

(242)

Bár a vámok kivetése számos – zömmel kisméretű – importőrt hátrányosan érinthet, a vámok kivetésének kedvezőtlen hatását ellensúlyozhatja az a lehetőség, hogy megfelelő kerékpárokat szerezzenek be az uniós gazdasági ágazatból, más harmadik országokból, valamint tisztességes árakon Kínából is.

| (243) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vámok kivetése nem áll az importőrök érdekében, azonban az importőröket érő kedvezőtlen hatás nem haladja meg az intézkedések kedvező hatását az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(243)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vámok kivetése nem áll az importőrök érdekében, azonban az importőröket érő kedvezőtlen hatás nem haladja meg az intézkedések kedvező hatását az uniós gazdasági ágazatra.

6.4.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (244) | A vizsgálat során jelentkezett az Európai Kerékpárosok Szövetsége (a továbbiakban: ECF). Az ECF kerékpáros szervezeteket és szövetségeket képvisel. Beadványa szerint az ár nem meghatározó tényező abban, hogy az emberek többet vagy kevesebbet kerékpároznak-e, és bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az emberek azokban az országokban kerékpároznak többet, ahol a kerékpárok és az elektromos kerékpárok többe kerülnek. |
| --- | --- |

(244)

A vizsgálat során jelentkezett az Európai Kerékpárosok Szövetsége (a továbbiakban: ECF). Az ECF kerékpáros szervezeteket és szövetségeket képvisel. Beadványa szerint az ár nem meghatározó tényező abban, hogy az emberek többet vagy kevesebbet kerékpároznak-e, és bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az emberek azokban az országokban kerékpároznak többet, ahol a kerékpárok és az elektromos kerékpárok többe kerülnek.

| (245) | Ezt a mintát támasztotta alá az intézkedéseket ellenző importőri közösség beadványa is, amely szerint az elektromos kerékpárok azokban az országokban terjednek a leggyorsabb ütemben, amelyekben átlagosan a legdrágábbak. |
| --- | --- |

(245)

Ezt a mintát támasztotta alá az intézkedéseket ellenző importőri közösség beadványa is, amely szerint az elektromos kerékpárok azokban az országokban terjednek a leggyorsabb ütemben, amelyekben átlagosan a legdrágábbak.

| (246) | Az importőri közösség előadta továbbá, hogy erős kapcsolat áll fenn az elektromos kerékpárok ára, az adott ország kerékpáros kultúrája, az infrastruktúra minősége, végül pedig az elektromos kerékpárok terjedése között. |
| --- | --- |

(246)

Az importőri közösség előadta továbbá, hogy erős kapcsolat áll fenn az elektromos kerékpárok ára, az adott ország kerékpáros kultúrája, az infrastruktúra minősége, végül pedig az elektromos kerékpárok terjedése között.

| (247) | Az ECF olyan piaci viszonyokat támogat, amelyek elősegítik a minőséget, az innovációt és a szolgáltatásokat. Az ECF tehát azt állította, hogy az esetlegesen megállapított dömping negatív szerepet játszana az elektromos kerékpárok fejlődésében, ennélfogva pedig a polgárai számára hatékonyabb mobilitást nyújtó, zöldebb Európára való áttérésben is. |
| --- | --- |

(247)

Az ECF olyan piaci viszonyokat támogat, amelyek elősegítik a minőséget, az innovációt és a szolgáltatásokat. Az ECF tehát azt állította, hogy az esetlegesen megállapított dömping negatív szerepet játszana az elektromos kerékpárok fejlődésében, ennélfogva pedig a polgárai számára hatékonyabb mobilitást nyújtó, zöldebb Európára való áttérésben is.

| (248) | Ezzel szemben az intézkedések bevezetését ellenző importőri közösség beadványa szerint az intézkedések akadályoznák a kínai gyártókat az alsókategóriás termékek szállításában, valamint a közép- és felsőkategóriás termékek fejlesztésében, ami csökkentené a versenyt. Mivel az uniós gazdasági ágazat állítólag a közép- és felső szegmensekben fejt ki jelentős aktivitást, ez viszont az európai fogyasztók számára korlátozná a választási lehetőségeket, és magasabb árakat eredményezne. |
| --- | --- |

(248)

Ezzel szemben az intézkedések bevezetését ellenző importőri közösség beadványa szerint az intézkedések akadályoznák a kínai gyártókat az alsókategóriás termékek szállításában, valamint a közép- és felsőkategóriás termékek fejlesztésében, ami csökkentené a versenyt. Mivel az uniós gazdasági ágazat állítólag a közép- és felső szegmensekben fejt ki jelentős aktivitást, ez viszont az európai fogyasztók számára korlátozná a választási lehetőségeket, és magasabb árakat eredményezne.

| (249) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a piac valamennyi szegmensében aktív, ideértve a belépő szintű termékek szegmensét is. Az intézkedések várhatóan fokozzák és diverzifikálják az elektromos kerékpárok kínálatát azáltal, hogy helyreállítják az egyenlő versenyfeltételeket. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedések bevezetése nem korlátozta a fogyasztók választási lehetőségeit, ellenben növelte a beszállítók és a származási országok sokféleségét. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta az érvelést, és azt el kellett utasítania. |
| --- | --- |

(249)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a piac valamennyi szegmensében aktív, ideértve a belépő szintű termékek szegmensét is. Az intézkedések várhatóan fokozzák és diverzifikálják az elektromos kerékpárok kínálatát azáltal, hogy helyreállítják az egyenlő versenyfeltételeket. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedések bevezetése nem korlátozta a fogyasztók választási lehetőségeit, ellenben növelte a beszállítók és a származási országok sokféleségét. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta az érvelést, és azt el kellett utasítania.

| (250) | Az intézkedések bevezetése várhatóan helyreállítja a dömpingáraknál ténylegesen magasabb piaci árakat, az ár ugyanakkor csak egy a fogyasztói választást befolyásoló tényezők közül, és a fogyasztói árakra gyakorolt várható hatást ellensúlyoznia kell az elektromos kerékpárok alternatívái, többek között az autók, motorkerékpárok és robogók jelentette költségek és hasznok összevetésének. |
| --- | --- |

(250)

Az intézkedések bevezetése várhatóan helyreállítja a dömpingáraknál ténylegesen magasabb piaci árakat, az ár ugyanakkor csak egy a fogyasztói választást befolyásoló tényezők közül, és a fogyasztói árakra gyakorolt várható hatást ellensúlyoznia kell az elektromos kerékpárok alternatívái, többek között az autók, motorkerékpárok és robogók jelentette költségek és hasznok összevetésének.

| (251) | A Bizottság megállapította, hogy a fogyasztók érdeke nem merül ki abban, hogy a Kínából érkező behozatal árhatását kárt nem okozó szintre kell mérsékelni. Ezzel szemben bizonyított, hogy a fogyasztói választásban egyéb tényezők – választék, minőség, innováció, szolgáltatás – is szerepet kapnak, ami csak rendes piaci viszonyok között, tisztességes és nyílt verseny mellett biztosítható. |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság megállapította, hogy a fogyasztók érdeke nem merül ki abban, hogy a Kínából érkező behozatal árhatását kárt nem okozó szintre kell mérsékelni. Ezzel szemben bizonyított, hogy a fogyasztói választásban egyéb tényezők – választék, minőség, innováció, szolgáltatás – is szerepet kapnak, ami csak rendes piaci viszonyok között, tisztességes és nyílt verseny mellett biztosítható.

| (252) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések nem érintenék kedvezőtlenül a fogyasztók helyzetét, továbbá hozzájárulnának az elektromos kerékpárok fenntartható fejlődéséhez Európában, valamint a környezetvédelem és a fejlettebb mobilitás tekintetében azok általánosabb társadalmi előnyeihez. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések nem érintenék kedvezőtlenül a fogyasztók helyzetét, továbbá hozzájárulnának az elektromos kerékpárok fenntartható fejlődéséhez Európában, valamint a környezetvédelem és a fejlettebb mobilitás tekintetében azok általánosabb társadalmi előnyeihez.

6.5.   Más felek érdekei

Más felek érdekei

| (253) | Végezetül jelentkezett az industryAll európai szakszervezet, és aggályokat fogalmazott meg a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt kedvezőtlen hatások miatt, továbbá támogatását fejezték ki olyan intézkedések mellett, amelyek biztosítják az egyenlő versenyfeltételeket, valamint a folyamatosan magas uniós foglalkoztatást. |
| --- | --- |

(253)

Végezetül jelentkezett az industryAll európai szakszervezet, és aggályokat fogalmazott meg a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt kedvezőtlen hatások miatt, továbbá támogatását fejezték ki olyan intézkedések mellett, amelyek biztosítják az egyenlő versenyfeltételeket, valamint a folyamatosan magas uniós foglalkoztatást.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (254) | Nem zárható ki az intézkedések kedvezőtlen hatása az érintett termék kis importőreire és a fogyasztói árakra, ugyanakkor az nem haladja meg a beszállítók, az uniós gazdasági ágazat és a fogyasztók számára jelentkező előnyöket. |
| --- | --- |

(254)

Nem zárható ki az intézkedések kedvezőtlen hatása az érintett termék kis importőreire és a fogyasztói árakra, ugyanakkor az nem haladja meg a beszállítók, az uniós gazdasági ágazat és a fogyasztók számára jelentkező előnyöket.

| (255) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(255)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Kínából származó behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (256) | A Bizottság dömpinggel, kárral, ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt kínai behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság dömpinggel, kárral, ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt kínai behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (257) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(257)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (258) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(258)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhet.

| (259) | A szokásos versenyfeltételek mellett észszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő értékesítésből származó nyereséget, amely a kár megszüntetéséhez szükséges mérték meghatározására használatos. |
| --- | --- |

(259)

A szokásos versenyfeltételek mellett észszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő értékesítésből származó nyereséget, amely a kár megszüntetéséhez szükséges mérték meghatározására használatos.

| (260) | A nyereségcélt ideiglenesen 4,3 %-ban állapította meg, amely a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által elért legmagasabb átlagos haszonkulcsnak felel meg. A mintában szereplő uniós gyártók 2014 előtt nem tudtak az elektromos kerékpárok gyártására vonatkozó haszonkulcsot megadni. |
| --- | --- |

(260)

A nyereségcélt ideiglenesen 4,3 %-ban állapította meg, amely a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által elért legmagasabb átlagos haszonkulcsnak felel meg. A mintában szereplő uniós gyártók 2014 előtt nem tudtak az elektromos kerékpárok gyártására vonatkozó haszonkulcsot megadni.

| (261) | A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a mintában szereplő együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. A Bizottság az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(261)

A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a mintában szereplő együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. A Bizottság az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezte ki.

| (262) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az előzőekben említett vállalatokhoz tartozó dömpingkülönbözet (lásd a (123)– (127) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(262)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az előzőekben említett vállalatokhoz tartozó dömpingkülönbözet (lásd a (123)– (127) preambulumbekezdést).

7.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (263) | A Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalát illetően ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság összehasonlította a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket és a dömpingkülönbözeteket. A vám összegét a dömpingkülönbözet, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges mérték közül az alacsonyabb szintjén kell megállapítani. |
| --- | --- |

(263)

A Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalát illetően ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság összehasonlította a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket és a dömpingkülönbözeteket. A vám összegét a dömpingkülönbözet, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges mérték közül az alacsonyabb szintjén kell megállapítani.

| (264) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % | 77,6 % | 77,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % | 27,5 % | 27,5 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % | 21,8 % | 21,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |
| A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók (lásd a mellékletet) | 51,0 % | 37,0 % | 37,0 % |
| Minden más vállalat | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |

(264)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

Ideiglenes dömpingellenes vám

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

77,6 %

77,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

27,5 %

27,5 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

21,8 %

21,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

83,6 %

83,6 %

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók (lásd a mellékletet)

51,0 %

37,0 %

37,0 %

Minden más vállalat

106,4 %

83,6 %

83,6 %

| (265) | A Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalaira annak érdekében, hogy előkészítse az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján esetleg bevezetendő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazását. |
| --- | --- |

(265)

A Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet elfogadásával nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalaira annak érdekében, hogy előkészítse az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján esetleg bevezetendő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazását.

| (266) | A jelenlegi dömpingellenes vizsgálatot illetően a fenti ténymegállapításokra való tekintettel meg kell szüntetni a dömpingellenes vizsgálat vonatkozásában a behozataloknak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(266)

A jelenlegi dömpingellenes vizsgálatot illetően a fenti ténymegállapításokra való tekintettel meg kell szüntetni a dömpingellenes vizsgálat vonatkozásában a behozataloknak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét.

| (267) | A párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat vonatkozásában folytatni kell az érintett termék behozatalainak a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(267)

A párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat vonatkozásában folytatni kell az érintett termék behozatalainak a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét.

| (268) | Az eljárás e szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni. |
| --- | --- |

(268)

Az eljárás e szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni.

| (269) | Az e rendeletben meghatározott vállalatonkénti egyedi dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapította meg. Ezek a vámtételek tehát a jelenlegi vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(269)

Az e rendeletben meghatározott vállalatonkénti egyedi dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapította meg. Ezek a vámtételek tehát a jelenlegi vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (270) | Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (9). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(270)

Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (9). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

9

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (271) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(271)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (272) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(272)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (273) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosulhatnak, |
| --- | --- |

(273)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosulhatnak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 77,6 % | C382 |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 27,5 % | C383 |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 21,8 % | C384 |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 83,6 % | C385 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő exportáló gyártók | 37,0 % | Lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 83,6 % | C999 |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

77,6 %

C382

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

27,5 %

C383

Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

21,8 %

C384

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

83,6 %

C385

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő exportáló gyártók

37,0 %

Lásd a mellékletet

Minden más vállalat

83,6 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített elektromos kerékpárokat a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | tájékoztatást kérhetnek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ez a rendelet elfogadásra került; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatást kérhetnek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ez a rendelet elfogadásra került;

| b) | írásban észrevételeket tehetnek a Bizottságnál; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban észrevételeket tehetnek a Bizottságnál; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Az (EU) 2018/671 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság az (EU) 2016/1037 rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján utasítja a vámhatóságokat a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, következőképpen meghatározott termék Unióba érkező behozatalainak nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére: kerékpárok pedálhajtással, elektromos segédmotorral felszerelve.”

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL C 353., 2017.10.20., 19. o.

2

(3)  
  HL C 440., 2017.12.21., 22. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2018/671 végrehajtási rendelete (2018. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 113., 2018.5.3., 4. o.).

4

(5)  A panasz 10. melléklete.

5

(6)  A panasz 9. melléklete.

6

(7)  Legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).

8

(9)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

9

---

MELLÉKLET

| Vállalat neve | Tartomány | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd | Jiangsu | C386 |
| Active Cycles Co., Ltd | Jiangsu | C387 |
| Aigeni Technology Co., Ltd | Jiangsu | C388 |
| Aima Technology Group Co., Ltd | Tianjin | C389 |
| Alco Electronics (Dongguan) Limited | Guangdong | C390 |
| Beijing Tsinova Technology Co., Ltd | Beijing | C391 |
| Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd | Jiangsu | C392 |
| Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C393 |
| Changzhou Hj Pedal Co., Ltd | Jiangsu | C394 |
| Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C395 |
| Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C396 |
| Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C397 |
| Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd | Jiangsu | C398 |
| Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd | Tianjin | C399 |
| Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co. | Jiangsu | C400 |
| Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd | Guangdong | C401 |
| Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd and Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd | Guangdong | C402 |
| Eco International Elebike Co., Ltd | Jiangsu | C403 |
| Everestt International Industries Ltd | Jiangsu | C404 |
| Foshan Lano Bike Co., Ltd | Guangdong | C405 |
| Foshan Zenith Sports Co., Ltd | Guangdong | C406 |
| Geoby Advance Technology Co., Ltd | Jiangsu | C407 |
| Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd | Guangdong | C408 |
| Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd | Guangdong | C409 |
| Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd | Guangzhou | C410 |
| Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd | Zhejiang | C411 |
| Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd | Zhejiang | C412 |
| Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd | Zhejiang | C413 |
| Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd | Guangdong | C414 |
| Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C415 |
| Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C416 |
| Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd | Jiangsu | C417 |
| Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd | Zhejiang | C418 |
| Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd | Zhejiang | C419 |
| Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C420 |
| Jinhua Jobo Technology Co., Ltd | Zhejiang | C421 |
| Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C422 |
| Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd | Zhejiang | C423 |
| Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C424 |
| Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd | Jiangsu | C425 |
| Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd | Guangdong | C426 |
| Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C427 |
| Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd | Jiangsu | C428 |
| Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C429 |
| Ningbo Bestar Co., Ltd | Zhejiang | C430 |
| Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C431 |
| Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C432 |
| Ningbo Oner Bike Co., Ltd | Zhejiang | C433 |
| Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd | Zhejiang | C434 |
| Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd | Zhejiang | C435 |
| Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C436 |
| Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C437 |
| Pronordic E-Bikes Limited Company | Jiangsu | C438 |
| Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd | Shandong | C439 |
| Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd | Shanghai | C440 |
| Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd | Guangdong | C441 |
| Shenzhen Shenling Car Co., Ltd | Guangdong | C442 |
| Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd | Jiangsu | C443 |
| Skyland Sport Tech Co., Ltd | Tianjin | C444 |
| Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C445 |
| Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd | Jiangsu | C446 |
| Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C447 |
| Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd | Jiangsu | C448 |
| Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C449 |
| Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C450 |
| Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C451 |
| Ubchoice Co., Ltd | Guangdong | C452 |
| Universal Cycle Corporation (Guang Zhou) | Guangdong | C453 |
| Wettsen Corporation | Shandong | C454 |
| Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C455 |
| Wuxi Merry Ebike Co., Ltd | Jiangsu | C456 |
| Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C457 |
| Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C458 |
| Wuxi United Mobility Technology Inc | Jiangsu | C459 |
| Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C460 |
| Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd | Zhejiang | C461 |
| Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd | Tianjin | C462 |
| Yadea Technology Group Co., Ltd | Jiangsu | C463 |
| Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp | Jiangsu | C464 |
| Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C465 |
| Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd | Zhejiang | C466 |
| Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C467 |
| Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C468 |
| Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd | Zhejiang | C469 |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C470 |
| Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C471 |
| Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd | Zhejiang | C472 |
| Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C473 |
| Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd | Zhejiang | C474 |
| Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd | Zhejiang | C475 |
| Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C476 |
| Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C477 |
| Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd and Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C478 |
| Zhongshan Qiangli Electronics Factory | Guangdong | C479 |
| Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C480 |

Vállalat neve

Tartomány

TARIC-kiegészítő kód

Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd

Jiangsu

C386

Active Cycles Co., Ltd

Jiangsu

C387

Aigeni Technology Co., Ltd

Jiangsu

C388

Aima Technology Group Co., Ltd

Tianjin

C389

Alco Electronics (Dongguan) Limited

Guangdong

C390

Beijing Tsinova Technology Co., Ltd

Beijing

C391

Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd

Jiangsu

C392

Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C393

Changzhou Hj Pedal Co., Ltd

Jiangsu

C394

Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C395

Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C396

Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C397

Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd

Jiangsu

C398

Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd

Tianjin

C399

Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co.

Jiangsu

C400

Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd

Guangdong

C401

Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd and Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

Guangdong

C402

Eco International Elebike Co., Ltd

Jiangsu

C403

Everestt International Industries Ltd

Jiangsu

C404

Foshan Lano Bike Co., Ltd

Guangdong

C405

Foshan Zenith Sports Co., Ltd

Guangdong

C406

Geoby Advance Technology Co., Ltd

Jiangsu

C407

Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd

Guangdong

C408

Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd

Guangdong

C409

Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd

Guangzhou

C410

Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd

Zhejiang

C411

Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd

Zhejiang

C412

Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd

Zhejiang

C413

Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd

Guangdong

C414

Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C415

Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C416

Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd

Jiangsu

C417

Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd

Zhejiang

C418

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd

Zhejiang

C419

Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C420

Jinhua Jobo Technology Co., Ltd

Zhejiang

C421

Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C422

Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd

Zhejiang

C423

Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C424

Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd

Jiangsu

C425

Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd

Guangdong

C426

Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C427

Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd

Jiangsu

C428

Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C429

Ningbo Bestar Co., Ltd

Zhejiang

C430

Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C431

Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C432

Ningbo Oner Bike Co., Ltd

Zhejiang

C433

Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd

Zhejiang

C434

Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd

Zhejiang

C435

Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C436

Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C437

Pronordic E-Bikes Limited Company

Jiangsu

C438

Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd

Shandong

C439

Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd

Shanghai

C440

Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd

Guangdong

C441

Shenzhen Shenling Car Co., Ltd

Guangdong

C442

Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd

Jiangsu

C443

Skyland Sport Tech Co., Ltd

Tianjin

C444

Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C445

Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd

Jiangsu

C446

Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C447

Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd

Jiangsu

C448

Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C449

Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C450

Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C451

Ubchoice Co., Ltd

Guangdong

C452

Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

Guangdong

C453

Wettsen Corporation

Shandong

C454

Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C455

Wuxi Merry Ebike Co., Ltd

Jiangsu

C456

Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C457

Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C458

Wuxi United Mobility Technology Inc

Jiangsu

C459

Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C460

Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd

Zhejiang

C461

Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd

Tianjin

C462

Yadea Technology Group Co., Ltd

Jiangsu

C463

Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

Jiangsu

C464

Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C465

Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd

Zhejiang

C466

Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C467

Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C468

Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd

Zhejiang

C469

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C470

Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C471

Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd

Zhejiang

C472

Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C473

Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd

Zhejiang

C474

Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd

Zhejiang

C475

Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C476

Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C477

Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd and Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C478

Zhongshan Qiangli Electronics Factory

Guangdong

C479

Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C480

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1013 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. július 17.)

egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes védintézkedések bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. és 7. cikkére,

tekintettel a 2015. március 11-i (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. és 4. cikkére,

az (EU) 2015/478 rendelet 3. cikkének (3) bekezdése, illetve az (EU) 2015/755 rendelet 22. cikkének (3) bekezdése alapján létrehozott, védintézkedésekkel foglalkozó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

I.   ELŐZMÉNYEK

ELŐZMÉNYEK

| (1) | 2018. március 26-án a Bizottság 26 acéltermék-kategória behozatalára vonatkozó védintézkedési vizsgálat megindításáról szóló értesítést (2018/C 111/10) (3) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság a vizsgálat megindításáról határozott annak fényében, hogy elegendő bizonyítéka volt arra, hogy ezeknek a termékeknek a behozatala komoly kárt okozhat az érintett uniós gyártóknak vagy komoly kár okozásával fenyegetheti azokat. |
| --- | --- |

(1)

2018. március 26-án a Bizottság 26 acéltermék-kategória behozatalára vonatkozó védintézkedési vizsgálat megindításáról szóló értesítést (2018/C 111/10) (3) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság a vizsgálat megindításáról határozott annak fényében, hogy elegendő bizonyítéka volt arra, hogy ezeknek a termékeknek a behozatala komoly kárt okozhat az érintett uniós gyártóknak vagy komoly kár okozásával fenyegetheti azokat.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | Június 28-án a Bizottság közzétett egy olyan értesítést is, amellyel a vizsgálatot két további termékkategóriára kiterjesztette (4). |
| --- | --- |

(2)

Június 28-án a Bizottság közzétett egy olyan értesítést is, amellyel a vizsgálatot két további termékkategóriára kiterjesztette (4).

4

| (3) | Az acéltermékekre vonatkozó, érvényben lévő előzetes felügyeleti mechanizmus (5) és az uniós gazdasági ágazati források alapján a Bizottság rendelkezésére álló információkból az derült ki, hogy a szóban forgó termékkategóriák behozatalának növekvő tendenciája, valamint az érvényesülő fenyegető gazdasági és kereskedelmi feltételek – többek között az uniós acélipar helyzete – mélyreható vizsgálatot indokoltak. |
| --- | --- |

(3)

Az acéltermékekre vonatkozó, érvényben lévő előzetes felügyeleti mechanizmus (5) és az uniós gazdasági ágazati források alapján a Bizottság rendelkezésére álló információkból az derült ki, hogy a szóban forgó termékkategóriák behozatalának növekvő tendenciája, valamint az érvényesülő fenyegető gazdasági és kereskedelmi feltételek – többek között az uniós acélipar helyzete – mélyreható vizsgálatot indokoltak.

5

| (4) | Ezenfelül az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) által a kereskedelem kiterjesztéséről szóló 1962. évi törvény 232. szakasza (a továbbiakban: 232. szakasz) alapján elfogadott, acélbehozatal elleni intézkedések miatt magas volt annak a kockázata, hogy a kereskedelem áthelyeződéséből fakadóan tovább növekszik a behozatal. |
| --- | --- |

(4)

Ezenfelül az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) által a kereskedelem kiterjesztéséről szóló 1962. évi törvény 232. szakasza (a továbbiakban: 232. szakasz) alapján elfogadott, acélbehozatal elleni intézkedések miatt magas volt annak a kockázata, hogy a kereskedelem áthelyeződéséből fakadóan tovább növekszik a behozatal.

| (5) | Ezek a körülmények – a világszerte tartósan fennálló kapacitásfelesleg mellett – veszélyeztethetik az uniós acélipart, amely még mindig kiszolgáltatott a behozatal valószínűleg közeljövőbeli növekedésével szemben, és amelynek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok okozta kár hatásaiból való felépülése folyamatban van, ahogyan azt az acéltermékekre vonatkozó, a közelmúltban világszerte hozott piacvédelmi intézkedések jelentős száma bizonyítja. |
| --- | --- |

(5)

Ezek a körülmények – a világszerte tartósan fennálló kapacitásfelesleg mellett – veszélyeztethetik az uniós acélipart, amely még mindig kiszolgáltatott a behozatal valószínűleg közeljövőbeli növekedésével szemben, és amelynek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok okozta kár hatásaiból való felépülése folyamatban van, ahogyan azt az acéltermékekre vonatkozó, a közelmúltban világszerte hozott piacvédelmi intézkedések jelentős száma bizonyítja.

| (6) | 2018. április 11-én a Bizottság az aktához tartozó feljegyzést adott ki a legfontosabb behozatali statisztikákkal és a rendelkezésre álló kármutatókkal. Az aktához tartozó feljegyzéssel kapcsolatban a Bizottsághoz 41 beadvány érkezett harmadik országoktól, nemzeti szövetségektől és önálló acélipari vállalatoktól. |
| --- | --- |

(6)

2018. április 11-én a Bizottság az aktához tartozó feljegyzést adott ki a legfontosabb behozatali statisztikákkal és a rendelkezésre álló kármutatókkal. Az aktához tartozó feljegyzéssel kapcsolatban a Bizottsághoz 41 beadvány érkezett harmadik országoktól, nemzeti szövetségektől és önálló acélipari vállalatoktól.

| (7) | Több érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem hozta megfelelően és időben nyilvánosságra a védintézkedési vizsgálat megindításának alapjául szolgáló bizonyítékokat. Azt állították, hogy ennek elmulasztásával az érdekelt felek nem gyakorolhatták teljeskörűen a védelemhez való jogukat. Pontosabban: több érdekelt fél azt állította, hogy az aktához tartozó, 2018. április 11-én rendelkezésre bocsátott feljegyzés nem tartalmazott az uniós értékesítésre, az uniós kivitelre, az uniós felhasználásra, illetve a teljes uniós termelésre vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(7)

Több érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem hozta megfelelően és időben nyilvánosságra a védintézkedési vizsgálat megindításának alapjául szolgáló bizonyítékokat. Azt állították, hogy ennek elmulasztásával az érdekelt felek nem gyakorolhatták teljeskörűen a védelemhez való jogukat. Pontosabban: több érdekelt fél azt állította, hogy az aktához tartozó, 2018. április 11-én rendelkezésre bocsátott feljegyzés nem tartalmazott az uniós értékesítésre, az uniós kivitelre, az uniós felhasználásra, illetve a teljes uniós termelésre vonatkozó adatokat.

| (8) | Ezen állításokkal ellentétben az aktához tartozó feljegyzés tartalmazott az uniós értékesítésre, az uniós felhasználásra és a teljes uniós termelésre vonatkozó adatokat. Ezenfelül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a főbb elemeket és a rendelkezésre álló bizonyítékokat az eljárás megindításáról szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés, valamint a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12.1. cikkének a) pontja értelmében a vizsgálatról a WTO részére megküldött értesítés is megfelelően összefoglalta. |
| --- | --- |

(8)

Ezen állításokkal ellentétben az aktához tartozó feljegyzés tartalmazott az uniós értékesítésre, az uniós felhasználásra és a teljes uniós termelésre vonatkozó adatokat. Ezenfelül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a főbb elemeket és a rendelkezésre álló bizonyítékokat az eljárás megindításáról szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés, valamint a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12.1. cikkének a) pontja értelmében a vizsgálatról a WTO részére megküldött értesítés is megfelelően összefoglalta.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (9) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy teljesítette az érdekelt felek védelemhez való jogának megfelelő védelmezésére vonatkozó jogi kötelezettségeit. Az érdekelt feleknek mindenesetre még mindig van lehetőségük a jogaik gyakorlására a vizsgálat fennmaradó részében. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy teljesítette az érdekelt felek védelemhez való jogának megfelelő védelmezésére vonatkozó jogi kötelezettségeit. Az érdekelt feleknek mindenesetre még mindig van lehetőségük a jogaik gyakorlására a vizsgálat fennmaradó részében.

| (10) | A Bizottság a mélyreható vizsgálat elvégzéséhez szükséges információk megszerzése érdekében kérdőíveket küldött az ismert uniós gyártóknak, valamint a vizsgált termék azon exportáló gyártóinak, importőreinek és felhasználóinak, amelyek ezt a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül kérték. Ezek a felek, valamint harmadik országok is felkérést kaptak a megfelelő beadványok megküldésére. A Bizottsághoz 222 kitöltött kérdőív és 74 beadvány érkezett be. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a mélyreható vizsgálat elvégzéséhez szükséges információk megszerzése érdekében kérdőíveket küldött az ismert uniós gyártóknak, valamint a vizsgált termék azon exportáló gyártóinak, importőreinek és felhasználóinak, amelyek ezt a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül kérték. Ezek a felek, valamint harmadik országok is felkérést kaptak a megfelelő beadványok megküldésére. A Bizottsághoz 222 kitöltött kérdőív és 74 beadvány érkezett be.

II.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ VAGY KÖZVETLENÜL VERSENYZŐ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ VAGY KÖZVETLENÜL VERSENYZŐ TERMÉK

| (11) | A Bizottság az Unióba importált 26 acéltermék-kategória esetében indította meg a védintézkedési vizsgálatot, és június 28-án a vizsgálat megindításáról szóló értesítést módosító értesítés (6) közzétételével 2 további termékkategóriára kiterjesztette a vizsgálat hatályát. Mind a 28 termékkategória (a továbbiakban: az érintett termék vagy az érintett termékkategóriák) a Bizottság által 2016 májusában bevezetett acéltermék-felügyeleti mechanizmus hatálya alá tartozott. E termékkategóriák a 232. szakasz szerinti amerikai tarifális intézkedések hatálya alá is tartoznak. Az érintett termékkategóriákat, valamint az adott termékek jelenlegi KN-kódjait az I. melléklet sorolja fel. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az Unióba importált 26 acéltermék-kategória esetében indította meg a védintézkedési vizsgálatot, és június 28-án a vizsgálat megindításáról szóló értesítést módosító értesítés (6) közzétételével 2 további termékkategóriára kiterjesztette a vizsgálat hatályát. Mind a 28 termékkategória (a továbbiakban: az érintett termék vagy az érintett termékkategóriák) a Bizottság által 2016 májusában bevezetett acéltermék-felügyeleti mechanizmus hatálya alá tartozott. E termékkategóriák a 232. szakasz szerinti amerikai tarifális intézkedések hatálya alá is tartoznak. Az érintett termékkategóriákat, valamint az adott termékek jelenlegi KN-kódjait az I. melléklet sorolja fel.

6

| (12) | Ezen előzetes értékelés keretében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gyártók által előállított 28 termékkategória (a továbbiakban: a hasonló termék vagy a hasonló termékkategóriák) hasonlóak az érintett termékkategóriákhoz, illetve azokkal közvetlenül versenyeznek. Az Unióban előállított termékek és az érintett importált termékek is ugyanazokkal a fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek; megegyezik a felhasználásuk, emellett az árukra és a minőségükre vonatkozó információk könnyen hozzáférhetőek; azokat ráadásul hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik a vevők részére, akik/amelyek belföldi vagy külföldi exportőröktől egyaránt megvásárolják vagy megvásárolhatják azokat. Ennek megfelelően erőteljes verseny van az érintett termékkategóriák és az uniós gyártók által a megfelelő kategóriákban előállított termékkategóriák között. |
| --- | --- |

(12)

Ezen előzetes értékelés keretében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gyártók által előállított 28 termékkategória (a továbbiakban: a hasonló termék vagy a hasonló termékkategóriák) hasonlóak az érintett termékkategóriákhoz, illetve azokkal közvetlenül versenyeznek. Az Unióban előállított termékek és az érintett importált termékek is ugyanazokkal a fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek; megegyezik a felhasználásuk, emellett az árukra és a minőségükre vonatkozó információk könnyen hozzáférhetőek; azokat ráadásul hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik a vevők részére, akik/amelyek belföldi vagy külföldi exportőröktől egyaránt megvásárolják vagy megvásárolhatják azokat. Ennek megfelelően erőteljes verseny van az érintett termékkategóriák és az uniós gyártók által a megfelelő kategóriákban előállított termékkategóriák között.

| (13) | A Bizottság ezen előzetes elemzés során azt is megállapította, hogy jelentős összefüggés és erőteljes verseny van a különböző termékkategóriákba sorolt termékek, valamint egyes kategóriákon belül a különböző előállítási szakaszokban lévő termékek között is, mivel néhány kategória más termékkategóriákba tartozó egyéb termékek előállításához használt fő nyersanyagokat, illetve inputanyagokat tartalmazza. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság ezen előzetes elemzés során azt is megállapította, hogy jelentős összefüggés és erőteljes verseny van a különböző termékkategóriákba sorolt termékek, valamint egyes kategóriákon belül a különböző előállítási szakaszokban lévő termékek között is, mivel néhány kategória más termékkategóriákba tartozó egyéb termékek előállításához használt fő nyersanyagokat, illetve inputanyagokat tartalmazza.

| (14) | Néhány példa ezt a termékkategóriákon belüli és termékkategóriák közötti összefüggést és versenyt szemlélteti. A melegen hengerelt széles acélszalagokat például lemezbugákból állítják elő, és azokból tekercseket hengerelnek vagy kvartósoron laposacélt állítanak elő. Az acélszalagok hosszanti irányban történő elvágásával lemezeket állítanak elő. A keskeny acélszalagokat vagy közvetlenül, vagy a melegen hengerelt széles acélszalagok felvágásával állítják elő. A melegen hengerelt laposacél-termékeket a petrolkémiai iparnak szánt csövek gyártása során is felhasználják, a hidegen hengerelt laposacél-termékeket pedig ezt követően a hegesztett csöveket gyártók használják fel. Az előállított melegen hengerelt széles acélszalagok nagy részét vékonyabb és finoman megmunkált felületű hidegen hengerelt acélszalagok előállítása céljából továbbfeldolgozzák. A hidegen hengerelt termékek jelentős hányada fémbevonatú, azokat ónnal vagy krómmal vonják be a konzervdoboz-gyártó iparban történő felhasználás céljából, illetve cinkbevonatúak (7). |
| --- | --- |

(14)

Néhány példa ezt a termékkategóriákon belüli és termékkategóriák közötti összefüggést és versenyt szemlélteti. A melegen hengerelt széles acélszalagokat például lemezbugákból állítják elő, és azokból tekercseket hengerelnek vagy kvartósoron laposacélt állítanak elő. Az acélszalagok hosszanti irányban történő elvágásával lemezeket állítanak elő. A keskeny acélszalagokat vagy közvetlenül, vagy a melegen hengerelt széles acélszalagok felvágásával állítják elő. A melegen hengerelt laposacél-termékeket a petrolkémiai iparnak szánt csövek gyártása során is felhasználják, a hidegen hengerelt laposacél-termékeket pedig ezt követően a hegesztett csöveket gyártók használják fel. Az előállított melegen hengerelt széles acélszalagok nagy részét vékonyabb és finoman megmunkált felületű hidegen hengerelt acélszalagok előállítása céljából továbbfeldolgozzák. A hidegen hengerelt termékek jelentős hányada fémbevonatú, azokat ónnal vagy krómmal vonják be a konzervdoboz-gyártó iparban történő felhasználás céljából, illetve cinkbevonatúak (7).

7

| (15) | Számos uniós gyártó a fent említett termékek többségének előállítása területén tevékenykedik. Az Arcelor Mittal például nemcsak melegen hengerelt és hidegen hengerelt lemezeket és szalagokat gyárt, hanem több acéltermékhez készít bevonatot, és lapokat is gyárt. Hasonlóképpen, például a Voest Alpine és a Tata Steel vállalat melegen hengerelt és hidegen hengerelt lemezeket és szalagokat, valamint az e termékekből előállított bevont acéltermékeket is gyárt. |
| --- | --- |

(15)

Számos uniós gyártó a fent említett termékek többségének előállítása területén tevékenykedik. Az Arcelor Mittal például nemcsak melegen hengerelt és hidegen hengerelt lemezeket és szalagokat gyárt, hanem több acéltermékhez készít bevonatot, és lapokat is gyárt. Hasonlóképpen, például a Voest Alpine és a Tata Steel vállalat melegen hengerelt és hidegen hengerelt lemezeket és szalagokat, valamint az e termékekből előállított bevont acéltermékeket is gyárt.

| (16) | Ezenkívül ennek következtében – az összefüggés szintjére tekintettel – a versenykényszer könnyen áttevődhet egyik termékről a másikra. Ha például piacvédelmi intézkedéseket írnak elő az egyik termék, például az acéltekercsek esetében, ez a termék – a további intézkedések elkerülése érdekében – további átalakításra kerülhet ugyanabban az országban és más formában exportálható, és az továbbra is versenyez a belföldi termékekkel. Az sem kizárt, hogy harmadik országok alacsony költségek mellett importálják e termékek némelyikét, és azokat az Unióba történő újrakivitel előtt átalakítják. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül ennek következtében – az összefüggés szintjére tekintettel – a versenykényszer könnyen áttevődhet egyik termékről a másikra. Ha például piacvédelmi intézkedéseket írnak elő az egyik termék, például az acéltekercsek esetében, ez a termék – a további intézkedések elkerülése érdekében – további átalakításra kerülhet ugyanabban az országban és más formában exportálható, és az továbbra is versenyez a belföldi termékekkel. Az sem kizárt, hogy harmadik országok alacsony költségek mellett importálják e termékek némelyikét, és azokat az Unióba történő újrakivitel előtt átalakítják.

| (17) | Ezen összefüggések és összekapcsolódások miatt, és – ahogyan az alábbiakban kifejtésre kerül – mivel a 232. szakasz szerinti amerikai intézkedésekből fakadó esetleges kereskedelem-áthelyeződés valamennyi termékkategóriára vonatkozik azon az alapon, hogy ezeket az intézkedéseket horizontálisan alkalmazzák valamennyi acéltermékre, az alakjuktól, a méretüktől vagy az összetételüktől függetlenül, az ideiglenes megállapításhoz a Bizottság az elemzést egyrészt mind a 28 termékkategória – mint az érintett termék (azaz különböző alakú és formájú acél) – esetében elvégezte, másrészt az egyes termékkategóriák esetében egyedi szinten is elvégezte (8). |
| --- | --- |

(17)

Ezen összefüggések és összekapcsolódások miatt, és – ahogyan az alábbiakban kifejtésre kerül – mivel a 232. szakasz szerinti amerikai intézkedésekből fakadó esetleges kereskedelem-áthelyeződés valamennyi termékkategóriára vonatkozik azon az alapon, hogy ezeket az intézkedéseket horizontálisan alkalmazzák valamennyi acéltermékre, az alakjuktól, a méretüktől vagy az összetételüktől függetlenül, az ideiglenes megállapításhoz a Bizottság az elemzést egyrészt mind a 28 termékkategória – mint az érintett termék (azaz különböző alakú és formájú acél) – esetében elvégezte, másrészt az egyes termékkategóriák esetében egyedi szinten is elvégezte (8).

8

III.   AZ UNIÓS GYÁRTÓK

AZ UNIÓS GYÁRTÓK

| (18) | Az uniós gyártók többsége az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer) tagja, illetve amennyiben a termékek csövek, az Európai Acélcső-szövetség (a továbbiakban: ESTA) tagja. Ez a két ágazati szövetség az uniós acéltermelésnek több mint 95 %-át képviseli. A tagjaik szinte minden tagállamban megtalálhatók. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós gyártók többsége az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer) tagja, illetve amennyiben a termékek csövek, az Európai Acélcső-szövetség (a továbbiakban: ESTA) tagja. Ez a két ágazati szövetség az uniós acéltermelésnek több mint 95 %-át képviseli. A tagjaik szinte minden tagállamban megtalálhatók.

| (19) | Ezek az ágazati szövetségek a tagjaik nevében arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy támogatják a védintézkedési vizsgálat megindítását, valamint azt, hogy fogadjon el intézkedéseket a 232. szakasz szerinti intézkedésekből fakadó kereskedelem-áthelyeződés kezelése érdekében is, amely komoly fennakadásokat okozhat az acélválságból még teljesen fel nem épült acélpiacon. |
| --- | --- |

(19)

Ezek az ágazati szövetségek a tagjaik nevében arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy támogatják a védintézkedési vizsgálat megindítását, valamint azt, hogy fogadjon el intézkedéseket a 232. szakasz szerinti intézkedésekből fakadó kereskedelem-áthelyeződés kezelése érdekében is, amely komoly fennakadásokat okozhat az acélválságból még teljesen fel nem épült acélpiacon.

IV.   A BEHOZATAL NÖVEKEDÉSE

A BEHOZATAL NÖVEKEDÉSE

| (20) | Az Eurostat információi, az acéltermékekre vonatkozó előzetes felügyeleti mechanizmus, valamint az uniós gazdasági ágazat által benyújtott információk alapján a Bizottság előzetesen elemezte az érintett termékek 2013–2017 közötti időszak alatti behozatalának növekedését. A Bizottság a behozatal 2018 első negyedéve alatti alakulását is megvizsgálta annak érdekében, hogy megerősítse a behozatal közelmúltbeli növekedését. |
| --- | --- |

(20)

Az Eurostat információi, az acéltermékekre vonatkozó előzetes felügyeleti mechanizmus, valamint az uniós gazdasági ágazat által benyújtott információk alapján a Bizottság előzetesen elemezte az érintett termékek 2013–2017 közötti időszak alatti behozatalának növekedését. A Bizottság a behozatal 2018 első negyedéve alatti alakulását is megvizsgálta annak érdekében, hogy megerősítse a behozatal közelmúltbeli növekedését.

| (21) | Az érintett termékek összes behozatala a következőképpen alakult: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (1 000 tonna) | 18 861 | 22 437 | 27 164 | 29 778 | 30 573 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 119 | 144 | 158 | 162 |
| Piaci részesedések | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,0 % |
| Forrás: Eurostat |

(21)

Az érintett termékek összes behozatala a következőképpen alakult:

2013

2014

2015

2016

2017

Behozatal (1 000 tonna)

18 861

22 437

27 164

29 778

30 573

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

119

119

144

144

158

158

162

162

Piaci részesedések

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,0 %

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (22) | A 28 érintett termékkategória behozatala abszolút értékben összesen 62 %-kal növekedett a 2013–2017 közötti időszakban. A behozatal növekedése különösen markáns volt 2016-ig. Azt követően a behozatal tovább nőtt és nagyon magas szinten maradt. |
| --- | --- |

(22)

A 28 érintett termékkategória behozatala abszolút értékben összesen 62 %-kal növekedett a 2013–2017 közötti időszakban. A behozatal növekedése különösen markáns volt 2016-ig. Azt követően a behozatal tovább nőtt és nagyon magas szinten maradt.

| (23) | Az egyes vizsgált termékkategóriák túlnyomó többsége esetében a behozatal szintén abszolút növekedést mutatott az elmúlt öt évben. A legjelentősebb behozatali kategóriák (az 1., a 4., illetve a 7. termékkategória) behozatala például 45 %-kal, 168 %-kal, illetve 78 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(23)

Az egyes vizsgált termékkategóriák túlnyomó többsége esetében a behozatal szintén abszolút növekedést mutatott az elmúlt öt évben. A legjelentősebb behozatali kategóriák (az 1., a 4., illetve a 7. termékkategória) behozatala például 45 %-kal, 168 %-kal, illetve 78 %-kal nőtt.

| (24) | 5 termékkategória – konkrétan a 10., a 11., a 19., a 24. és a 27. termékkategória – esetében azonban nem volt növekedés. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezeket a termékkategóriákat ebben a szakaszban ki kell zárni az ideiglenes intézkedések hatálya alól. A Bizottság mindazonáltal fenntartja a jogot arra, hogy ezt az 5 termékkategóriát bevonja a végleges intézkedések hatálya alá, és e célból továbbra is nyomon követi az e kategóriákon belüli behozatalt. Az egyes termékkategóriák behozatalának alakulását a II. melléklet ismerteti. |
| --- | --- |

(24)

5 termékkategória – konkrétan a 10., a 11., a 19., a 24. és a 27. termékkategória – esetében azonban nem volt növekedés. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy ezeket a termékkategóriákat ebben a szakaszban ki kell zárni az ideiglenes intézkedések hatálya alól. A Bizottság mindazonáltal fenntartja a jogot arra, hogy ezt az 5 termékkategóriát bevonja a végleges intézkedések hatálya alá, és e célból továbbra is nyomon követi az e kategóriákon belüli behozatalt. Az egyes termékkategóriák behozatalának alakulását a II. melléklet ismerteti.

| (25) | A Bizottság – amellett, hogy ebben a szakaszban kizárta a fent említett termékkategóriákat – a (121) preambulumbekezdés következtetéseivel összhangban azt is mérlegelte, hogy egyes országokat kizárjon-e az intézkedések hatálya alól. Ennek megfelelően a Bizottság a fent említett országokból származó termékkategóriák behozatalát kizárta az előzetes elemzésének további részéből, és felülvizsgálta a behozatal alakulását. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság – amellett, hogy ebben a szakaszban kizárta a fent említett termékkategóriákat – a (121) preambulumbekezdés következtetéseivel összhangban azt is mérlegelte, hogy egyes országokat kizárjon-e az intézkedések hatálya alól. Ennek megfelelően a Bizottság a fent említett országokból származó termékkategóriák behozatalát kizárta az előzetes elemzésének további részéből, és felülvizsgálta a behozatal alakulását.

| (26) | Ennek alapján az ezen előzetes megállapítással érintett termékkategóriák behozatala a következőképpen alakult: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (1 000 tonna) | 17 367 | 20 764 | 25 556 | 28 174 | 29 122 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 120 | 147 | 162 | 168 |
| Piaci részesedések | 12,1 % | 13,8 % | 16,5 % | 17,5 % | 17,8 % |
| Forrás: Eurostat |

(26)

Ennek alapján az ezen előzetes megállapítással érintett termékkategóriák behozatala a következőképpen alakult:

2013

2014

2015

2016

2017

Behozatal (1 000 tonna)

17 367

20 764

25 556

28 174

29 122

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

120

120

147

147

162

162

168

168

Piaci részesedések

12,1 %

13,8 %

16,5 %

17,5 %

17,8 %

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (27) | A behozatal abszolút értékben 68 %-kal nőtt a 2013–2017 közötti időszakban, míg a piaci részesedés 12,1 %-ról 17,80 %-ra emelkedett. A legjelentősebb növekedés a 2013–2016 közötti időszakban következett be, a behozatal azonban tovább nőtt, és magas szinten maradt 2017-ben. |
| --- | --- |

(27)

A behozatal abszolút értékben 68 %-kal nőtt a 2013–2017 közötti időszakban, míg a piaci részesedés 12,1 %-ról 17,80 %-ra emelkedett. A legjelentősebb növekedés a 2013–2016 közötti időszakban következett be, a behozatal azonban tovább nőtt, és magas szinten maradt 2017-ben.

| (28) | A növekvő behozatal tendenciája 2018-ban is folytatódik. 2018 első negyedévének és 2017 első negyedévének összehasonlításakor a behozatal növekedése összesen 10 %. 9 termékkategória esetében a növekedés meghaladja a 20 %-ot, és e termékkategóriák egyike (a 13. kategória) esetében a növekedés meghaladja a 100 %-ot. Ráadásul ez a növekedés még a 232. szakasz szerinti intézkedések hatálybalépése előtt következett be. |
| --- | --- |

(28)

A növekvő behozatal tendenciája 2018-ban is folytatódik. 2018 első negyedévének és 2017 első negyedévének összehasonlításakor a behozatal növekedése összesen 10 %. 9 termékkategória esetében a növekedés meghaladja a 20 %-ot, és e termékkategóriák egyike (a 13. kategória) esetében a növekedés meghaladja a 100 %-ot. Ráadásul ez a növekedés még a 232. szakasz szerinti intézkedések hatálybalépése előtt következett be.

| (29) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 23 termékkategória behozatala esetében hirtelen, ugrásszerű és jelentős mértékű abszolút növekedés következett be. Ezenfelül a behozatal növekedése folytatódik 2018 első negyedévében, és a 232. szakasz szerinti intézkedések miatt várható kereskedelem-áthelyeződésre tekintettel várhatóan még jelentősebb lesz. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 23 termékkategória behozatala esetében hirtelen, ugrásszerű és jelentős mértékű abszolút növekedés következett be. Ezenfelül a behozatal növekedése folytatódik 2018 első negyedévében, és a 232. szakasz szerinti intézkedések miatt várható kereskedelem-áthelyeződésre tekintettel várhatóan még jelentősebb lesz.

V.   VÁRATLAN FEJLEMÉNYEK

VÁRATLAN FEJLEMÉNYEK

| (30) | A Bizottság előzetesen megállapítja, hogy az Unióba irányuló acéltermék-behozatal fent említett növekedése váratlan fejlemények eredménye, amelyek forrása számos, az érintett termékek nemzetközi kereskedelmében egyensúlyhiányt keletkeztető és azt súlyosbító tényezőben rejlik. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság előzetesen megállapítja, hogy az Unióba irányuló acéltermék-behozatal fent említett növekedése váratlan fejlemények eredménye, amelyek forrása számos, az érintett termékek nemzetközi kereskedelmében egyensúlyhiányt keletkeztető és azt súlyosbító tényezőben rejlik.

| (31) | Először is a névleges globális acélgyártási kapacitás több mint kétszeresére nőtt 2000 óta, a 2000. évi 1,05 milliárd tonnáról 2016-ban 2,29 milliárd tonnára emelkedett, és nagyon magas szinten maradt 2017-ben (2,27 milliárd tonna) (9). Ezenfelül 2016-ban a tényleges globális acéltermelés (1,6 milliárd tonna) még mindig 100 millió tonnával meghaladta a globális acélkeresletet (1,5 milliárd tonna). Ennek következtében az elmúlt években jelentős különbség volt a névleges globális kapacitás és termelés, valamint a termelés és a kereslet között, ami az acél világpiacán korábban nem tapasztalt kapacitásfelesleget okozott, és ez a visszaszorítása érdekében elfogadott intézkedések ellenére tartósan fennmaradt. Ezenfelül, előretekintve, míg a 2017. évi globális termelés gazdasági fellendülés miatt több mint 5 %-kal növekedett, 2018-ban a globális acélkereslet csak mérsékelt növekedést fog mutatni, 2019-re pedig további lassulást prognosztizálnak. 2017-ben volt fellendülésre utaló jel, de továbbra is felmerülnek jelentős kockázatok. |
| --- | --- |

(31)

Először is a névleges globális acélgyártási kapacitás több mint kétszeresére nőtt 2000 óta, a 2000. évi 1,05 milliárd tonnáról 2016-ban 2,29 milliárd tonnára emelkedett, és nagyon magas szinten maradt 2017-ben (2,27 milliárd tonna) (9). Ezenfelül 2016-ban a tényleges globális acéltermelés (1,6 milliárd tonna) még mindig 100 millió tonnával meghaladta a globális acélkeresletet (1,5 milliárd tonna). Ennek következtében az elmúlt években jelentős különbség volt a névleges globális kapacitás és termelés, valamint a termelés és a kereslet között, ami az acél világpiacán korábban nem tapasztalt kapacitásfelesleget okozott, és ez a visszaszorítása érdekében elfogadott intézkedések ellenére tartósan fennmaradt. Ezenfelül, előretekintve, míg a 2017. évi globális termelés gazdasági fellendülés miatt több mint 5 %-kal növekedett, 2018-ban a globális acélkereslet csak mérsékelt növekedést fog mutatni, 2019-re pedig további lassulást prognosztizálnak. 2017-ben volt fellendülésre utaló jel, de továbbra is felmerülnek jelentős kockázatok.

9

| (32) | Az acélipari vállalatok pénzügyi szempontból továbbra is kiszolgáltatottak, mivel – ahogyan fent említésre került – tartós strukturális egyensúlyhiány van az acélipari ágazatban. Ezt az egyensúlyhiányt torzító szubvenciók és kormányzati támogatási intézkedések erősítik (10). Az acélipari ágazaton belüli magas állandó költségek miatt számos acélgyártó, különösen olyan országokban, ahol az állam torzítja a piaci erők rendes működését, magas szinten tartotta a kapacitáskihasználást, és a harmadik országok piacait elárasztotta olcsó termékeivel, amikor azokat a belföldi felhasználás nem tudta felvenni. Ennek következtében növekedett az Unióba irányuló behozatal, és fokozódott az általános árerózió. Az egyes termékkategóriák esetében végzett átlagár-összehasonlítás alapján az importárak általában az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak 2017-ben. Az átlagár-összehasonlítás nem feltétlenül tükrözi mindazokat a sajátosságokat, amelyek hatással lehetnek az összehasonlíthatóságra, ennek ellenére azonban jól jelzik a behozatal általános árszintjét az uniós árakhoz képest. Az alákínálás 17 termékkategória esetében nyert megállapítást, 1,2 % és 23 % közötti tartományban mozgott. |
| --- | --- |

(32)

Az acélipari vállalatok pénzügyi szempontból továbbra is kiszolgáltatottak, mivel – ahogyan fent említésre került – tartós strukturális egyensúlyhiány van az acélipari ágazatban. Ezt az egyensúlyhiányt torzító szubvenciók és kormányzati támogatási intézkedések erősítik (10). Az acélipari ágazaton belüli magas állandó költségek miatt számos acélgyártó, különösen olyan országokban, ahol az állam torzítja a piaci erők rendes működését, magas szinten tartotta a kapacitáskihasználást, és a harmadik országok piacait elárasztotta olcsó termékeivel, amikor azokat a belföldi felhasználás nem tudta felvenni. Ennek következtében növekedett az Unióba irányuló behozatal, és fokozódott az általános árerózió. Az egyes termékkategóriák esetében végzett átlagár-összehasonlítás alapján az importárak általában az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak 2017-ben. Az átlagár-összehasonlítás nem feltétlenül tükrözi mindazokat a sajátosságokat, amelyek hatással lehetnek az összehasonlíthatóságra, ennek ellenére azonban jól jelzik a behozatal általános árszintjét az uniós árakhoz képest. Az alákínálás 17 termékkategória esetében nyert megállapítást, 1,2 % és 23 % közötti tartományban mozgott.

10

| (33) | Másodszor: a fenti hatást fokozták a harmadik országok piacain alkalmazott kereskedelemkorlátozó gyakorlatok. 2014/2015 óta, a fent említett acéltúlkínálatra és a piactorzító gyakorlatokra reagálva több ország – a belföldi gyártóinak védelme érdekében – valójában szélesebb körben kezdett kereskedelempolitikai és piacvédelmi eszközöket alkalmazni az acélipari ágazatban. Mexikó, Dél-Afrika, India és Törökország 2,5 % és 40 % közötti importvám-növelést alkalmazott különféle acéltermékekre, többek között a melegen hengerelt és a hidegen hengerelt acéltermékekre, a laposacél-termékekre, például az acélszalagokra és a betonacélra is. Ezeket a termékeket jellemzően egyre nagyobb mennyiségben importálták a vizsgálati időszakban. A harmadik országok ezenkívül 2017 folyamán továbbra is kereskedelemkorlátozó intézkedéseket írtak elő: egyes országok minimális importárakat vezettek be (India), egyes országok kötelező nemzeti szabványokat írtak elő az acélra (Indonézia), míg mások helyi tartalmi követelményeket írtak elő, többek között közbeszerzéssel (USA). |
| --- | --- |

(33)

Másodszor: a fenti hatást fokozták a harmadik országok piacain alkalmazott kereskedelemkorlátozó gyakorlatok. 2014/2015 óta, a fent említett acéltúlkínálatra és a piactorzító gyakorlatokra reagálva több ország – a belföldi gyártóinak védelme érdekében – valójában szélesebb körben kezdett kereskedelempolitikai és piacvédelmi eszközöket alkalmazni az acélipari ágazatban. Mexikó, Dél-Afrika, India és Törökország 2,5 % és 40 % közötti importvám-növelést alkalmazott különféle acéltermékekre, többek között a melegen hengerelt és a hidegen hengerelt acéltermékekre, a laposacél-termékekre, például az acélszalagokra és a betonacélra is. Ezeket a termékeket jellemzően egyre nagyobb mennyiségben importálták a vizsgálati időszakban. A harmadik országok ezenkívül 2017 folyamán továbbra is kereskedelemkorlátozó intézkedéseket írtak elő: egyes országok minimális importárakat vezettek be (India), egyes országok kötelező nemzeti szabványokat írtak elő az acélra (Indonézia), míg mások helyi tartalmi követelményeket írtak elő, többek között közbeszerzéssel (USA).

| (34) | Ezenfelül egyenletesen nőtt a piacvédelmi eszközök igénybevétele. A WTO statisztikái alapján, míg a 2011–2013 közötti időszakban évente átlagosan mintegy 77, acélipari vonatkozású vizsgálat indult, a 2015–2016-os időszakban ez az átlag 117-re emelkedett. 2018 februárjában az USA-ban az acélra vonatkozóan 169, dömpingellenes és kiegyenlítő vámmal kapcsolatos végzés volt érvényben, valamint 25 vizsgálat volt folyamatban, amelyek következtében még korlátozóbb kép alakulhatott ki az USA-ba irányuló acélbehozatalról (11). Mivel az USA a világ egyik legnagyobb acélimportőr országa – a globális acélbehozatalnak mintegy 13,1 %-át képviselte (2016-ban) –, ilyen sok piacvédelmi eszköz erőteljes hatást fejt ki világszerte. |
| --- | --- |

(34)

Ezenfelül egyenletesen nőtt a piacvédelmi eszközök igénybevétele. A WTO statisztikái alapján, míg a 2011–2013 közötti időszakban évente átlagosan mintegy 77, acélipari vonatkozású vizsgálat indult, a 2015–2016-os időszakban ez az átlag 117-re emelkedett. 2018 februárjában az USA-ban az acélra vonatkozóan 169, dömpingellenes és kiegyenlítő vámmal kapcsolatos végzés volt érvényben, valamint 25 vizsgálat volt folyamatban, amelyek következtében még korlátozóbb kép alakulhatott ki az USA-ba irányuló acélbehozatalról (11). Mivel az USA a világ egyik legnagyobb acélimportőr országa – a globális acélbehozatalnak mintegy 13,1 %-át képviselte (2016-ban) –, ilyen sok piacvédelmi eszköz erőteljes hatást fejt ki világszerte.

11

| (35) | Harmadszor: a világszerte tartósan fennálló kapacitásfelesleg összefüggésében a 232. szakasz szerinti jogellenes és korlátozó jellegű amerikai intézkedések következtében – a szintjük és a hatályuk miatt – az acéltermék-kereskedelem valószínűleg jórészt az Unióba helyeződik át. Az USA kiszámította, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedések keretében minden termékre egységesen kivetett vám, amely alól szinte egyetlen ország sem képez kivételt, a behozatalt hozzávetőleg 13 millió tonnával – az uniós felhasználás 7 %-ának megfelelő mennyiséggel – kell, hogy csökkentse (12). Az acéltermékek esetében az uniós piac általában – a kereslet és az árak tekintetében egyaránt – nagyon vonzó piac. Az USA-ba exportáló fő exportőrök közül egyesek az Uniónak is hagyományos acélbeszállítói, és ezek az országok, valamint azok az egyéb országok, amelyeknek a kivitelét és a termelését befolyásolják az amerikai intézkedések és a várható lépcsőzetes kereskedelem-áthelyeződés, kétségkívül vissza fogják irányítani a kivitelüket az Unióba. Még a fent említett kereskedelmi forgalom Unióba irányuló részleges áthelyeződése is elkerülhetetlenül újabb áreróziót és alákínálást fog előidézni az uniós piacon, ezzel az árakat a 2016. évi árakhoz hasonló szintre csökkenti, ami jelentős negatív következményekkel jár az uniós acélipar jövedelmezőségére. Végezetül megjegyzendő, hogy a behozatal további növekedését, amely mindenképpen tovább rontja az uniós acélipar gazdasági helyzetét, különösen olyan országok idézhetik elő, amelyek jelenleg nem tartoznak dömpingellenes vagy kiegyenlítő vám alkalmazását előíró intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(35)

Harmadszor: a világszerte tartósan fennálló kapacitásfelesleg összefüggésében a 232. szakasz szerinti jogellenes és korlátozó jellegű amerikai intézkedések következtében – a szintjük és a hatályuk miatt – az acéltermék-kereskedelem valószínűleg jórészt az Unióba helyeződik át. Az USA kiszámította, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedések keretében minden termékre egységesen kivetett vám, amely alól szinte egyetlen ország sem képez kivételt, a behozatalt hozzávetőleg 13 millió tonnával – az uniós felhasználás 7 %-ának megfelelő mennyiséggel – kell, hogy csökkentse (12). Az acéltermékek esetében az uniós piac általában – a kereslet és az árak tekintetében egyaránt – nagyon vonzó piac. Az USA-ba exportáló fő exportőrök közül egyesek az Uniónak is hagyományos acélbeszállítói, és ezek az országok, valamint azok az egyéb országok, amelyeknek a kivitelét és a termelését befolyásolják az amerikai intézkedések és a várható lépcsőzetes kereskedelem-áthelyeződés, kétségkívül vissza fogják irányítani a kivitelüket az Unióba. Még a fent említett kereskedelmi forgalom Unióba irányuló részleges áthelyeződése is elkerülhetetlenül újabb áreróziót és alákínálást fog előidézni az uniós piacon, ezzel az árakat a 2016. évi árakhoz hasonló szintre csökkenti, ami jelentős negatív következményekkel jár az uniós acélipar jövedelmezőségére. Végezetül megjegyzendő, hogy a behozatal további növekedését, amely mindenképpen tovább rontja az uniós acélipar gazdasági helyzetét, különösen olyan országok idézhetik elő, amelyek jelenleg nem tartoznak dömpingellenes vagy kiegyenlítő vám alkalmazását előíró intézkedések hatálya alá.

12

| (36) | Következésképp a fent említett váratlan fejlemények az Unióba irányuló acélbehozatal egyértelmű növekedéséhez vezettek és fognak még vezetni. |
| --- | --- |

(36)

Következésképp a fent említett váratlan fejlemények az Unióba irányuló acélbehozatal egyértelmű növekedéséhez vezettek és fognak még vezetni.

VI.   KOMOLY KÁROKOZÁSSAL VALÓ FENYEGETÉS

KOMOLY KÁROKOZÁSSAL VALÓ FENYEGETÉS

1.   Az uniós gazdasági ágazat általános helyzete

Az uniós gazdasági ágazat általános helyzete

| (37) | A Bizottság – annak előzetes megállapítása érdekében, hogy az értékelés tárgyát képező érintett termék esetében van-e az uniós gazdasági ágazatot érintő komoly károkozásra vagy komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó bizonyíték – az (EU) 2015/478 rendelet 9. cikkével és az (EU) 2015/755 rendelet 6. cikkével összhangban megvizsgálta az érintett termék esetében a felhasználás, a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a piaci részesedés, az árak, a jövedelmezőség, a készletek, a felhasznált tőke megtérülése (ROCE), a pénzforgalom és a foglalkoztatás alakulását a 2013-tól 2017-ig terjedő időszakban (a 2018. évi adatgyűjtésig). |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság – annak előzetes megállapítása érdekében, hogy az értékelés tárgyát képező érintett termék esetében van-e az uniós gazdasági ágazatot érintő komoly károkozásra vagy komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó bizonyíték – az (EU) 2015/478 rendelet 9. cikkével és az (EU) 2015/755 rendelet 6. cikkével összhangban megvizsgálta az érintett termék esetében a felhasználás, a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a piaci részesedés, az árak, a jövedelmezőség, a készletek, a felhasznált tőke megtérülése (ROCE), a pénzforgalom és a foglalkoztatás alakulását a 2013-tól 2017-ig terjedő időszakban (a 2018. évi adatgyűjtésig).

| (38) | Ezt az elemzést a Bizottság átfogóan és a behozatali volumen növekedését mutató 23 termékkategória (a továbbiakban: az értékelés tárgyát képező termékek/termékkategóriák) esetében egyenként is elvégezte. Ahogyan a fenti II. szakaszban kifejtésre került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kereslet és a kínálat szempontjából a különböző termékek közötti összefüggés, kapcsolat és verseny szintje miatt ez a globális és átfogó elemzés megfelelő e vizsgálat során. |
| --- | --- |

(38)

Ezt az elemzést a Bizottság átfogóan és a behozatali volumen növekedését mutató 23 termékkategória (a továbbiakban: az értékelés tárgyát képező termékek/termékkategóriák) esetében egyenként is elvégezte. Ahogyan a fenti II. szakaszban kifejtésre került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kereslet és a kínálat szempontjából a különböző termékek közötti összefüggés, kapcsolat és verseny szintje miatt ez a globális és átfogó elemzés megfelelő e vizsgálat során.

| (39) | Az általános helyzetet tekintve az uniós felhasználás, az uniós gyártók értékesítése és a kapcsolódó piaci részesedés a következőképpen alakult:










  (1 000 tonna) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás | 144 908 | 152 146 | 157 236 | 163 100 | 166 244 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 105 | 109 | 113 | 115 |
| Belföldi értékesítés | 125 808 | 129 261 | 129 542 | 132 717 | 134 542 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Piaci részesedések (%) | 86,8 % | 85,0 % | 82,4 % | 81,4 % | 80,9 % |
| Forrás: Eurostat és a gazdasági ágazat adatai |

(39)

Az általános helyzetet tekintve az uniós felhasználás, az uniós gyártók értékesítése és a kapcsolódó piaci részesedés a következőképpen alakult:

(1 000 tonna)

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás

144 908

152 146

157 236

163 100

166 244

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

105

105

109

109

113

113

115

115

Belföldi értékesítés

125 808

129 261

129 542

132 717

134 542

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Piaci részesedések (%)

86,8 %

85,0 %

82,4 %

81,4 %

80,9 %

Forrás: Eurostat és a gazdasági ágazat adatai

Forrás:

| (40) | Az értékelés tárgyát képező termékek felhasználása a 2013–2017 közötti időszakban évente következetesen nőtt, összességében 15 %-kal. Az uniós gyártók értékesítése is nőtt, de jóval kisebb mértékben, mint az uniós felhasználás, mindössze 7 %-kal. Következésképp az uniós gyártók nem tudtak profitálni a növekvő uniós keresletből és piaci részesedést veszítettek, amely 86,8 %-ról 80,9 %-ra csökkent. Emlékeztetni kell arra, hogy ugyanebben az időszakban a behozatal 68 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(40)

Az értékelés tárgyát képező termékek felhasználása a 2013–2017 közötti időszakban évente következetesen nőtt, összességében 15 %-kal. Az uniós gyártók értékesítése is nőtt, de jóval kisebb mértékben, mint az uniós felhasználás, mindössze 7 %-kal. Következésképp az uniós gyártók nem tudtak profitálni a növekvő uniós keresletből és piaci részesedést veszítettek, amely 86,8 %-ról 80,9 %-ra csökkent. Emlékeztetni kell arra, hogy ugyanebben az időszakban a behozatal 68 %-kal nőtt.

| (41) | Az uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőívek alapján a termelés és a termelési kapacitás a következőképpen alakult:










  1 000 tonna | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós termelés | 184 912 | 190 687 | 192 493 | 194 369 | 200 650 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 103 | 104 | 105 | 109 |
| Termelési kapacitás | 257 331 | 257 138 | 258 056 | 260 171 | 265 353 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 71,9 % | 74,2 % | 74,6 % | 74,7 % | 75,6 % |
| Forrás: a gazdasági ágazat adatai |

(41)

Az uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőívek alapján a termelés és a termelési kapacitás a következőképpen alakult:

1 000 tonna

2013

2014

2015

2016

2017

Uniós termelés

184 912

190 687

192 493

194 369

200 650

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

103

103

104

104

105

105

109

109

Termelési kapacitás

257 331

257 138

258 056

260 171

265 353

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

100

100

100

100

101

101

103

103

Kapacitáskihasználás (%)

71,9 %

74,2 %

74,6 %

74,7 %

75,6 %

Forrás: a gazdasági ágazat adatai

Forrás:

| (42) | A termelési kapacitás 3 %-kal nőtt a 2013–2017 közötti időszakban, de kisebb mértékben emelkedett, mint a termelési szint, amely 9 %-kal nőtt. Ennek következtében a kapacitáskihasználási arány 72 %-ról 76 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(42)

A termelési kapacitás 3 %-kal nőtt a 2013–2017 közötti időszakban, de kisebb mértékben emelkedett, mint a termelési szint, amely 9 %-kal nőtt. Ennek következtében a kapacitáskihasználási arány 72 %-ról 76 %-ra emelkedett.

| (43) | Az együttműködő vállalatok készletei összesen 20 %-kal nőttek a 2013–2017 közötti időszakban.










  1 000 tonna | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek | 11 006 | 11 896 | 12 391 | 12 117 | 13 222 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 108 | 113 | 110 | 120 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(43)

Az együttműködő vállalatok készletei összesen 20 %-kal nőttek a 2013–2017 közötti időszakban.

1 000 tonna

2013

2014

2015

2016

2017

Készletek

11 006

11 896

12 391

12 117

13 222

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

108

108

113

113

110

110

120

120

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (44) | Az uniós gyártók értékesítési egységára, jövedelmezősége és pénzforgalma a következőképpen alakult: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 673,5 | 652,8 | 616,9 | 572,9 | 681,5 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Jövedelmezőség | – 1,0 % | 0,9 % | 0,9 % | 2,2 % | 6,2 % |
| Pénzforgalom (millió EUR) | 3 133 | 4 975 | 6 519 | 5 386 | 6 141 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 159 | 208 | 172 | 196 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(44)

Az uniós gyártók értékesítési egységára, jövedelmezősége és pénzforgalma a következőképpen alakult:

2013

2014

2015

2016

2017

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

673,5

652,8

616,9

572,9

681,5

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Jövedelmezőség

– 1,0 %

0,9 %

0,9 %

2,2 %

6,2 %

Pénzforgalom (millió EUR)

3 133

4 975

6 519

5 386

6 141

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

159

159

208

208

172

172

196

196

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

| (45) | A 2013–2016 közötti időszakban jelentős árerózió következett be az uniós piacon: az értékesítési egységárak 15 %-kal csökkentek. Emlékeztetni kell arra, hogy a behozatal is jelentősen nőtt ebben az időszakban. Az átlagos értékesítési egységár azonban helyreállt 2017-ben, és a 2013. évihez hasonló szintet ért el. A jövedelmezőség összességében nagyon alacsony szinten maradt a 2013–2016 közötti időszakban. Az árak jelentős visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat mégis olyan mértékben tudta csökkenteni a termelési költségét 2016-ban, hogy sikerült kismértékű – 2,2 %-os – nyereséget termelnie. A helyzet 2017-ben ideiglenesen helyreállt. Az értékesítési árak csaknem 20 %-kal növekedtek 2016 és 2017 között, és elérték a 2013. évi szintjüket. Az uniós gazdasági ágazat 6,2 %-os nyereségszintet ért el, ugyanis a termelési költség (nyersanyagköltség) még az emelkedése ellenére is alacsonyabb maradt, mint 2013-ban. Az uniós gazdasági ágazat általános pénzforgalmi helyzete hozzávetőleg 60 %-kal javult. |
| --- | --- |

(45)

A 2013–2016 közötti időszakban jelentős árerózió következett be az uniós piacon: az értékesítési egységárak 15 %-kal csökkentek. Emlékeztetni kell arra, hogy a behozatal is jelentősen nőtt ebben az időszakban. Az átlagos értékesítési egységár azonban helyreállt 2017-ben, és a 2013. évihez hasonló szintet ért el. A jövedelmezőség összességében nagyon alacsony szinten maradt a 2013–2016 közötti időszakban. Az árak jelentős visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat mégis olyan mértékben tudta csökkenteni a termelési költségét 2016-ban, hogy sikerült kismértékű – 2,2 %-os – nyereséget termelnie. A helyzet 2017-ben ideiglenesen helyreállt. Az értékesítési árak csaknem 20 %-kal növekedtek 2016 és 2017 között, és elérték a 2013. évi szintjüket. Az uniós gazdasági ágazat 6,2 %-os nyereségszintet ért el, ugyanis a termelési költség (nyersanyagköltség) még az emelkedése ellenére is alacsonyabb maradt, mint 2013-ban. Az uniós gazdasági ágazat általános pénzforgalmi helyzete hozzávetőleg 60 %-kal javult.

| (46) | Ami a foglalkoztatást illeti, az 5 éves időszakban az értékelés tárgyát képező termékkategóriák uniós gyártói csaknem 10 000 munkahelyet veszítettek el. | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (teljes munkaidős egyenérték) | 189 265 | 183 470 | 182 136 | 182 162 | 181 303 |
| 2013. évi adatok = 100 | 100 | 97 | 96 | 96 | 96 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(46)

Ami a foglalkoztatást illeti, az 5 éves időszakban az értékelés tárgyát képező termékkategóriák uniós gyártói csaknem 10 000 munkahelyet veszítettek el.

2013

2014

2015

2016

2017

Foglalkoztatás (teljes munkaidős egyenérték)

189 265

183 470

182 136

182 162

181 303

2013. évi adatok = 100

2013. évi adatok = 100

100

100

97

97

96

96

96

96

96

96

Forrás: kitöltött kérdőívek

Forrás:

2.   Az egyes termékkategóriák szintjén érvényesülő helyzet

Az egyes termékkategóriák szintjén érvényesülő helyzet

| (47) | Az érintett termék általános helyzetének átfogó elemzésén felül, amelyet a Bizottság megfelelő szempontnak tekint a védintézkedések e vizsgálat keretében történő értékeléséhez, a Bizottság az egyes termékkategóriák szintjén is értékelte a helyzetet annak érdekében, hogy megerősítse a fenti tendenciákat termékkategóriák szerinti bontásban. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett termék általános helyzetének átfogó elemzésén felül, amelyet a Bizottság megfelelő szempontnak tekint a védintézkedések e vizsgálat keretében történő értékeléséhez, a Bizottság az egyes termékkategóriák szintjén is értékelte a helyzetet annak érdekében, hogy megerősítse a fenti tendenciákat termékkategóriák szerinti bontásban.

| (48) | Az egyes termékkategóriákat tekintve a helyzet kiélezettebb, de általában ugyanazokat a tendenciákat mutatja. A gazdasági mutatók egyenként és termékkategóriánként szerepelnek a III. mellékletben. |
| --- | --- |

(48)

Az egyes termékkategóriákat tekintve a helyzet kiélezettebb, de általában ugyanazokat a tendenciákat mutatja. A gazdasági mutatók egyenként és termékkategóriánként szerepelnek a III. mellékletben.

| (49) | Az uniós felhasználás az elmúlt öt évben az összes termékkategória esetében – kettő kivételével – növekedett. Míg ez a növekedés egyes termékek esetében mérsékelt maradt, és legalább 2 %-os emelkedést jelentett, jóval markánsabb volt más termékek esetében, amelyeknél legfeljebb 169 %-os emelkedést jelentett. |
| --- | --- |

(49)

Az uniós felhasználás az elmúlt öt évben az összes termékkategória esetében – kettő kivételével – növekedett. Míg ez a növekedés egyes termékek esetében mérsékelt maradt, és legalább 2 %-os emelkedést jelentett, jóval markánsabb volt más termékek esetében, amelyeknél legfeljebb 169 %-os emelkedést jelentett.

| (50) | Az értékesítési volumen általában stabil volt a 2013–2017 közötti időszakban, illetve néhány esetben enyhén emelkedett, de – három termékkategória kivételével – nem nőtt olyan mértékben, mint az uniós felhasználás. Ennek következtében az öt éves időszakban a piaci részesedések – három termék kivételével – csökkenést mutattak. |
| --- | --- |

(50)

Az értékesítési volumen általában stabil volt a 2013–2017 közötti időszakban, illetve néhány esetben enyhén emelkedett, de – három termékkategória kivételével – nem nőtt olyan mértékben, mint az uniós felhasználás. Ennek következtében az öt éves időszakban a piaci részesedések – három termék kivételével – csökkenést mutattak.

| (51) | A termelési szint a 23 egyedi termékkategória közül 18 esetében általában növekedett, csakúgy, mint a kapacitáskihasználási arány. |
| --- | --- |

(51)

A termelési szint a 23 egyedi termékkategória közül 18 esetében általában növekedett, csakúgy, mint a kapacitáskihasználási arány.

| (52) | Ami az árakat illeti, minden egyes termék esetében jelentős árcsökkenés következett be a 2013–2016 közötti időszakban (egy termék kivételével, amelyre minimális importár formájában dömpingellenes vám vonatkozott). Az árak 2017-ben helyreálltak az acélpiac általános fellendülése miatt, ugyanakkor a tisztességtelen árképzési magatartás és a támogatott behozatal elleni különféle piacvédelmi intézkedések következtében is. 16 termék esetében az árszint 2017-ben alacsonyabb maradt, mint 2013-ban. Megjegyzendő, hogy az átlagos importár szintje mindegyik év és minden termékkategória esetében szinte rendszeresen alacsonyabb volt az uniós áraknál. |
| --- | --- |

(52)

Ami az árakat illeti, minden egyes termék esetében jelentős árcsökkenés következett be a 2013–2016 közötti időszakban (egy termék kivételével, amelyre minimális importár formájában dömpingellenes vám vonatkozott). Az árak 2017-ben helyreálltak az acélpiac általános fellendülése miatt, ugyanakkor a tisztességtelen árképzési magatartás és a támogatott behozatal elleni különféle piacvédelmi intézkedések következtében is. 16 termék esetében az árszint 2017-ben alacsonyabb maradt, mint 2013-ban. Megjegyzendő, hogy az átlagos importár szintje mindegyik év és minden termékkategória esetében szinte rendszeresen alacsonyabb volt az uniós áraknál.

| (53) | Ami a nyereséget illeti, minden termékkategóriát veszteségesen vagy jóval alacsonyabb nyereséggel értékesítettek 2016-ig. Mindössze 7 termék tudott 6 % feletti nyereségszintre visszakerülni 2017-ben. Ezek a termékek jelentősek az uniós termelési volumen tekintetében, és közülük hat jelenleg dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok alkalmazását előíró (közelmúltbeli) intézkedések hatálya alá tartozik. Megjegyzendő, hogy ezek az intézkedések csak néhány származási országra vonatkoznak. Minden egyéb termék vagy veszteséges (3 termék), vagy csak nullszaldóshoz közeli maradt (13 termék). A Bizottság megítélése szerint a 6 % alatti nyereség nem elegendő a tevékenység fenntartásához szükséges beruházások fedezéséhez, mivel a közelmúltbeli vizsgálatok többsége esetében a Bizottság 8 % körüli nyereségszintet alkalmazott ebben az ágazatban a beruházások fedezéséhez elegendő nyereségszintként. Ami a pénzforgalmat illeti, a termékek fele esetében a pénzforgalom visszaesett a 2013–2017 közötti időszakban, 6 termék esetében pedig még negatív is volt 2017-ben. A felhasznált tőke megtérülése (ROCE) nagyon alacsony maradt a 2013–2016 közötti időszakban, azt követően azonban a termékkategóriák túlnyomó többsége esetében annak ellenére javult, hogy 5 termék esetében a ROCE még 2017-ben is negatív volt. |
| --- | --- |

(53)

Ami a nyereséget illeti, minden termékkategóriát veszteségesen vagy jóval alacsonyabb nyereséggel értékesítettek 2016-ig. Mindössze 7 termék tudott 6 % feletti nyereségszintre visszakerülni 2017-ben. Ezek a termékek jelentősek az uniós termelési volumen tekintetében, és közülük hat jelenleg dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok alkalmazását előíró (közelmúltbeli) intézkedések hatálya alá tartozik. Megjegyzendő, hogy ezek az intézkedések csak néhány származási országra vonatkoznak. Minden egyéb termék vagy veszteséges (3 termék), vagy csak nullszaldóshoz közeli maradt (13 termék). A Bizottság megítélése szerint a 6 % alatti nyereség nem elegendő a tevékenység fenntartásához szükséges beruházások fedezéséhez, mivel a közelmúltbeli vizsgálatok többsége esetében a Bizottság 8 % körüli nyereségszintet alkalmazott ebben az ágazatban a beruházások fedezéséhez elegendő nyereségszintként. Ami a pénzforgalmat illeti, a termékek fele esetében a pénzforgalom visszaesett a 2013–2017 közötti időszakban, 6 termék esetében pedig még negatív is volt 2017-ben. A felhasznált tőke megtérülése (ROCE) nagyon alacsony maradt a 2013–2016 közötti időszakban, azt követően azonban a termékkategóriák túlnyomó többsége esetében annak ellenére javult, hogy 5 termék esetében a ROCE még 2017-ben is negatív volt.

| (54) | Ami a készleteket illeti, 17 termékkategória esetében nőttek. Mindössze 5 termékkategória készletei csökkentek, egy termékkategória esetében pedig a készletek ugyanazon a szinten maradtak az időszakban. |
| --- | --- |

(54)

Ami a készleteket illeti, 17 termékkategória esetében nőttek. Mindössze 5 termékkategória készletei csökkentek, egy termékkategória esetében pedig a készletek ugyanazon a szinten maradtak az időszakban.

| (55) | A fenti elemzés megerősíti, hogy az uniós acélipar helyzete jelentősen romlott a 2013–2016 közötti időszakban. Ez a piaci részesedés csökkenésében, valamint jelentős árerózió formájában nyilvánult meg, amely megakadályozta, hogy a gazdasági ágazat kihasználja az alacsonyabb nyersanyagköltségeket. Ezek a tendenciák globális szinten és az egyes termékkategóriák szintjén egyaránt érvényesültek. A helyzet 2017-ben részlegesen helyreállt. Bár számos termékkategória még mindig nem éri el a fenntartható nyereségszintet, egyeseknél javulás következett be, nagy valószínűséggel a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések közelmúltbeli bevezetése következtében. Összességében és az egyes termékkategóriák esetében ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig ingatag helyzetben van, és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben, különösen akkor, ha a piacvédelmi intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó behozatalt az amerikai piacról a 232. szakasz szerinti intézkedés miatt áthelyeződött egyéb behozatal helyettesíti. |
| --- | --- |

(55)

A fenti elemzés megerősíti, hogy az uniós acélipar helyzete jelentősen romlott a 2013–2016 közötti időszakban. Ez a piaci részesedés csökkenésében, valamint jelentős árerózió formájában nyilvánult meg, amely megakadályozta, hogy a gazdasági ágazat kihasználja az alacsonyabb nyersanyagköltségeket. Ezek a tendenciák globális szinten és az egyes termékkategóriák szintjén egyaránt érvényesültek. A helyzet 2017-ben részlegesen helyreállt. Bár számos termékkategória még mindig nem éri el a fenntartható nyereségszintet, egyeseknél javulás következett be, nagy valószínűséggel a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések közelmúltbeli bevezetése következtében. Összességében és az egyes termékkategóriák esetében ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig ingatag helyzetben van, és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben, különösen akkor, ha a piacvédelmi intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó behozatalt az amerikai piacról a 232. szakasz szerinti intézkedés miatt áthelyeződött egyéb behozatal helyettesíti.

| (56) | Jellemzően ez a helyzet az 1., a 2. és a 4. termékkategória esetében, amelyek fontosak az uniós kereslet szempontjából, de azért is, mert ezeket a termékkategóriákat (különösen az 1. és a 2. kategóriát) nyersanyagként használják fel más acéltermékek előállításához. Az 1., a 2. és a 4. termékkategória esetében a pénzügyi helyzet negatív volt 2016-ban, de 2017-ben – számos ország, többek között Kína és Oroszország elleni dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések bevezetését követően – pozitívvá vált. Az ezen országokból származó behozatalt azonban a közelmúltban részlegesen helyettesítette az Indiából, a Koreából és a Törökországból származó behozatal, ez utóbbi kettő az USA-nak is fontos beszállítója. 2018 első negyedévében, azaz az USA-beli intézkedések bevezetése előtt az 1. termékkategória esetében az uniós behozatal már nőtt 2017 első negyedévéhez képest, és ez a növekedés főként a Törökországból származó behozatalnak tudható be. |
| --- | --- |

(56)

Jellemzően ez a helyzet az 1., a 2. és a 4. termékkategória esetében, amelyek fontosak az uniós kereslet szempontjából, de azért is, mert ezeket a termékkategóriákat (különösen az 1. és a 2. kategóriát) nyersanyagként használják fel más acéltermékek előállításához. Az 1., a 2. és a 4. termékkategória esetében a pénzügyi helyzet negatív volt 2016-ban, de 2017-ben – számos ország, többek között Kína és Oroszország elleni dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések bevezetését követően – pozitívvá vált. Az ezen országokból származó behozatalt azonban a közelmúltban részlegesen helyettesítette az Indiából, a Koreából és a Törökországból származó behozatal, ez utóbbi kettő az USA-nak is fontos beszállítója. 2018 első negyedévében, azaz az USA-beli intézkedések bevezetése előtt az 1. termékkategória esetében az uniós behozatal már nőtt 2017 első negyedévéhez képest, és ez a növekedés főként a Törökországból származó behozatalnak tudható be.

| (57) | Valószínűsíthető, hogy az Unióba irányuló acélbehozatal további növekedése megakadályozná, hogy a teljesen még helyre nem állt uniós gazdasági ágazat kihasználja a közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések pozitív hatását. |
| --- | --- |

(57)

Valószínűsíthető, hogy az Unióba irányuló acélbehozatal további növekedése megakadályozná, hogy a teljesen még helyre nem állt uniós gazdasági ágazat kihasználja a közelmúltbeli piacvédelmi intézkedések pozitív hatását.

3.   Komoly károkozással való fenyegetés

Komoly károkozással való fenyegetés

| (58) | A Bizottság a 2016. márciusi acélipari közleményében (13) megállapította, hogy az uniós acéliparnak több jelentős kihívással is szembe kell néznie, amelyek hátterében a globális kapacitásfelesleg, a globális export drámai megugrása és a korábbiaknál intenzívebben megnyilvánuló tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok állnak. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság a 2016. márciusi acélipari közleményében (13) megállapította, hogy az uniós acéliparnak több jelentős kihívással is szembe kell néznie, amelyek hátterében a globális kapacitásfelesleg, a globális export drámai megugrása és a korábbiaknál intenzívebben megnyilvánuló tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok állnak.

13

| (59) | Ezzel párhuzamosan a tisztességtelen kereskedelem keretében történő behozatal által okozott kár elhárítása érdekében az Unió számos dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedést írt elő az acéltermékek behozatala ellen. Jelenleg összesen nem kevesebb, mint 19 dömpingellenes, illetve szubvencióellenes intézkedés van érvényben a különböző országokból származó, vizsgált 14 termékkategória tisztességtelen kereskedelem keretében történő behozatala ellen. A vizsgálati időszakban, azaz 2013–2017 között 13 új vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós acélipar számára jelentős kárt okoztak (illetve egy esetben jelentős károkozással fenyegettek) a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok. |
| --- | --- |

(59)

Ezzel párhuzamosan a tisztességtelen kereskedelem keretében történő behozatal által okozott kár elhárítása érdekében az Unió számos dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedést írt elő az acéltermékek behozatala ellen. Jelenleg összesen nem kevesebb, mint 19 dömpingellenes, illetve szubvencióellenes intézkedés van érvényben a különböző országokból származó, vizsgált 14 termékkategória tisztességtelen kereskedelem keretében történő behozatala ellen. A vizsgálati időszakban, azaz 2013–2017 között 13 új vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós acélipar számára jelentős kárt okoztak (illetve egy esetben jelentős károkozással fenyegettek) a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok.

| (60) | Ahogyan az (55) preambulumbekezdésben említésre kerül, az uniós gazdasági ágazat még mindig ingatag helyzetben van, és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben. Az USA azon közelmúltbeli döntése, hogy az uniós kivitel ne essen a 232. szakasz szerinti intézkedések hatályán kívül, valószínűleg csökkenteni fogja az uniós gyártók azon képességét, hogy a termékeiket az USA-ba exportálhassák, és helyzetüket még kiszolgáltatottabbá fogja tenni. |
| --- | --- |

(60)

Ahogyan az (55) preambulumbekezdésben említésre kerül, az uniós gazdasági ágazat még mindig ingatag helyzetben van, és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben. Az USA azon közelmúltbeli döntése, hogy az uniós kivitel ne essen a 232. szakasz szerinti intézkedések hatályán kívül, valószínűleg csökkenteni fogja az uniós gyártók azon képességét, hogy a termékeiket az USA-ba exportálhassák, és helyzetüket még kiszolgáltatottabbá fogja tenni.

| (61) | Az acélbehozatal jelentősen nőtt, 2017-ben magas szinten maradt. A behozatal – különösen a piacvédelmi intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból vagy exportőröktől származó behozatal – 2018. évi további növekedése valószínűsíthetően meg fogja akadályozni, hogy a gazdasági ágazat teljes mértékben fellendüljön és profitálhasson ezekből az intézkedésekből. Valójában úgy tekintendő, hogy az uniós acélipar még mindig kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben. |
| --- | --- |

(61)

Az acélbehozatal jelentősen nőtt, 2017-ben magas szinten maradt. A behozatal – különösen a piacvédelmi intézkedések hatálya alá nem tartozó országokból vagy exportőröktől származó behozatal – 2018. évi további növekedése valószínűsíthetően meg fogja akadályozni, hogy a gazdasági ágazat teljes mértékben fellendüljön és profitálhasson ezekből az intézkedésekből. Valójában úgy tekintendő, hogy az uniós acélipar még mindig kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben.

| (62) | Ideiglenes védintézkedések hiányában valószínű, hogy az előrelátható jövőben a helyzet ténylegesen komoly kárrá fog alakulni. |
| --- | --- |

(62)

Ideiglenes védintézkedések hiányában valószínű, hogy az előrelátható jövőben a helyzet ténylegesen komoly kárrá fog alakulni.

| (63) | Ebben az összefüggésben a Bizottság az (EU) 2015/478 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/755 rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján megvizsgálta az Unióba irányuló kivitel növekedésének mértékét és annak valószínűségét, hogy a rendelkezésre álló kapacitást kihasználják-e az Unióba irányuló kivitelhez. |
| --- | --- |

(63)

Ebben az összefüggésben a Bizottság az (EU) 2015/478 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/755 rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján megvizsgálta az Unióba irányuló kivitel növekedésének mértékét és annak valószínűségét, hogy a rendelkezésre álló kapacitást kihasználják-e az Unióba irányuló kivitelhez.

| (64) | Először is ahogyan fent megállapítást nyert, az Unióba irányuló behozatal jelentősen – összességében 68 %-kal – nőtt a 2013–2017 közötti időszakban. Míg a növekedés különösen markáns volt 2016-ig, a behozatal tovább nőtt az azt követő időszakban, bár lassabb ütemben. Ahogyan a (37) és a (82) preambulumbekezdés a kritikus körülmények tekintetében rámutat, a behozatal ismét jelentősen – 10 %-kal – nőtt 2018 első negyedévében. A behozatal növekedésének mértéke ezért számottevő. |
| --- | --- |

(64)

Először is ahogyan fent megállapítást nyert, az Unióba irányuló behozatal jelentősen – összességében 68 %-kal – nőtt a 2013–2017 közötti időszakban. Míg a növekedés különösen markáns volt 2016-ig, a behozatal tovább nőtt az azt követő időszakban, bár lassabb ütemben. Ahogyan a (37) és a (82) preambulumbekezdés a kritikus körülmények tekintetében rámutat, a behozatal ismét jelentősen – 10 %-kal – nőtt 2018 első negyedévében. A behozatal növekedésének mértéke ezért számottevő.

| (65) | Másodszor: a különböző országokban fennálló általános kapacitásfelesleg mellett a 232. szakasz szerinti jogellenes és korlátozó jellegű amerikai intézkedések következtében – a szintjük és a hatályuk miatt – az acéltermék-kereskedelem valószínűleg az Unióba helyeződik át. |
| --- | --- |

(65)

Másodszor: a különböző országokban fennálló általános kapacitásfelesleg mellett a 232. szakasz szerinti jogellenes és korlátozó jellegű amerikai intézkedések következtében – a szintjük és a hatályuk miatt – az acéltermék-kereskedelem valószínűleg az Unióba helyeződik át.

| (66) | Az USA bejelentette azon szándékát, hogy mintegy 13 millió tonnával csökkenteni kívánja a behozatalt, és ezért 2018 márciusában 25 %-os kiegészítő importvámot vetett ki igen sok acéltermék behozatalára. Az az acéltermék-mennyiség, amelyet a továbbiakban már nem az USA-ba exportálnak, elkerülhetetlenül más harmadik országokba helyeződik át. |
| --- | --- |

(66)

Az USA bejelentette azon szándékát, hogy mintegy 13 millió tonnával csökkenteni kívánja a behozatalt, és ezért 2018 márciusában 25 %-os kiegészítő importvámot vetett ki igen sok acéltermék behozatalára. Az az acéltermék-mennyiség, amelyet a továbbiakban már nem az USA-ba exportálnak, elkerülhetetlenül más harmadik országokba helyeződik át.

| (67) | Az USA-ba exportáló legnagyobb exportőrök némelyike az Uniónak is hagyományos acélbeszállítója. Több, mint valószínű, hogy ezek az országok, valamint más országok is kifejezetten hajlandóak lesznek arra, hogy kivitelüket az Unióba irányítsák át. Az acéltermékek esetében az uniós piac tulajdonképpen általában – a kereslet és az árak tekintetében egyaránt – vonzó piac. Valójában az EU – Kína után, de az USA előtt – az egyik fő acélpiac, ahol a kereslet növekedett az elmúlt években, és mára az árak is helyreálltak. |
| --- | --- |

(67)

Az USA-ba exportáló legnagyobb exportőrök némelyike az Uniónak is hagyományos acélbeszállítója. Több, mint valószínű, hogy ezek az országok, valamint más országok is kifejezetten hajlandóak lesznek arra, hogy kivitelüket az Unióba irányítsák át. Az acéltermékek esetében az uniós piac tulajdonképpen általában – a kereslet és az árak tekintetében egyaránt – vonzó piac. Valójában az EU – Kína után, de az USA előtt – az egyik fő acélpiac, ahol a kereslet növekedett az elmúlt években, és mára az árak is helyreálltak.

| (68) | Ebben az összefüggésben az uniós piacon a behozatal beáramlása okozta jelentős kínálatnövekedés általános árleszorító hatást eredményez, melynek eredményeként az árszint a 2016. évihez hasonló lesz, és ez jelentős negatív következményekkel jár az uniós acélipar jövedelmezőségére. |
| --- | --- |

(68)

Ebben az összefüggésben az uniós piacon a behozatal beáramlása okozta jelentős kínálatnövekedés általános árleszorító hatást eredményez, melynek eredményeként az árszint a 2016. évihez hasonló lesz, és ez jelentős negatív következményekkel jár az uniós acélipar jövedelmezőségére.

4.   Következtetések

Következtetések

| (69) | Ilyen körülmények között és a fentiek alapján a Bizottság azt az előzetes következtetést vonja le, hogy bár az uniós acélpiac néhány termékkategória esetében részlegesen fellendült 2017-ben, mégpedig a piacvédelmi intézkedések miatt, az értékelés tárgyát képező termékkategóriák többsége esetében a pénzügyi helyzet még mindig jóval elmarad a fenntartható szinttől, ami az uniós gazdasági ágazatot továbbra is kiszolgáltatottá teszi a behozatal újabb ugrásszerű növekedésével szemben. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az uniós acélipart az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében komoly károkozás fenyegeti. |
| --- | --- |

(69)

Ilyen körülmények között és a fentiek alapján a Bizottság azt az előzetes következtetést vonja le, hogy bár az uniós acélpiac néhány termékkategória esetében részlegesen fellendült 2017-ben, mégpedig a piacvédelmi intézkedések miatt, az értékelés tárgyát képező termékkategóriák többsége esetében a pénzügyi helyzet még mindig jóval elmarad a fenntartható szinttől, ami az uniós gazdasági ágazatot továbbra is kiszolgáltatottá teszi a behozatal újabb ugrásszerű növekedésével szemben. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az uniós acélipart az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében komoly károkozás fenyegeti.

VII.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A behozatal növekedése

A behozatal növekedése

| (70) | A Bizottság előzetesen megállapította, hogy a következők alapján ok-okozati összefüggés van egyrészt az értékelés tárgyát képező termék megnövekedett behozatala, másrészt a komoly károkozással való fenyegetés között. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság előzetesen megállapította, hogy a következők alapján ok-okozati összefüggés van egyrészt az értékelés tárgyát képező termék megnövekedett behozatala, másrészt a komoly károkozással való fenyegetés között.

| (71) | Először is emlékeztet arra, hogy az uniós gyártók által előállított termékek hasonlóak az érintett termékekhez, illetve azokkal közvetlenül versenyeznek. Ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, megegyezik a felhasználásuk, azokat hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik, és jelentős árversenyben vannak. |
| --- | --- |

(71)

Először is emlékeztet arra, hogy az uniós gyártók által előállított termékek hasonlóak az érintett termékekhez, illetve azokkal közvetlenül versenyeznek. Ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, megegyezik a felhasználásuk, azokat hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik, és jelentős árversenyben vannak.

| (72) | Ahogyan a IV. és a VI. szakaszban kifejtésre került, az uniós gyártókat a piaci részesedésük elvesztése és a jelentős árnyomás tekintetében kár érte, így negatív vagy fenntarthatatlan szintű nyereséget termeltek. Néhány termék esetében – annak ellenére, hogy a gyártók talpra álltak – úgy tűnik, komoly károkozással való fenyegetés áll fenn. |
| --- | --- |

(72)

Ahogyan a IV. és a VI. szakaszban kifejtésre került, az uniós gyártókat a piaci részesedésük elvesztése és a jelentős árnyomás tekintetében kár érte, így negatív vagy fenntarthatatlan szintű nyereséget termeltek. Néhány termék esetében – annak ellenére, hogy a gyártók talpra álltak – úgy tűnik, komoly károkozással való fenyegetés áll fenn.

| (73) | A 2013–2017 közötti időszakban az érintett termék behozatala jelentősen megnőtt, és az uniós gyártók árszintjénél alacsonyabb árszint miatt uniós piaci részesedéseket vett el. A behozatal piaci részesedése valójában összességében 12,2 %-ról 17,6 %-ra emelkedett, az importárak pedig minden egyes termék esetében szinte rendszeresen alacsonyabbak maradtak az uniós értékesítési áraknál. |
| --- | --- |

(73)

A 2013–2017 közötti időszakban az érintett termék behozatala jelentősen megnőtt, és az uniós gyártók árszintjénél alacsonyabb árszint miatt uniós piaci részesedéseket vett el. A behozatal piaci részesedése valójában összességében 12,2 %-ról 17,6 %-ra emelkedett, az importárak pedig minden egyes termék esetében szinte rendszeresen alacsonyabbak maradtak az uniós értékesítési áraknál.

| (74) | A megnövekedett behozatal és az uniós gyártók helyzete közötti ok-okozati összefüggés különösen markáns volt a 2013–2016 közötti időszakban, amikor az olcsó behozatal tetőzött (+ 62 %) és az uniós gyártók árai 15 %-kal visszaestek. A 13. kategória esetében az árcsökkenés mértéke még a 20 %-ot is elérte, míg az 1. kategória esetében 19 %, a 3. kategória esetében 18 % volt. Ennek következtében a hasonló termékeket előállító uniós gyártók vagy veszteségesek, vagy közel nullszaldósak voltak. 2017-ben a behozatal magas szinten maradt, és az általános áremelkedés ellenére továbbra is az árak alá kínált. Az uniós árak helyreálltak, de több termék esetében nem kellő mértékben; azokat még mindig veszteségesen vagy korlátozott nyereség mellett értékesítették. |
| --- | --- |

(74)

A megnövekedett behozatal és az uniós gyártók helyzete közötti ok-okozati összefüggés különösen markáns volt a 2013–2016 közötti időszakban, amikor az olcsó behozatal tetőzött (+ 62 %) és az uniós gyártók árai 15 %-kal visszaestek. A 13. kategória esetében az árcsökkenés mértéke még a 20 %-ot is elérte, míg az 1. kategória esetében 19 %, a 3. kategória esetében 18 % volt. Ennek következtében a hasonló termékeket előállító uniós gyártók vagy veszteségesek, vagy közel nullszaldósak voltak. 2017-ben a behozatal magas szinten maradt, és az általános áremelkedés ellenére továbbra is az árak alá kínált. Az uniós árak helyreálltak, de több termék esetében nem kellő mértékben; azokat még mindig veszteségesen vagy korlátozott nyereség mellett értékesítették.

| (75) | Még annak ellenére is, hogy a nyereség néhány termékkategória esetében helyreállt, azok helyzete továbbra is kiszolgáltatott. Az előző évek fejleményei alapján valójában ezek a termékkategóriák különösen érzékenyek az árnyomásra, és az olcsó behozatal esetleges további növekedése jelentős negatív hatást gyakorolna a helyzetükre. |
| --- | --- |

(75)

Még annak ellenére is, hogy a nyereség néhány termékkategória esetében helyreállt, azok helyzete továbbra is kiszolgáltatott. Az előző évek fejleményei alapján valójában ezek a termékkategóriák különösen érzékenyek az árnyomásra, és az olcsó behozatal esetleges további növekedése jelentős negatív hatást gyakorolna a helyzetükre.

| (76) | Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az USA által a kereskedelem kiterjesztéséről szóló törvény 232. szakasza értelmében hozott korlátozó intézkedések – a szintjük és a hatályuk miatt – valószínűleg komoly károkozással fenyegetik az uniós gyártókat a közeljövőben. |
| --- | --- |

(76)

Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az USA által a kereskedelem kiterjesztéséről szóló törvény 232. szakasza értelmében hozott korlátozó intézkedések – a szintjük és a hatályuk miatt – valószínűleg komoly károkozással fenyegetik az uniós gyártókat a közeljövőben.

| (77) | A Bizottság ezért ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében ok-okozati összefüggés van a behozatal növekedése, az uniós acélpiaci árra kifejtett nyomás és az uniós gyártókat ért komoly kárral való fenyegetés között. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ezért ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében ok-okozati összefüggés van a behozatal növekedése, az uniós acélpiaci árra kifejtett nyomás és az uniós gyártókat ért komoly kárral való fenyegetés között.

2.   Egyéb ismert tényezők

Egyéb ismert tényezők

| (78) | Annak biztosítása érdekében, hogy a komoly károkozás ne a behozatal növekedésétől eltérő tényezőknek legyen betudható, a Bizottság előzetes elemzést végzett annak megállapításához, hogy egyéb tényezők hozzájárulhattak-e az uniós gyártókat ért komoly kárhoz. |
| --- | --- |

(78)

Annak biztosítása érdekében, hogy a komoly károkozás ne a behozatal növekedésétől eltérő tényezőknek legyen betudható, a Bizottság előzetes elemzést végzett annak megállapításához, hogy egyéb tényezők hozzájárulhattak-e az uniós gyártókat ért komoly kárhoz.

| (79) | Megállapítást nyert, hogy a globális kapacitásfelesleg szerepet játszott abban az értelemben, hogy fokozta az Unióba irányuló olcsó behozatalt. Az érintett acéltermékek felhasználása növekedett, ezért nem csökkenthette az ok-okozati kapcsolatot. |
| --- | --- |

(79)

Megállapítást nyert, hogy a globális kapacitásfelesleg szerepet játszott abban az értelemben, hogy fokozta az Unióba irányuló olcsó behozatalt. Az érintett acéltermékek felhasználása növekedett, ezért nem csökkenthette az ok-okozati kapcsolatot.

| (80) | A Bizottság ezenkívül megvizsgálta, hogy a komoly károkozás az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjaitól származó érintett termékek behozatalának tudható-e be. Az egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az EGT tagjai (Norvégia, Izland és Liechtenstein) közötti EGT-megállapodás eredményeként az Unió szoros gazdasági integrációt hozott létre az EGT-országok piacaival, valamint az érintett termékeket előállító gazdasági ágazatokkal. Az adott piacokon a gazdasági ágazat érett és telített, emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EGT tagjaitól származó termékeknek a védintézkedések hatálya alól való kizárása csekély hatást gyakorol (ha egyáltalán gyakorol) a termékek behozatali szintjére. Valójában, és bár az ezen országokból származó behozatal tulajdonképpen hozzájárult néhány termékkategória behozatalának növekedéséhez (az ezen országokból származó összes behozatal hozzávetőleg 9 %-os növekedést mutat), ennek a behozatalnak az összes behozatalon belüli részesedése korlátozott (az EGT részesedése a behozatalon belül kb. 1,5 %, az ennek megfelelő piaci részesedés pedig összesen 0,3 %). Ezenfelül az EGT tagjai hagyományosan csekély mennyiségű érintett terméket szállítanak be az USA-ba, ami azt jelenti, hogy a kereskedelem-áthelyeződés kockázata az előzetes megállapítás szerint is alacsony. Ennélfogva, tekintettel az USA-ba irányuló csekély mennyiségű beszállításra, a gazdasági ágazat EGT-piacokon tapasztalható érettségére, valamint az ebből fakadó kereskedelem-áthelyeződés alacsony kockázatára, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett termékeknek az EGT tagjaitól történő behozatala csak nagyon marginálisan járulhatott hozzá a komoly károkozással való fenyegetéshez, ha egyáltalán hozzájárult. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság ezenkívül megvizsgálta, hogy a komoly károkozás az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjaitól származó érintett termékek behozatalának tudható-e be. Az egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az EGT tagjai (Norvégia, Izland és Liechtenstein) közötti EGT-megállapodás eredményeként az Unió szoros gazdasági integrációt hozott létre az EGT-országok piacaival, valamint az érintett termékeket előállító gazdasági ágazatokkal. Az adott piacokon a gazdasági ágazat érett és telített, emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EGT tagjaitól származó termékeknek a védintézkedések hatálya alól való kizárása csekély hatást gyakorol (ha egyáltalán gyakorol) a termékek behozatali szintjére. Valójában, és bár az ezen országokból származó behozatal tulajdonképpen hozzájárult néhány termékkategória behozatalának növekedéséhez (az ezen országokból származó összes behozatal hozzávetőleg 9 %-os növekedést mutat), ennek a behozatalnak az összes behozatalon belüli részesedése korlátozott (az EGT részesedése a behozatalon belül kb. 1,5 %, az ennek megfelelő piaci részesedés pedig összesen 0,3 %). Ezenfelül az EGT tagjai hagyományosan csekély mennyiségű érintett terméket szállítanak be az USA-ba, ami azt jelenti, hogy a kereskedelem-áthelyeződés kockázata az előzetes megállapítás szerint is alacsony. Ennélfogva, tekintettel az USA-ba irányuló csekély mennyiségű beszállításra, a gazdasági ágazat EGT-piacokon tapasztalható érettségére, valamint az ebből fakadó kereskedelem-áthelyeződés alacsony kockázatára, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett termékeknek az EGT tagjaitól történő behozatala csak nagyon marginálisan járulhatott hozzá a komoly károkozással való fenyegetéshez, ha egyáltalán hozzájárult.

| (81) | A Bizottság következésképp nem tárt fel olyan egyéb tényezőket, amelyek csökkentenék a behozatal növekedése és az uniós gyártóknak okozott komoly kár közötti ok-okozati kapcsolatot. A vizsgálat fennmaradó részében mindazonáltal a Bizottság részletesebben meg fogja vizsgálni mindazokat az egyéb tényezőket, amelyek hozzájárultak vagy hozzájárulhattak a károkozáshoz. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság következésképp nem tárt fel olyan egyéb tényezőket, amelyek csökkentenék a behozatal növekedése és az uniós gyártóknak okozott komoly kár közötti ok-okozati kapcsolatot. A vizsgálat fennmaradó részében mindazonáltal a Bizottság részletesebben meg fogja vizsgálni mindazokat az egyéb tényezőket, amelyek hozzájárultak vagy hozzájárulhattak a károkozáshoz.

VIII.   KRITIKUS HELYZET

KRITIKUS HELYZET

| (82) | Ahogyan fentebb szerepel, az uniós acélgyártókat világszerte komoly károkozás fenyegeti, és a komoly károkozás egyértelműen fenyegető. Egyes termékkategóriák esetében már vannak komoly károkozásra utaló jelek. A behozatal további növekedése valószínűleg jelentős káros hatást fog kifejteni a gazdasági ágazat egészének gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(82)

Ahogyan fentebb szerepel, az uniós acélgyártókat világszerte komoly károkozás fenyegeti, és a komoly károkozás egyértelműen fenyegető. Egyes termékkategóriák esetében már vannak komoly károkozásra utaló jelek. A behozatal további növekedése valószínűleg jelentős káros hatást fog kifejteni a gazdasági ágazat egészének gazdasági helyzetére.

| (83) | A Bizottság megvizsgálta, hogy olyan kritikus helyzet áll-e fenn, amelyben a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna. Különösen azt vizsgálta meg, hogy a behozatal tovább növekedett-e a legutóbbi időszakban. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megvizsgálta, hogy olyan kritikus helyzet áll-e fenn, amelyben a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna. Különösen azt vizsgálta meg, hogy a behozatal tovább növekedett-e a legutóbbi időszakban.

| (84) | Az acéltermékek 2018. első negyedévi behozatalának és 2017. első negyedévi behozatalának összehasonlítása alapján úgy tűnik, hogy a 23 termékkategória közül 18 esetében 26 %-kal nőtt a behozatal. A behozatal növekedése jóval nagyobb mértékű, mint a 2016–2017-es időszakban, amikor 2 % körüli volt. |
| --- | --- |

(84)

Az acéltermékek 2018. első negyedévi behozatalának és 2017. első negyedévi behozatalának összehasonlítása alapján úgy tűnik, hogy a 23 termékkategória közül 18 esetében 26 %-kal nőtt a behozatal. A behozatal növekedése jóval nagyobb mértékű, mint a 2016–2017-es időszakban, amikor 2 % körüli volt.

| (85) | Az acéltermékekre a 232. szakasz szerinti 25 %-os vámot 2018. március 23-án vezették be. Ebben a szakaszban nem lehet értékelni, hogy az amerikai intézkedések összességében milyen hatást fejtettek ki a kereskedelem-áthelyeződés tekintetében. Az Unióba irányuló behozatalnak a 2018. első negyedévi növekedése azonban a hatása előrevetítésének tekinthető, és ezért jól jelzi, hogy az uniós behozatal hogyan alakulhat a jövőben az amerikai intézkedések bevezetését követően. |
| --- | --- |

(85)

Az acéltermékekre a 232. szakasz szerinti 25 %-os vámot 2018. március 23-án vezették be. Ebben a szakaszban nem lehet értékelni, hogy az amerikai intézkedések összességében milyen hatást fejtettek ki a kereskedelem-áthelyeződés tekintetében. Az Unióba irányuló behozatalnak a 2018. első negyedévi növekedése azonban a hatása előrevetítésének tekinthető, és ezért jól jelzi, hogy az uniós behozatal hogyan alakulhat a jövőben az amerikai intézkedések bevezetését követően.

| (86) | 2018. május 30-án az USA arról is határozott, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedéseket érvényesíteni kell az Unióval, Mexikóval és Kanadával szemben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez egy további kritikus elem, mivel nemcsak korlátozná az uniós kivitelt, hanem növelné a két másik jelentős acélgyártó országból történő kereskedelem-áthelyeződés kockázatát is. |
| --- | --- |

(86)

2018. május 30-án az USA arról is határozott, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedéseket érvényesíteni kell az Unióval, Mexikóval és Kanadával szemben. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez egy további kritikus elem, mivel nemcsak korlátozná az uniós kivitelt, hanem növelné a két másik jelentős acélgyártó országból történő kereskedelem-áthelyeződés kockázatát is.

| (87) | A gazdasági ágazat kiszolgáltatott helyzete miatt, és tekintettel a behozatal közelmúltbeli növekedésére, az uniós piacon jelentkező további acéltermék-túlkínálat és az abból fakadó árnyomás kétségkívül súlyos következményekkel fog járni az uniós gyártók helyzetére. |
| --- | --- |

(87)

A gazdasági ágazat kiszolgáltatott helyzete miatt, és tekintettel a behozatal közelmúltbeli növekedésére, az uniós piacon jelentkező további acéltermék-túlkínálat és az abból fakadó árnyomás kétségkívül súlyos következményekkel fog járni az uniós gyártók helyzetére.

| (88) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a kereskedelem-áthelyeződés tényleges kockázata, valamint a jelentős acélgyártó országok behozatalára az USA által előírt további korlátozások miatt kritikus helyzet áll fenn, amelyben az ideiglenes védintézkedések elfogadásának esetleges késedelme nehezen helyreállítható kárt okozna. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy haladéktalanul ideiglenes védintézkedéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a kereskedelem-áthelyeződés tényleges kockázata, valamint a jelentős acélgyártó országok behozatalára az USA által előírt további korlátozások miatt kritikus helyzet áll fenn, amelyben az ideiglenes védintézkedések elfogadásának esetleges késedelme nehezen helyreállítható kárt okozna. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy haladéktalanul ideiglenes védintézkedéseket kell elfogadni.

IX.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (89) | Az (EU) 2015/478 rendelet 16. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke ideiglenes intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(89)

Az (EU) 2015/478 rendelet 16. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke ideiglenes intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (90) | Az uniós gazdasági ágazat mintegy 40 gyártóból áll, amelyek az Unió számos különböző tagállamában találhatók, és több mint 180 000 főt foglalkoztattak közvetlenül a 25 érintett termékkel összefüggésben a 2013–2017 közötti időszakban. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a behozatal növekedéséből fakadóan komoly károkozás fenyegeti. Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nem profitált a felhasználás növekedéséből, és hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is ingatag és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben. Az acélipar stratégiai jelentőségét régóta elismerik (14). Az Unió érdeke, hogy egészséges és versenyképes acélipara legyen. Egyértelmű, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók árai és piaci részesedései is tovább fognak csökkenni, ami a termelés visszaeséséhez, nagyobb pénzügyi veszteségekhez és munkahelyek megszűnéséhez fog vezetni az acéliparban és a kapcsolódó iparágakban egyaránt. Az ideiglenes védintézkedések előírása ideiglenesen kezelni fogja a komoly károkozást és elő fogja segíteni az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodását. |
| --- | --- |

(90)

Az uniós gazdasági ágazat mintegy 40 gyártóból áll, amelyek az Unió számos különböző tagállamában találhatók, és több mint 180 000 főt foglalkoztattak közvetlenül a 25 érintett termékkel összefüggésben a 2013–2017 közötti időszakban. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a behozatal növekedéséből fakadóan komoly károkozás fenyegeti. Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nem profitált a felhasználás növekedéséből, és hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete továbbra is ingatag és kiszolgáltatott a behozatal további növekedésével szemben. Az acélipar stratégiai jelentőségét régóta elismerik (14). Az Unió érdeke, hogy egészséges és versenyképes acélipara legyen. Egyértelmű, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók árai és piaci részesedései is tovább fognak csökkenni, ami a termelés visszaeséséhez, nagyobb pénzügyi veszteségekhez és munkahelyek megszűnéséhez fog vezetni az acéliparban és a kapcsolódó iparágakban egyaránt. Az ideiglenes védintézkedések előírása ideiglenesen kezelni fogja a komoly károkozást és elő fogja segíteni az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodását.

14

| (91) | A felhasználók és az importőrök általában a lehető legalacsonyabb acélárak elérésére törekednek, és egyértelmű, hogy intézkedések nélkül az árak alacsonyabbak lennének. Érdekük fűződik azonban ahhoz is, hogy az uniós acélipar versenyképes és életképes legyen, és képes legyen a jövőbeli igényeik kielégítésére. |
| --- | --- |

(91)

A felhasználók és az importőrök általában a lehető legalacsonyabb acélárak elérésére törekednek, és egyértelmű, hogy intézkedések nélkül az árak alacsonyabbak lennének. Érdekük fűződik azonban ahhoz is, hogy az uniós acélipar versenyképes és életképes legyen, és képes legyen a jövőbeli igényeik kielégítésére.

| (92) | Ezzel összefüggésben a vizsgálat több érdekelt fele azt állította, hogy az Uniónak nem fűződne érdeke ideiglenes védintézkedések bevezetéséhez. Állításuk szerint az intézkedések szinte biztosan kínálati hiányt eredményeznének, és ezért az uniós gazdasági ágazatot árnyomás kifejtésére kényszerítő erősebb tárgyalási pozícióba helyezné. Azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések bevezetése már korlátozza a kínálati forrásokat, és hogy az uniós gyártóktól nem beszerezhető, illetve nem elegendő mennyiségben vagy megfelelő műszaki leírással beszerezhető termékeket ki kell zárni a védintézkedések hatálya alól. |
| --- | --- |

(92)

Ezzel összefüggésben a vizsgálat több érdekelt fele azt állította, hogy az Uniónak nem fűződne érdeke ideiglenes védintézkedések bevezetéséhez. Állításuk szerint az intézkedések szinte biztosan kínálati hiányt eredményeznének, és ezért az uniós gazdasági ágazatot árnyomás kifejtésére kényszerítő erősebb tárgyalási pozícióba helyezné. Azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések bevezetése már korlátozza a kínálati forrásokat, és hogy az uniós gyártóktól nem beszerezhető, illetve nem elegendő mennyiségben vagy megfelelő műszaki leírással beszerezhető termékeket ki kell zárni a védintézkedések hatálya alól.

| (93) | A különféle jogos érdekek közötti megfelelő egyensúly megteremtése érdekében, és mivel a komoly károkozással való fenyegetés ebben az esetben elsősorban a kereskedelem-áthelyeződés fennállásához kapcsolódik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védintézkedések formájának meg kell őriznie a korábbi behozatal szintjét, és hogy a hatályuknak csak az ezen a szinten felüli többletbehozatalra kell kiterjednie. Ebben a tekintetben a hagyományos kereskedelmi forgalom elé akadályt nem állító vámkontingens-rendszer garantálja, hogy a védintézkedések összhangban legyenek az uniós érdekkel. Az ilyen formájú intézkedés megakadályozná, hogy a kereskedelem-áthelyeződés negatív hatást fejtsen ki az uniós gazdasági ágazatra, ugyanakkor megőrizné a hagyományos kereskedelmen belüli kínálati forrásokat és a tényleges acélpiaci versenyt. |
| --- | --- |

(93)

A különféle jogos érdekek közötti megfelelő egyensúly megteremtése érdekében, és mivel a komoly károkozással való fenyegetés ebben az esetben elsősorban a kereskedelem-áthelyeződés fennállásához kapcsolódik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védintézkedések formájának meg kell őriznie a korábbi behozatal szintjét, és hogy a hatályuknak csak az ezen a szinten felüli többletbehozatalra kell kiterjednie. Ebben a tekintetben a hagyományos kereskedelmi forgalom elé akadályt nem állító vámkontingens-rendszer garantálja, hogy a védintézkedések összhangban legyenek az uniós érdekkel. Az ilyen formájú intézkedés megakadályozná, hogy a kereskedelem-áthelyeződés negatív hatást fejtsen ki az uniós gazdasági ágazatra, ugyanakkor megőrizné a hagyományos kereskedelmen belüli kínálati forrásokat és a tényleges acélpiaci versenyt.

| (94) | Ilyen körülmények között a Bizottság megítélése szerint nem jelentős az a kockázat, hogy az elfogadott intézkedés kínálati hiányt vagy áremelkedést okoz. Hasonlóképpen el kell utasítani azt az állítást, hogy egyes konkrét termékkategóriákat azért kell kizárni a védintézkedések hatálya alól, mert nem állnak az uniós gyártók rendelkezésére, illetve nem állnak elegendő mennyiségben vagy megfelelő műszaki leírással az uniós gyártók rendelkezésére, ugyanis a hagyományos kereskedelmi forgalom garantált lesz. |
| --- | --- |

(94)

Ilyen körülmények között a Bizottság megítélése szerint nem jelentős az a kockázat, hogy az elfogadott intézkedés kínálati hiányt vagy áremelkedést okoz. Hasonlóképpen el kell utasítani azt az állítást, hogy egyes konkrét termékkategóriákat azért kell kizárni a védintézkedések hatálya alól, mert nem állnak az uniós gyártók rendelkezésére, illetve nem állnak elegendő mennyiségben vagy megfelelő műszaki leírással az uniós gyártók rendelkezésére, ugyanis a hagyományos kereskedelmi forgalom garantált lesz.

| (95) | A Bizottság ezért mindent összevetve ideiglenesen arra a megállapításra jut, hogy az uniós érdek konkrétan vámemelés formájú ideiglenes védintézkedések elfogadását követeli meg, amelyeket a hagyományos kereskedelmi forgalmon felül termékkategóriánként kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság ezért mindent összevetve ideiglenesen arra a megállapításra jut, hogy az uniós érdek konkrétan vámemelés formájú ideiglenes védintézkedések elfogadását követeli meg, amelyeket a hagyományos kereskedelmi forgalmon felül termékkategóriánként kell alkalmazni.

X.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK ELFOGADÁSA

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK ELFOGADÁSA

1.   Ideiglenes intézkedések elfogadása

Ideiglenes intézkedések elfogadása

| (96) | A Bizottság ideiglenesen arra a megállapításra jutott, hogy az uniós acélipart az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében komoly károkozás fenyegeti, és hogy ez a helyzet valószínűleg tényegesen komoly károkozássá alakul az előrelátható jövőben. A kritikus körülményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ideiglenes védintézkedéseket kell hozni az uniós acéliparnak okozott kár megakadályozása érdekében, amelyet a jelenlegi vizsgálat lezárulása előtt nehezen lehetne helyreállítani. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ideiglenesen arra a megállapításra jutott, hogy az uniós acélipart az értékelés tárgyát képező 23 termékkategória esetében komoly károkozás fenyegeti, és hogy ez a helyzet valószínűleg tényegesen komoly károkozássá alakul az előrelátható jövőben. A kritikus körülményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ideiglenes védintézkedéseket kell hozni az uniós acéliparnak okozott kár megakadályozása érdekében, amelyet a jelenlegi vizsgálat lezárulása előtt nehezen lehetne helyreállítani.

2.   Az intézkedések formája és szintje

Az intézkedések formája és szintje

| (97) | A megfelelő formájú intézkedés kiválasztásához a Bizottság a következő három tényezőt vette figyelembe. Először is az uniós acélipar egészének okozott komoly kár valószínűleg amiatt konkretizálódik, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedések következményeként az USA-ba irányuló acélkivitel az EU-ba helyeződik át. Másodszor: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós piac nyitottságát meg kell őrizni és a hagyományosan beáramló behozatalt fenn kell tartani. Valójában alapvetően az említett hagyományos kereskedelmi forgalom feletti többletbehozatal minősül az acélipar helyzete szempontjából a legnagyobb fenyegetésnek. Végezetül az (EU) 2015/478 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és az Unió nemzetközi kötelezettségeivel, különösen a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 6. cikkével összhangban az ideiglenes intézkedéseknek tarifális intézkedések formáját kell ölteniük. |
| --- | --- |

(97)

A megfelelő formájú intézkedés kiválasztásához a Bizottság a következő három tényezőt vette figyelembe. Először is az uniós acélipar egészének okozott komoly kár valószínűleg amiatt konkretizálódik, hogy a 232. szakasz szerinti intézkedések következményeként az USA-ba irányuló acélkivitel az EU-ba helyeződik át. Másodszor: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós piac nyitottságát meg kell őrizni és a hagyományosan beáramló behozatalt fenn kell tartani. Valójában alapvetően az említett hagyományos kereskedelmi forgalom feletti többletbehozatal minősül az acélipar helyzete szempontjából a legnagyobb fenyegetésnek. Végezetül az (EU) 2015/478 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével és az Unió nemzetközi kötelezettségeivel, különösen a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 6. cikkével összhangban az ideiglenes intézkedéseknek tarifális intézkedések formáját kell ölteniük.

| (98) | A Bizottság ennek alapján úgy ítéli meg, hogy – a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – az ideiglenes védintézkedéseknek vámkontingens-rendszer formáját kell ölteniük, amelyen felül kiegészítő vám fizetendő. Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hagyományos beszállító az uniós piacra jusson, ezeknek a vámkontingenseknek a 2015., a 2016. és a 2017. évi behozatal éves szintjének átlagán kell alapulniuk. Mivel a vámkontingensek 200 naptári napig érvényesek, a kontingenseket az éves számadat megfelelő, arányos szintjén kell megállapítani. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság ennek alapján úgy ítéli meg, hogy – a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – az ideiglenes védintézkedéseknek vámkontingens-rendszer formáját kell ölteniük, amelyen felül kiegészítő vám fizetendő. Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hagyományos beszállító az uniós piacra jusson, ezeknek a vámkontingenseknek a 2015., a 2016. és a 2017. évi behozatal éves szintjének átlagán kell alapulniuk. Mivel a vámkontingensek 200 naptári napig érvényesek, a kontingenseket az éves számadat megfelelő, arányos szintjén kell megállapítani.

| (99) | A kontingensen felüli kiegészítő vámtételt olyan szinten kell rögzíteni, amely összhangban van az uniós gazdasági ágazatnak okozott komoly kár megakadályozására vonatkozó céllal. A komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó következtetésekre, valamint arra a tényre tekintettel, hogy összességében még nem következett be komoly károkozás, a Bizottság megítélése szerint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek kárt nem okozó tonnánkénti képzett ára alapján történő kárkülönbözet-számítás nem tűnik megfelelőnek. |
| --- | --- |

(99)

A kontingensen felüli kiegészítő vámtételt olyan szinten kell rögzíteni, amely összhangban van az uniós gazdasági ágazatnak okozott komoly kár megakadályozására vonatkozó céllal. A komoly károkozással való fenyegetésre vonatkozó következtetésekre, valamint arra a tényre tekintettel, hogy összességében még nem következett be komoly károkozás, a Bizottság megítélése szerint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek kárt nem okozó tonnánkénti képzett ára alapján történő kárkülönbözet-számítás nem tűnik megfelelőnek.

| (100) | E körülmények között a Bizottság inkább azt ítéli megfelelőbbnek, hogy előremutató megközelítést alkalmazzon annak értékeléséhez, hogy milyen mértékű az a vám, amely a hagyományos kereskedelmi forgalmon felüli többletbehozatalt visszatartja attól, hogy bekövetkezzen és komoly kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak a kontingens szintjének elérését követően. |
| --- | --- |

(100)

E körülmények között a Bizottság inkább azt ítéli megfelelőbbnek, hogy előremutató megközelítést alkalmazzon annak értékeléséhez, hogy milyen mértékű az a vám, amely a hagyományos kereskedelmi forgalmon felüli többletbehozatalt visszatartja attól, hogy bekövetkezzen és komoly kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak a kontingens szintjének elérését követően.

| (101) | Ennek kapcsán az uniós gazdasági ágazat két kiegészítő módszert nyújtott be a kellően visszatartó erejű vám kiszámítására, amelyeket a Bizottság megfelelőnek tart erre a célra: az első az uniós acélpiac részleges egyensúlyi modellje, míg a második az acéltermékek hozzájárulási különbözetét számítja ki. |
| --- | --- |

(101)

Ennek kapcsán az uniós gazdasági ágazat két kiegészítő módszert nyújtott be a kellően visszatartó erejű vám kiszámítására, amelyeket a Bizottság megfelelőnek tart erre a célra: az első az uniós acélpiac részleges egyensúlyi modellje, míg a második az acéltermékek hozzájárulási különbözetét számítja ki.

| (102) | A részleges egyensúlyi modell a gazdaság egy részére összpontosító és a gazdaság többi részére a ceteris paribus feltevést alkalmazó keresleti és kínálati egyenleteket jelent. A modell azt is feltételezi, hogy az elemzett forgatókönyv makrogazdasági hatásai nem elég jelentősek ahhoz, hogy befolyásolják a makrogazdasági aggregátumokat, például a gazdaságon belüli általános bérszínvonalat. |
| --- | --- |

(102)

A részleges egyensúlyi modell a gazdaság egy részére összpontosító és a gazdaság többi részére a ceteris paribus feltevést alkalmazó keresleti és kínálati egyenleteket jelent. A modell azt is feltételezi, hogy az elemzett forgatókönyv makrogazdasági hatásai nem elég jelentősek ahhoz, hogy befolyásolják a makrogazdasági aggregátumokat, például a gazdaságon belüli általános bérszínvonalat.

ceteris paribus

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat által javasolt modell egy táblázatkezelő szoftverrel programozott és megoldott, nyilvánosan hozzáférhető kódon alapul. A tágabb értelemben vett részleges egyensúlyi modellek a vizsgálatot végző hatóságok, többek között a Bizottság kereskedelempolitikai elemzéséhez használatos standard eszközök. |
| --- | --- |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat által javasolt modell egy táblázatkezelő szoftverrel programozott és megoldott, nyilvánosan hozzáférhető kódon alapul. A tágabb értelemben vett részleges egyensúlyi modellek a vizsgálatot végző hatóságok, többek között a Bizottság kereskedelempolitikai elemzéséhez használatos standard eszközök.

| (104) | A modell – más modellek többségéhez hasonlóan – az úgynevezett Armington-feltevést alkalmazza, amely szerint a különböző származású termékek egymás tökéletlen helyettesítői. A modell csak az Unión belüli belföldi kínálatra vonatkozó kínálati függvények alkalmazásával vizsgálja az uniós piacot, figyelemmel a védintézkedésekre és a védintézkedések alól mentesített országok behozatali kínálatára. Végezetül az aggregált szintű acélkereslet meghatározásához az általános árszintre reagáló uniós keresleti függvényt alkalmaz, és a keresletet az említett három kínálati forrás relatív árai szerint osztja el. Ez utóbbi folyamatra az úgynevezett Armington-rugalmasság, azaz a terméktípusok és a piacok tekintetében különböző származási országokból származó termékek helyettesítési rugalmasságát képviselő gazdasági paraméterek irányadók. |
| --- | --- |

(104)

A modell – más modellek többségéhez hasonlóan – az úgynevezett Armington-feltevést alkalmazza, amely szerint a különböző származású termékek egymás tökéletlen helyettesítői. A modell csak az Unión belüli belföldi kínálatra vonatkozó kínálati függvények alkalmazásával vizsgálja az uniós piacot, figyelemmel a védintézkedésekre és a védintézkedések alól mentesített országok behozatali kínálatára. Végezetül az aggregált szintű acélkereslet meghatározásához az általános árszintre reagáló uniós keresleti függvényt alkalmaz, és a keresletet az említett három kínálati forrás relatív árai szerint osztja el. Ez utóbbi folyamatra az úgynevezett Armington-rugalmasság, azaz a terméktípusok és a piacok tekintetében különböző származási országokból származó termékek helyettesítési rugalmasságát képviselő gazdasági paraméterek irányadók.

| (105) | A modellhez az adatok az Eurofertől és az Eurostattól származnak. Az Armington-rugalmasság, valamint a kínálat és a kereslet rugalmassága bevált forrásokból, például az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságától és a globális kereskedelem-elemzési projektből (Global Trade Analysis Project, GTAP) származik. E források szerint az Armington-rugalmasság 3,75, a kereslet rugalmassága – 0,5, a kínálat rugalmasságára vonatkozó három érték pedig 4. |
| --- | --- |

(105)

A modellhez az adatok az Eurofertől és az Eurostattól származnak. Az Armington-rugalmasság, valamint a kínálat és a kereslet rugalmassága bevált forrásokból, például az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságától és a globális kereskedelem-elemzési projektből (Global Trade Analysis Project, GTAP) származik. E források szerint az Armington-rugalmasság 3,75, a kereslet rugalmassága – 0,5, a kínálat rugalmasságára vonatkozó három érték pedig 4.

| (106) | mivel egyetlen országra alkalmazott modellről van szó, bizonyos explicit és implicit feltevéseket meg kell fogalmazni, konkrétan az USA acélpiacával, valamint a 232. szakaszra hivatkozással előírt intézkedések hatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(106)

mivel egyetlen országra alkalmazott modellről van szó, bizonyos explicit és implicit feltevéseket meg kell fogalmazni, konkrétan az USA acélpiacával, valamint a 232. szakaszra hivatkozással előírt intézkedések hatásával kapcsolatban.

| (107) | Először is az a feltevés, hogy ezek az intézkedések sikeresen ki fogják zárni az USA piacáról a 232. szakasz szerinti intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó jelenlegi kivitelt. Következő lépésként e kizárt kivitelnek az uniós piacra áthelyeződött hányadát a jelenleg az USA-ba exportáló gyártó országok mindegyike esetében a Bizottság egy olyan módszertan szerint számítja ki, amelyben négy különböző kritériumot vesz figyelembe és súlyoz: az Uniótól való távolságot, az áthelyeződött kivitel felvételére képes országok releváns régióiban való rendelkezésre állást, a régión belül jelentős kapacitásfelesleggel rendelkező országok létezését, valamint azt, hogy az adott országban vannak-e érvényben piacvédelmi intézkedések. E számítás szerint az USA jelenlegi acélbehozatalának 72 %-a az uniós piacra fog áthelyeződni; ez a 2017. évi összes uniós acélbehozatal 55 %-ának felel meg. További feltevés, hogy ez a további behozatal ugyanekkora mennyiségben ki fogja szorítani az uniós termelést. |
| --- | --- |

(107)

Először is az a feltevés, hogy ezek az intézkedések sikeresen ki fogják zárni az USA piacáról a 232. szakasz szerinti intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó jelenlegi kivitelt. Következő lépésként e kizárt kivitelnek az uniós piacra áthelyeződött hányadát a jelenleg az USA-ba exportáló gyártó országok mindegyike esetében a Bizottság egy olyan módszertan szerint számítja ki, amelyben négy különböző kritériumot vesz figyelembe és súlyoz: az Uniótól való távolságot, az áthelyeződött kivitel felvételére képes országok releváns régióiban való rendelkezésre állást, a régión belül jelentős kapacitásfelesleggel rendelkező országok létezését, valamint azt, hogy az adott országban vannak-e érvényben piacvédelmi intézkedések. E számítás szerint az USA jelenlegi acélbehozatalának 72 %-a az uniós piacra fog áthelyeződni; ez a 2017. évi összes uniós acélbehozatal 55 %-ának felel meg. További feltevés, hogy ez a további behozatal ugyanekkora mennyiségben ki fogja szorítani az uniós termelést.

| (108) | A modellt a Bizottság a fent említett paraméterekkel határozza meg, és a piaci adatokat az előző két preambulumbekezdésben foglalt feltevésekkel korrigálja. A modell megoldása ezt követően különböző mértékű, kontingensen kívüli uniós védővámmal végzett kísérletekkel történik. A modell eredményeinek előrejelzései szerint 25 %-os vám a 2015–2017 közötti referenciaidőszak behozatali szintjénél kb. 19 %-kal magasabb behozatali szintet tenne lehetővé. 32 %-os vám még mindig 10 %-kal több behozatalt tenne lehetővé, mint a referenciaidőszakban. 41 %-os vám viszont visszaszorítaná a behozatalt a 2015–2017 közötti időszak alatti szintre. |
| --- | --- |

(108)

A modellt a Bizottság a fent említett paraméterekkel határozza meg, és a piaci adatokat az előző két preambulumbekezdésben foglalt feltevésekkel korrigálja. A modell megoldása ezt követően különböző mértékű, kontingensen kívüli uniós védővámmal végzett kísérletekkel történik. A modell eredményeinek előrejelzései szerint 25 %-os vám a 2015–2017 közötti referenciaidőszak behozatali szintjénél kb. 19 %-kal magasabb behozatali szintet tenne lehetővé. 32 %-os vám még mindig 10 %-kal több behozatalt tenne lehetővé, mint a referenciaidőszakban. 41 %-os vám viszont visszaszorítaná a behozatalt a 2015–2017 közötti időszak alatti szintre.

| (109) | A makroökonómiai kereskedelmi modell eredményeit az értékelés tárgyát képező 12 különböző termékkategóriára vonatkozó, jellemző hozzájárulási különbözet mikroökonómiai szimulációinak sorozata egészíti ki. Az elemzés mögöttes feltevése az, hogy csökkenő árak esetén a gyártók a változó költségek megtérüléséig továbbra is teljesen kihasználnák a kapacitásukat és az Unióba exportálnának. Az értékesítési ár és a változó költségek különbözete az úgynevezett hozzájárulási különbözet. Másképp fogalmazva: a gyártók mindaddig folytatnák a termelést, amíg a hozzájárulási különbözet nem negatív. Az elemzés az értékelés tárgyát képező tizenkét termékkategória mindegyike esetében megállapítja azt az uniós érkeztetési árat, amely mellett az Unióba exportáló exportőrök hozzájárulási különbözete teljesen kimerülne. Ezen ár és az uniós piacon kárt nem okozó belföldi ár különbözetének ezt követően az uniós piacon kárt nem okozó árszint garantálásához szükséges kontingensen kívüli vámnak kell lennie. |
| --- | --- |

(109)

A makroökonómiai kereskedelmi modell eredményeit az értékelés tárgyát képező 12 különböző termékkategóriára vonatkozó, jellemző hozzájárulási különbözet mikroökonómiai szimulációinak sorozata egészíti ki. Az elemzés mögöttes feltevése az, hogy csökkenő árak esetén a gyártók a változó költségek megtérüléséig továbbra is teljesen kihasználnák a kapacitásukat és az Unióba exportálnának. Az értékesítési ár és a változó költségek különbözete az úgynevezett hozzájárulási különbözet. Másképp fogalmazva: a gyártók mindaddig folytatnák a termelést, amíg a hozzájárulási különbözet nem negatív. Az elemzés az értékelés tárgyát képező tizenkét termékkategória mindegyike esetében megállapítja azt az uniós érkeztetési árat, amely mellett az Unióba exportáló exportőrök hozzájárulási különbözete teljesen kimerülne. Ezen ár és az uniós piacon kárt nem okozó belföldi ár különbözetének ezt követően az uniós piacon kárt nem okozó árszint garantálásához szükséges kontingensen kívüli vámnak kell lennie.

| (110) | Az elemzés a Metal Bulletin nyilvános mutatóin alapuló nyersanyagárak kosarát, a kínai vállalatoknak a CRU adatbázisból származó változó költségét, valamint Kína és az EU közötti 60 USD/tonna feltételezett fuvardíjat használ, amely állítólag konzervatív becslés. Az elemzés azzal a következtetéssel zárul, hogy a hozzájárulási különbözeteknek – és így a visszatartó erejű, kontingensen kívüli vámoknak – 19–45 %-os tartományban kell lenniük, 34 %-os medián mellett, ami lényegében megerősítené a részleges egyensúlyi modellel meghatározott kontingensen kívüli vám nagyságrendjét. |
| --- | --- |

(110)

Az elemzés a Metal Bulletin nyilvános mutatóin alapuló nyersanyagárak kosarát, a kínai vállalatoknak a CRU adatbázisból származó változó költségét, valamint Kína és az EU közötti 60 USD/tonna feltételezett fuvardíjat használ, amely állítólag konzervatív becslés. Az elemzés azzal a következtetéssel zárul, hogy a hozzájárulási különbözeteknek – és így a visszatartó erejű, kontingensen kívüli vámoknak – 19–45 %-os tartományban kell lenniük, 34 %-os medián mellett, ami lényegében megerősítené a részleges egyensúlyi modellel meghatározott kontingensen kívüli vám nagyságrendjét.

| (111) | A fentiek alapján a Bizottság előzetesen azt állapította meg, hogy egy 25 % mértékű, kontingensen kívüli ideiglenes vám elegendő lenne a komoly károkozás bekövetkezésének megakadályozásához. Ez a vám, amely alacsonyabb a hagyományos kereskedelmet és a 10 %-os behozatal-növekedést biztosító modellből származó 32 %-nál, óvatos megközelítést jelent, az uniós érdekre tekintettel, illetve mindaddig, amíg az ideiglenes intézkedések elfogadását és a végleges intézkedések bevezetése előtti behozatal-alakulás alaposabb tanulmányozását követően be nem érkeznek az érdekelt felek észrevételei. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján a Bizottság előzetesen azt állapította meg, hogy egy 25 % mértékű, kontingensen kívüli ideiglenes vám elegendő lenne a komoly károkozás bekövetkezésének megakadályozásához. Ez a vám, amely alacsonyabb a hagyományos kereskedelmet és a 10 %-os behozatal-növekedést biztosító modellből származó 32 %-nál, óvatos megközelítést jelent, az uniós érdekre tekintettel, illetve mindaddig, amíg az ideiglenes intézkedések elfogadását és a végleges intézkedések bevezetése előtti behozatal-alakulás alaposabb tanulmányozását követően be nem érkeznek az érdekelt felek észrevételei.

3.   A kontingensek kezelése

A kontingensek kezelése

| (112) | A vámkontingensek optimális igénybevétele biztosításának leghatékonyabb módja, ha azok kiosztása – az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (15) foglaltak szerint – a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatok elfogadásának időbeli sorrendje alapján történik. A kontingensekhez egyenlő és folyamatos hozzáférést kell biztosítani valamennyi uniós importőr számára. Ez a kontingens-kezelési módszer szoros együttműködést kíván a tagállamok és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(112)

A vámkontingensek optimális igénybevétele biztosításának leghatékonyabb módja, ha azok kiosztása – az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (15) foglaltak szerint – a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatok elfogadásának időbeli sorrendje alapján történik. A kontingensekhez egyenlő és folyamatos hozzáférést kell biztosítani valamennyi uniós importőr számára. Ez a kontingens-kezelési módszer szoros együttműködést kíván a tagállamok és a Bizottság között.

15

| (113) | A vámkontingensekből kizárandó fejlődő országokból importált áruk jogosultsága az áruk származásának függvénye. Ezért az Unióban jelenleg hatályos nem preferenciális származás meghatározásának kritériumait kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(113)

A vámkontingensekből kizárandó fejlődő országokból importált áruk jogosultsága az áruk származásának függvénye. Ezért az Unióban jelenleg hatályos nem preferenciális származás meghatározásának kritériumait kell alkalmazni.

| (114) | Az ideiglenes intézkedések alkalmazásában ahhoz, hogy a hagyományos kereskedelmi forgalom folytatódhasson, mindegyik olyan termékkategória esetében – származási országtól függetlenül – egyedi kontingenst kell meghatározni, amelyekre ez a rendelet ideiglenes intézkedéseket ír elő. A vizsgálat fennmaradó része meghatározza, hogy az exportőr országonkénti kontingens-kiosztás kívánatos-e az ezen országokból kiinduló hagyományos kereskedelmi forgalom biztosításához, illetve az ideiglenes intézkedések hatására tekintettel. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia különösen azt, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések milyen hatást fejthetnek ki az országonkénti kontingens kiosztására és igénybevételére. |
| --- | --- |

(114)

Az ideiglenes intézkedések alkalmazásában ahhoz, hogy a hagyományos kereskedelmi forgalom folytatódhasson, mindegyik olyan termékkategória esetében – származási országtól függetlenül – egyedi kontingenst kell meghatározni, amelyekre ez a rendelet ideiglenes intézkedéseket ír elő. A vizsgálat fennmaradó része meghatározza, hogy az exportőr országonkénti kontingens-kiosztás kívánatos-e az ezen országokból kiinduló hagyományos kereskedelmi forgalom biztosításához, illetve az ideiglenes intézkedések hatására tekintettel. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia különösen azt, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések milyen hatást fejthetnek ki az országonkénti kontingens kiosztására és igénybevételére.

4.   Alkalmazandó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések

Alkalmazandó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések

| (115) | A meghatározott vámmentes kontingens elérését követően a védintézkedések alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(115)

A meghatározott vámmentes kontingens elérését követően a védintézkedések alkalmazandóak.

| (116) | Több érdekelt fél azt állította, hogy a védintézkedésekkel számos termékkategória esetén ugyanarra a behozatalra már előírt dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések kombinációja nem kívánt súlyos terhet róna egyes olyan exportáló gyártókra, amelyek az Unióba kívánnak exportálni, ennek hatásaként pedig megtagadnák tőlük az uniós piacra jutást. |
| --- | --- |

(116)

Több érdekelt fél azt állította, hogy a védintézkedésekkel számos termékkategória esetén ugyanarra a behozatalra már előírt dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések kombinációja nem kívánt súlyos terhet róna egyes olyan exportáló gyártókra, amelyek az Unióba kívánnak exportálni, ennek hatásaként pedig megtagadnák tőlük az uniós piacra jutást.

| (117) | A jelenlegi ideiglenes védintézkedések hatálya alá tartozó 12 acéltermék-kategória esetében néhány országra jelenleg valójában dömpingellenes és kiegyenlítő vámok vonatkoznak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy ezen intézkedések és a védintézkedések együttes alkalmazása nem vezet-e a kívánatosnak tartott hatásnál nagyobb hatáshoz (16). A „kettős védelem” előírásának elkerülése érdekében a vámkontingens túllépésekor a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő vám szintjét fel kell függeszteni vagy csökkenteni kell annak biztosítása érdekében, hogy ezen intézkedések együttes hatása ne lépje túl az érvényben lévő védővámok, dömpingellenes vámok, illetve kiegyenlítő vámok legmagasabb szintjét. |
| --- | --- |

(117)

A jelenlegi ideiglenes védintézkedések hatálya alá tartozó 12 acéltermék-kategória esetében néhány országra jelenleg valójában dömpingellenes és kiegyenlítő vámok vonatkoznak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy ezen intézkedések és a védintézkedések együttes alkalmazása nem vezet-e a kívánatosnak tartott hatásnál nagyobb hatáshoz (16). A „kettős védelem” előírásának elkerülése érdekében a vámkontingens túllépésekor a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő vám szintjét fel kell függeszteni vagy csökkenteni kell annak biztosítása érdekében, hogy ezen intézkedések együttes hatása ne lépje túl az érvényben lévő védővámok, dömpingellenes vámok, illetve kiegyenlítő vámok legmagasabb szintjét.

16

5.   Időtartam

Időtartam

| (118) | Az ideiglenes intézkedések e rendelet hatálybalépésének napjától számított 200 naptári napig alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(118)

Az ideiglenes intézkedések e rendelet hatálybalépésének napjától számított 200 naptári napig alkalmazandóak.

XI.   EGYES ORSZÁGOK KIZÁRÁSA AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYA ALÓL

EGYES ORSZÁGOK KIZÁRÁSA AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYA ALÓL

| (119) | Az (EU) 2015/478 rendelet 18. cikkével és az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban az ideiglenes intézkedések nem alkalmazandóak a fejlődő országokból származó termékekre mindaddig, amíg az adott országoknak az érintett termék uniós behozatalában való részesedése nem haladja meg a 3 %-ot, feltéve, hogy a 3 %-nál kevesebb behozatali részesedésű WTO fejlődő tagországok együttesen nem tesznek ki 9 %-nál többet az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalából. |
| --- | --- |

(119)

Az (EU) 2015/478 rendelet 18. cikkével és az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban az ideiglenes intézkedések nem alkalmazandóak a fejlődő országokból származó termékekre mindaddig, amíg az adott országoknak az érintett termék uniós behozatalában való részesedése nem haladja meg a 3 %-ot, feltéve, hogy a 3 %-nál kevesebb behozatali részesedésű WTO fejlődő tagországok együttesen nem tesznek ki 9 %-nál többet az érintett termék Unióba irányuló összes behozatalából.

| (120) | A Bizottság előzetes megállapításából az derül ki, hogy egyes fejlődő országokból származó érintett termékkategóriák eleget tesznek a fent említett eltérés igénybevételéhez szükséges követelményeknek. A IV. melléklet (A fejlődő országokból származó, az ideiglenes intézkedések hatálya alá tartozó termékek jegyzéke) meghatározza az e rendelet alkalmazásában vett fejlődő országokat. Ezenkívül mind a 23 termékkategória esetében feltünteti azokat a fejlődő országokat, amelyekre az ideiglenes intézkedések alkalmazandóak. A Bizottság ebben a szakaszban helyénvalónak ítéli a fejlődő országokból származó behozatal volumenének az egyes termékkategóriák alapján történő kiszámítását, ugyanis a vámkontingens megállapítása is az egyes kategóriák esetén külön-külön bonyolított hagyományos kereskedelmi forgalomra hivatkozással történik. Ez nem érinti az arra vonatkozó jövőbeli határozatokat, hogy egyes országok fejlődő országoknak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság előzetes megállapításából az derül ki, hogy egyes fejlődő országokból származó érintett termékkategóriák eleget tesznek a fent említett eltérés igénybevételéhez szükséges követelményeknek. A IV. melléklet (A fejlődő országokból származó, az ideiglenes intézkedések hatálya alá tartozó termékek jegyzéke) meghatározza az e rendelet alkalmazásában vett fejlődő országokat. Ezenkívül mind a 23 termékkategória esetében feltünteti azokat a fejlődő országokat, amelyekre az ideiglenes intézkedések alkalmazandóak. A Bizottság ebben a szakaszban helyénvalónak ítéli a fejlődő országokból származó behozatal volumenének az egyes termékkategóriák alapján történő kiszámítását, ugyanis a vámkontingens megállapítása is az egyes kategóriák esetén külön-külön bonyolított hagyományos kereskedelmi forgalomra hivatkozással történik. Ez nem érinti az arra vonatkozó jövőbeli határozatokat, hogy egyes országok fejlődő országoknak tekinthetők-e.

A fejlődő országokból származó, az ideiglenes intézkedések hatálya alá tartozó termékek jegyzéke

| (121) | A fenti (80) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az EGT tagjaival kialakított szoros piaci integráció, az ezen országokból származó behozatalra vonatkozó átfogó számadatok, valamint a kereskedelem-áthelyeződés alacsony kockázata miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az értékelés tárgyát képező, Norvégiából, Izlandról és Liechtensteinből származó termékeket ki kell zárni e rendelet alkalmazásából, |
| --- | --- |

(121)

A fenti (80) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az EGT tagjaival kialakított szoros piaci integráció, az ezen országokból származó behozatalra vonatkozó átfogó számadatok, valamint a kereskedelem-áthelyeződés alacsony kockázata miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az értékelés tárgyát képező, Norvégiából, Izlandról és Liechtensteinből származó termékeket ki kell zárni e rendelet alkalmazásából,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az I. mellékletben felsorolt 23 termékkategória mindegyikének az Unióba irányuló behozatala tekintetében e rendelet hatálybalépésétől számított 200 napig terjedő időszakra vámkontingens megnyitására kerül sor.

(2)   A vámkontingenseket az V. melléklet határozza meg (az azokhoz kapcsolódóan pontosított KN-kódokra hivatkozással).

(3)   Amennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül, vagy amennyiben a termékkategóriák behozatalára nem érvényes a vonatkozó vámkontingens, 25 % mértékű kiegészítő vámot kell kivetni. Ez a kiegészítő vám az importált termék vámértékére alkalmazandó.

2. cikk

(1)   Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek származásának meghatározása a nem preferenciális származásra vonatkozó, hatályos uniós rendelkezéseknek megfelelően történik.

(2)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandóak.

3. cikk

A vámkontingenseket a Bizottság és a tagállamok kezelik az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 49–54. cikkében előírt vámkontingens-kezelési rendszernek megfelelően.

4. cikk

Az 1. cikkben említett, e rendelet hatálybalépésének napján már az Unió felé tartó, megváltoztathatatlan rendeltetési helyű termékkategóriák behozatala nem rendelhető hozzá a vámkontingensekhez, illetve nem tartozhat az 1. cikkben említett kiegészítő vám hatálya alá, és szabad forgalomba bocsátható.

5. cikk

A tagállamok és a Bizottság között szoros együttműködés folyik e rendelet betartásának biztosítása érdekében.

6. cikk

(1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel az I. mellékletben meghatározott, valamely fejlődő országból származó 23 termékkategória behozatala – a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően – nem tartozik vámkontingens, illetve az 1. cikkben említett kiegészítő vám hatálya alá.

(2)   A IV. melléklet mind a 23 termékkategória esetében meghatározza azokat a származási fejlődő országokat, amelyek az 1. cikkben megállapított intézkedések hatálya alá tartoznak.

7. cikk

A Norvégiából, Izlandról és Liechtensteinből származó termékek nem tartoznak az 1. cikkben megállapított intézkedések hatálya alá.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 17-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 83., 2015.3.27., 16. o.

1

(2)  
  HL L 123., 2015.5.19., 33. o.

2

(3)  
  HL C 111., 2018.3.26., 29. o.

3

(4)  
  HL C 225., 2018.6.28., 54. o.

4

(5)  Előzetes felügyeleti intézkedések elfogadására 2018 áprilisában, az egyes harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes uniós felügyelet bevezetéséről szóló, 2016. április 28-i (EU) 2016/670 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL L 115., 2016.4.29., 37. o.) került sor.

5

(6)  
  HL C 225., 2018.6.28., 54. o.

6

(7)  A COMP/ECSC.1351 számú, Usinor/Arbed/Aceralia ügy és a COMP/M.4137 számú Mittal/Arcelor ügy.

7

(8)  Lásd különösen a IV. szakaszt és a VI. szakasz 1. és 2. pontját.

8

(9)  Lásd az OECD acélbizottsága 83. és 84. ülésének jelentéseit, amelyek megtalálhatók a következő honlapon: http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm

9

(10)  Ua., 83. jelentés.

10

(11)  Ross, amerikai kereskedelmi miniszter sajtóközleménye, https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination

11

(12)  Az amerikai kereskedelmi minisztérium 232. szakasz szerinti jelentése, https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf

12

(13)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában (COM(2016) 155 final, 2016. március 16.).

13

(14)  A Bizottság 2016. március 16-i közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában (COM(2016) 155 final).

14

(15)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/477 rendelete (2015. március 11.) a dömpingellenes, illetve szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések együttes alkalmazása esetén az Unió által hozható intézkedésekről (HL L 83., 2015.3.27., 11. o.).

16

---

I. MELLÉKLET: Az érintett termékek

| Termékszám | Termékkategória | KN-kódok |
| --- | --- | --- |
| 1 | Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Fémbevonatú lemez | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Szerves bevonatú lemez | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Ónművi vékonylemez | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 12 | Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Betonacélrúd | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Rozsdamentes hengerhuzal | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Szádpalló | 7301 10 00 |
| 20 | Gázcső | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Üreges profil | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Varrat nélküli rozsdamentes acélcső | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Tartócső | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 25 | Nagy méretű hegesztett cső | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Más hegesztett cső | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 28 | Ötvözetlen huzal | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Termékszám

Termékkategória

KN-kódok

1

Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

„Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Fémbevonatú lemez

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Szerves bevonatú lemez

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Ónművi vékonylemez

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

12

Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Betonacélrúd

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Rozsdamentes hengerhuzal

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Szádpalló

7301 10 00

20

Gázcső

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Üreges profil

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Tartócső

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

25

Nagy méretű hegesztett cső

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Más hegesztett cső

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

28

Ötvözetlen huzal

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

II. MELLÉKLET

II.1. A behozatal növekedése a 23 termékkategória esetében (tonna)

| Termékszám | Termékkategória | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Növekedés: 2017-es adat kontra 2013-as adat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 | 45 % |
| 2 | Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 | 34 % |
| 3 | „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 | 42 % |
| 4 | Fémbevonatú lemez | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 | 168 % |
| 5 | Szerves bevonatú lemez | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 | 34 % |
| 6 | Ónművi vékonylemez | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 | 12 % |
| 7 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 | 78 % |
| 8 | Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 | 148 % |
| 9 | Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 | 40 % |
| 12 | Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 | 52 % |
| 13 | Betonacélrúd | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 | 126 % |
| 14 | Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 | 41 % |
| 15 | Rozsdamentes hengerhuzal | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 | 21 % |
| 16 | Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 | 86 % |
| 17 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 | 17 % |
| 18 | Szádpalló | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 | 436 % |
| 20 | Gázcső | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 | 43 % |
| 21 | Üreges profil | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 | 78 % |
| 22 | Varrat nélküli rozsdamentes acélcső | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 | 31 % |
| 23 | Tartócső | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 | 16 % |
| 25 | Nagy méretű hegesztett cső | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 | 264 % |
| 26 | Más hegesztett cső | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 | 20 % |
| 28 | Ötvözetlen huzal | 573 988 | 722 719 | 692 714 | 736 500 | 722 633 | 26 % |

Termékszám

Termékkategória

2013

2014

2015

2016

2017

Növekedés: 2017-es adat kontra 2013-as adat

1

Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

45 %

2

Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

34 %

3

„Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

42 %

4

Fémbevonatú lemez

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

168 %

5

Szerves bevonatú lemez

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

34 %

6

Ónművi vékonylemez

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

12 %

7

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

78 %

8

Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

148 %

9

Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

40 %

12

Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

52 %

13

Betonacélrúd

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

126 %

14

Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

41 %

15

Rozsdamentes hengerhuzal

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

21 %

16

Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

86 %

17

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

17 %

18

Szádpalló

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

436 %

20

Gázcső

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

43 %

21

Üreges profil

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

78 %

22

Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

31 %

23

Tartócső

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

16 %

25

Nagy méretű hegesztett cső

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

264 %

26

Más hegesztett cső

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

20 %

28

Ötvözetlen huzal

573 988

722 719

692 714

736 500

722 633

26 %

II.2. A behozatal növekedése a 23 termékkategória esetében (tonna)

| Termékszám | Termékkategória | 2017. első negyedév | 2018. első negyedév | Növekedés: 2017. első negyedévi kontra 2018. első negyedévi adat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag | 1 810 764 | 2 079 408 | 15 % |
| 2 | Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez | 679 628 | 630 459 | – 7 % |
| 3 | „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével) | 80 836 | 114 451 | 42 % |
| 4 | Fémbevonatú lemez | 1 482 049 | 1 190 741 | – 20 % |
| 5 | Szerves bevonatú lemez | 212 209 | 201 838 | – 5 % |
| 6 | Ónművi vékonylemez | 146 457 | 168 583 | 15 % |
| 7 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez | 676 207 | 640 176 | – 5 % |
| 8 | Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 122 092 | 107 577 | – 12 % |
| 9 | Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 229 981 | 280 549 | 22 % |
| 12 | Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény | 319 420 | 466 154 | 46 % |
| 13 | Betonacélrúd | 210 505 | 551 316 | 162 % |
| 14 | Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény | 40 602 | 49 988 | 23 % |
| 15 | Rozsdamentes hengerhuzal | 14 956 | 19 642 | 31 % |
| 16 | Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal | 560 863 | 641 668 | 14 % |
| 17 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból | 73 733 | 139 670 | 89 % |
| 18 | Szádpalló | 19 947 | 20 326 | 2 % |
| 20 | Gázcső | 94 430 | 120 512 | 28 % |
| 21 | Üreges profil | 223 618 | 256 998 | 15 % |
| 22 | Varrat nélküli rozsdamentes acélcső | 12 411 | 12 399 | 0 % |
| 23 | Tartócső | 1 316 | 1 498 | 14 % |
| 25 | Nagy méretű hegesztett cső | 48 791 | 51 285 | 5 % |
| 26 | Más hegesztett cső | 145 059 | 153 106 | 6 % |
| 28 | Ötvözetlen huzal | 176 299 | 202 450 | 15 % |

Termékszám

Termékkategória

2017. első negyedév

2018. első negyedév

Növekedés: 2017. első negyedévi kontra 2018. első negyedévi adat

1

Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

1 810 764

2 079 408

15 %

2

Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

679 628

630 459

– 7 %

3

„Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

80 836

114 451

42 %

4

Fémbevonatú lemez

1 482 049

1 190 741

– 20 %

5

Szerves bevonatú lemez

212 209

201 838

– 5 %

6

Ónművi vékonylemez

146 457

168 583

15 %

7

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

676 207

640 176

– 5 %

8

Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

122 092

107 577

– 12 %

9

Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

229 981

280 549

22 %

12

Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

319 420

466 154

46 %

13

Betonacélrúd

210 505

551 316

162 %

14

Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

40 602

49 988

23 %

15

Rozsdamentes hengerhuzal

14 956

19 642

31 %

16

Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

560 863

641 668

14 %

17

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

73 733

139 670

89 %

18

Szádpalló

19 947

20 326

2 %

20

Gázcső

94 430

120 512

28 %

21

Üreges profil

223 618

256 998

15 %

22

Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

12 411

12 399

0 %

23

Tartócső

1 316

1 498

14 %

25

Nagy méretű hegesztett cső

48 791

51 285

5 %

26

Más hegesztett cső

145 059

153 106

6 %

28

Ötvözetlen huzal

176 299

202 450

15 %

II.3. A behozatal növekedése az 5 termékkategória esetében (tonna)

| Termékszám | Termékkategória | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Növekedés: 2017-es adat kontra 2013-as adat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Melegen hengerelt rozsdamentes kvartólemez | 34 319 | 40 218 | 37 542 | 31 407 | 32 917 | – 4 % |
| 11 | Szemcseorientált „elektromos” lemez | 147 565 | 160 580 | 150 047 | 156 477 | 121 947 | – 17 % |
| 19 | Vasúti anyag | 1 376 | 1 096 | 1 240 | 1 521 | 1 342 | – 2 % |
| 24 | Más varrat nélküli cső | 456 167 | 528 245 | 475 132 | 464 876 | 402 600 | – 12 % |
| 27 | Ötvözetlen és más ötvözött hidegen húzott rúd | 456 791 | 521 976 | 484 927 | 459 327 | 458 310 | 0 % |

Termékszám

Termékkategória

2013

2014

2015

2016

2017

Növekedés: 2017-es adat kontra 2013-as adat

10

Melegen hengerelt rozsdamentes kvartólemez

34 319

40 218

37 542

31 407

32 917

– 4 %

11

Szemcseorientált „elektromos” lemez

147 565

160 580

150 047

156 477

121 947

– 17 %

19

Vasúti anyag

1 376

1 096

1 240

1 521

1 342

– 2 %

24

Más varrat nélküli cső

456 167

528 245

475 132

464 876

402 600

– 12 %

27

Ötvözetlen és más ötvözött hidegen húzott rúd

456 791

521 976

484 927

459 327

458 310

0 %

---

III. MELLÉKLET: Gazdasági mutatók a 23 termékkategória esetében

1. sz. termék: Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 30 225 632 | 31 095 524 | 33 121 273 | 34 158 703 | 32 768 375 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 |
| Piaci részesedés (%) | 15,9 % | 16,8 % | 23,6 % | 25,1 % | 21,3 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 463 | 442 | 396 | 351 | 492 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 75 % | 75 % | 76 % | 75 % | 76 % |
| Termelés (tonna) | 76 871 621 | 77 990 908 | 77 331 686 | 77 563 694 | 79 568 514 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 25 411 425 | 25 883 256 | 25 313 832 | 25 584 696 | 25 776 999 |
| Piaci részesedés (%) | 84,1 % | 83,2 % | 76,4 % | 74,9 % | 78,7 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 519 | 493 | 455 | 422 | 556 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 1,9 % | 0,0 % | – 3,1 % | – 1,0 % | 7,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 37 467 | 35 573 | 35 038 | 33 557 | 34 815 |
| Készlet | 2 572 574 | 2 580 258 | 2 585 958 | 2 617 556 | 2 749 280 |
| Pénzforgalom | 448 135 738 | 1 065 492 450 | 763 891 666 | 603 485 811 | 1 369 472 142 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 3,8 % | 1,0 % | – 6,6 % | – 1,0 % | 7,7 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

30 225 632

31 095 524

33 121 273

34 158 703

32 768 375

Behozatal

Volumen (tonna)

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

Piaci részesedés (%)

15,9 %

16,8 %

23,6 %

25,1 %

21,3 %

Egységár (EUR/tonna)

463

442

396

351

492

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

75 %

75 %

76 %

75 %

76 %

Termelés (tonna)

76 871 621

77 990 908

77 331 686

77 563 694

79 568 514

Uniós értékesítési volumen (tonna)

25 411 425

25 883 256

25 313 832

25 584 696

25 776 999

Piaci részesedés (%)

84,1 %

83,2 %

76,4 %

74,9 %

78,7 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

519

493

455

422

556

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 1,9 %

0,0 %

– 3,1 %

– 1,0 %

7,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

37 467

35 573

35 038

33 557

34 815

Készlet

2 572 574

2 580 258

2 585 958

2 617 556

2 749 280

Pénzforgalom

448 135 738

1 065 492 450

763 891 666

603 485 811

1 369 472 142

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 3,8 %

1,0 %

– 6,6 %

– 1,0 %

7,7 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 11,5 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

11,5 %

2. sz. termék: Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 9 772 904 | 9 728 449 | 10 353 391 | 9 849 904 | 10 085 487 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 |
| Piaci részesedés (%) | 18,7 % | 19,6 % | 26,7 % | 20,3 % | 24,4 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 566 | 546 | 485 | 474 | 606 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 71 % | 75 % | 75 % | 75 % | 77 % |
| Termelés (tonna) | 40 855 196 | 41 632 189 | 41 639 946 | 41 738 974 | 42 811 283 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 7 920 370 | 7 805 648 | 7 570 764 | 7 829 002 | 7 602 288 |
| Piaci részesedés (%) | 81,0 % | 80,2 % | 73,1 % | 79,5 % | 75,4 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 588 | 558 | 522 | 495 | 633 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 4,4 % | – 2,8 % | – 3,0 % | 0,6 % | 9,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 12 690 | 11 973 | 11 550 | 11 230 | 11 264 |
| Készlet | 1 078 838 | 1 052 246 | 1 064 061 | 1 054 347 | 1 093 798 |
| Pénzforgalom | 200 559 843 | 413 849 620 | 324 264 435 | 454 766 919 | 375 807 983 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 8,0 % | – 2,4 % | – 12,8 % | – 3,1 % | 4,0 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

9 772 904

9 728 449

10 353 391

9 849 904

10 085 487

Behozatal

Volumen (tonna)

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

Piaci részesedés (%)

18,7 %

19,6 %

26,7 %

20,3 %

24,4 %

Egységár (EUR/tonna)

566

546

485

474

606

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

71 %

75 %

75 %

75 %

77 %

Termelés (tonna)

40 855 196

41 632 189

41 639 946

41 738 974

42 811 283

Uniós értékesítési volumen (tonna)

7 920 370

7 805 648

7 570 764

7 829 002

7 602 288

Piaci részesedés (%)

81,0 %

80,2 %

73,1 %

79,5 %

75,4 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

588

558

522

495

633

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 4,4 %

– 2,8 %

– 3,0 %

0,6 %

9,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

12 690

11 973

11 550

11 230

11 264

Készlet

1 078 838

1 052 246

1 064 061

1 054 347

1 093 798

Pénzforgalom

200 559 843

413 849 620

324 264 435

454 766 919

375 807 983

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 8,0 %

– 2,4 %

– 12,8 %

– 3,1 %

4,0 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 4,3 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

4,3 %

3. sz. termék: „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 1 267 827 | 1 287 448 | 1 223 892 | 1 255 417 | 1 350 354 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 |
| Piaci részesedés (%) | 21,0 % | 22,1 % | 22,9 % | 25,4 % | 28,1 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 648 | 617 | 578 | 502 | 642 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 87 % | 80 % | 80 % | 82 % | 81 % |
| Termelés (tonna) | 1 080 894 | 1 110 013 | 1 052 273 | 1 032 560 | 1 114 309 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 1 001 268 | 1 002 316 | 943 636 | 936 553 | 969 977 |
| Piaci részesedés (%) | 79,0 % | 77,9 % | 77,1 % | 74,6 % | 71,8 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 705 | 657 | 606 | 576 | 699 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 8,9 % | – 8,1 % | – 13,0 % | – 14,3 % | – 3,2 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 1 522 | 1 707 | 2 087 | 2 069 | 2 065 |
| Készlet | 45 680 | 136 605 | 142 998 | 125 466 | 148 259 |
| Pénzforgalom | 110 221 498 | 213 556 132 | 127 226 053 | 131 151 436 | – 89 295 095 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 18,3 % | – 11,7 % | – 38,3 % | – 17,9 % | – 3,4 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

1 267 827

1 287 448

1 223 892

1 255 417

1 350 354

Behozatal

Volumen (tonna)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

Piaci részesedés (%)

21,0 %

22,1 %

22,9 %

25,4 %

28,1 %

Egységár (EUR/tonna)

648

617

578

502

642

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

87 %

80 %

80 %

82 %

81 %

Termelés (tonna)

1 080 894

1 110 013

1 052 273

1 032 560

1 114 309

Uniós értékesítési volumen (tonna)

1 001 268

1 002 316

943 636

936 553

969 977

Piaci részesedés (%)

79,0 %

77,9 %

77,1 %

74,6 %

71,8 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

705

657

606

576

699

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 8,9 %

– 8,1 %

– 13,0 %

– 14,3 %

– 3,2 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

1 522

1 707

2 087

2 069

2 065

Készlet

45 680

136 605

142 998

125 466

148 259

Pénzforgalom

110 221 498

213 556 132

127 226 053

131 151 436

– 89 295 095

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 18,3 %

– 11,7 %

– 38,3 %

– 17,9 %

– 3,4 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 8,1 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

8,1 %

4. sz. termék: Fémbevonatú lemez

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 23 229 673 | 24 289 751 | 25 840 225 | 27 439 848 | 28 231 862 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 |
| Piaci részesedés (%) | 8,0 % | 9,1 % | 10,4 % | 14,3 % | 17,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 679 | 657 | 615 | 530 | 662 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 78 % | 82 % | 84 % | 86 % | 84 % |
| Termelés (tonna) | 27 930 059 | 29 517 243 | 29 875 495 | 29 905 847 | 30 450 568 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 21 344 052 | 22 056 052 | 23 118 423 | 23 490 212 | 23 218 040 |
| Piaci részesedés (%) | 91,9 % | 90,8 % | 89,5 % | 85,6 % | 82,2 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 682 | 654 | 614 | 586 | 711 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 1,9 % | 5,4 % | 5,5 % | 7,9 % | 11,7 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 28 915 | 28 243 | 28 749 | 29 863 | 29 648 |
| Készlet | 1 970 500 | 2 433 422 | 2 498 143 | 2 329 341 | 2 597 133 |
| Pénzforgalom | 807 884 294 | 1 353 026 892 | 1 343 062 742 | 1 720 354 890 | 2 020 588 339 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 6,8 % | – 0,9 % | – 10,4 % | – 1,7 % | 6,0 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

23 229 673

24 289 751

25 840 225

27 439 848

28 231 862

Behozatal

Volumen (tonna)

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

Piaci részesedés (%)

8,0 %

9,1 %

10,4 %

14,3 %

17,6 %

Egységár (EUR/tonna)

679

657

615

530

662

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

78 %

82 %

84 %

86 %

84 %

Termelés (tonna)

27 930 059

29 517 243

29 875 495

29 905 847

30 450 568

Uniós értékesítési volumen (tonna)

21 344 052

22 056 052

23 118 423

23 490 212

23 218 040

Piaci részesedés (%)

91,9 %

90,8 %

89,5 %

85,6 %

82,2 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

682

654

614

586

711

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

1,9 %

5,4 %

5,5 %

7,9 %

11,7 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

28 915

28 243

28 749

29 863

29 648

Készlet

1 970 500

2 433 422

2 498 143

2 329 341

2 597 133

Pénzforgalom

807 884 294

1 353 026 892

1 343 062 742

1 720 354 890

2 020 588 339

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 6,8 %

– 0,9 %

– 10,4 %

– 1,7 %

6,0 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 7,0 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

7,0 %

5. sz. termék: Szerves bevonatú lemez

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 4 533 256 | 4 823 144 | 4 809 384 | 5 121 927 | 5 221 575 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 |
| Piaci részesedés (%) | 15,0 % | 15,0 % | 12,9 % | 14,3 % | 17,5 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 854 | 813 | 813 | 709 | 853 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 70 % | 76 % | 74 % | 76 % | 75 % |
| Termelés (tonna) | 4 479 238 | 4 564 346 | 4 574 414 | 4 863 169 | 4 940 410 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 3 851 467 | 4 097 788 | 4 186 771 | 4 391 169 | 4 306 231 |
| Piaci részesedés (%) | 85,0 % | 85,0 % | 87,1 % | 85,7 % | 82,5 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 898 | 868 | 829 | 791 | 934 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 1,7 % | 1,4 % | 1,1 % | 3,7 % | 3,9 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 6 377 | 6 272 | 6 047 | 6 150 | 6 095 |
| Készlet | 239 236 | 182 275 | 197 241 | 214 384 | 258 114 |
| Pénzforgalom | 152 893 378 | 351 790 418 | 321 603 588 | 361 237 401 | 79 886 901 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 7,6 % | – 2,1 % | – 12,9 % | – 2,7 % | 3,7 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

4 533 256

4 823 144

4 809 384

5 121 927

5 221 575

Behozatal

Volumen (tonna)

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

Piaci részesedés (%)

15,0 %

15,0 %

12,9 %

14,3 %

17,5 %

Egységár (EUR/tonna)

854

813

813

709

853

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

70 %

76 %

74 %

76 %

75 %

Termelés (tonna)

4 479 238

4 564 346

4 574 414

4 863 169

4 940 410

Uniós értékesítési volumen (tonna)

3 851 467

4 097 788

4 186 771

4 391 169

4 306 231

Piaci részesedés (%)

85,0 %

85,0 %

87,1 %

85,7 %

82,5 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

898

868

829

791

934

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 1,7 %

1,4 %

1,1 %

3,7 %

3,9 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

6 377

6 272

6 047

6 150

6 095

Készlet

239 236

182 275

197 241

214 384

258 114

Pénzforgalom

152 893 378

351 790 418

321 603 588

361 237 401

79 886 901

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 7,6 %

– 2,1 %

– 12,9 %

– 2,7 %

3,7 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 8,6 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

8,6 %

6. sz. termék: Ónművi vékonylemez

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 3 638 423 | 3 758 879 | 3 789 391 | 3 792 575 | 3 695 205 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 |
| Piaci részesedés (%) | 15,2 % | 17,6 % | 16,8 % | 19,9 % | 16,7 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 822 | 792 | 781 | 667 | 753 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 82 % | 84 % | 84 % | 82 % | 84 % |
| Termelés (tonna) | 4 223 583 | 4 315 402 | 4 353 002 | 4 302 367 | 4 295 575 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 3 085 602 | 3 095 745 | 3 150 741 | 3 036 316 | 3 077 185 |
| Piaci részesedés (%) | 84,8 % | 82,4 % | 83,1 % | 80,1 % | 83,3 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 845 | 821 | 789 | 728 | 812 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 1,7 % | 4,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 3,1 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 7 939 | 7 660 | 7 683 | 7 819 | 7 424 |
| Készlet | 380 445 | 394 384 | 394 712 | 297 877 | 356 460 |
| Pénzforgalom | 117 064 184 | 201 350 074 | 291 440 814 | 272 002 110 | 133 250 945 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 18,6 % | – 10,1 % | – 35,2 % | – 20,4 % | – 25,0 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

3 638 423

3 758 879

3 789 391

3 792 575

3 695 205

Behozatal

Volumen (tonna)

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

Piaci részesedés (%)

15,2 %

17,6 %

16,8 %

19,9 %

16,7 %

Egységár (EUR/tonna)

822

792

781

667

753

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

82 %

84 %

84 %

82 %

84 %

Termelés (tonna)

4 223 583

4 315 402

4 353 002

4 302 367

4 295 575

Uniós értékesítési volumen (tonna)

3 085 602

3 095 745

3 150 741

3 036 316

3 077 185

Piaci részesedés (%)

84,8 %

82,4 %

83,1 %

80,1 %

83,3 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

845

821

789

728

812

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

1,7 %

4,1 %

4,8 %

4,6 %

3,1 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

7 939

7 660

7 683

7 819

7 424

Készlet

380 445

394 384

394 712

297 877

356 460

Pénzforgalom

117 064 184

201 350 074

291 440 814

272 002 110

133 250 945

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 18,6 %

– 10,1 %

– 35,2 %

– 20,4 %

– 25,0 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 7,3 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

7,3 %

7. sz. termék: Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 10 148 839 | 10 375 274 | 10 934 966 | 11 058 596 | 11 059 068 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 |
| Piaci részesedés (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 513 | 492 | 474 | 403 | 533 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 58 % | 62 % | 62 % | 63 % | 65 % |
| Termelés (tonna) | 10 749 475 | 11 240 103 | 10 608 260 | 10 244 950 | 10 581 040 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 8 727 826 | 8 414 892 | 8 377 455 | 8 242 865 | 8 527 686 |
| Piaci részesedés (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 700 | 676 | 714 | 582 | 692 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 9,4 % | – 8,9 % | – 4,0 % | – 7,5 % | 3,2 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 18 472 | 17 628 | 17 177 | 16 763 | 16 211 |
| Készlet | 707 152 | 788 008 | 896 708 | 862 084 | 819 690 |
| Pénzforgalom | 45 651 999 | 123 399 207 | 426 592 285 | – 44 547 318 | 205 976 592 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 12,2 % | – 0,3 % | – 3,3 % | – 9,9 % | – 1,5 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

10 148 839

10 375 274

10 934 966

11 058 596

11 059 068

Behozatal

Volumen (tonna)

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

Piaci részesedés (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Egységár (EUR/tonna)

513

492

474

403

533

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

58 %

62 %

62 %

63 %

65 %

Termelés (tonna)

10 749 475

11 240 103

10 608 260

10 244 950

10 581 040

Uniós értékesítési volumen (tonna)

8 727 826

8 414 892

8 377 455

8 242 865

8 527 686

Piaci részesedés (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

700

676

714

582

692

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 9,4 %

– 8,9 %

– 4,0 %

– 7,5 %

3,2 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

18 472

17 628

17 177

16 763

16 211

Készlet

707 152

788 008

896 708

862 084

819 690

Pénzforgalom

45 651 999

123 399 207

426 592 285

– 44 547 318

205 976 592

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 12,2 %

– 0,3 %

– 3,3 %

– 9,9 %

– 1,5 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 23,0 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

23,0 %

8. sz. termék: Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 1 168 291 | 1 352 875 | 1 590 437 | 1 807 242 | 1 487 848 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 |
| Piaci részesedés (%) | 15,1 % | 17,2 % | 17,0 % | 19,4 % | 29,3 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 2 011 | 1 926 | 1 877 | 1 518 | 1 822 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 61 % | 65 % | 69 % | 73 % | 73 % |
| Termelés (tonna) | 3 334 814 | 3 525 794 | 3 664 821 | 3 842 503 | 3 799 867 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 991 962 | 1 119 435 | 1 320 528 | 1 455 714 | 1 050 966 |
| Piaci részesedés (%) | 84,9 % | 82,7 % | 83,0 % | 80,5 % | 70,6 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 023 | 2 013 | 2 028 | 1 792 | 2 115 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 4,2 % | – 0,3 % | 4,0 % | 4,9 % | 9,2 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 5 439 | 4 914 | 4 464 | 4 271 | 4 133 |
| Készlet | 103 375 | 131 557 | 123 098 | 106 508 | 93 335 |
| Pénzforgalom | 144 497 251 | 182 932 062 | 613 851 975 | 116 754 324 | 218 815 195 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 33,7 % | – 37,1 % | – 1,5 % | – 0,4 % | 13,6 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

1 168 291

1 352 875

1 590 437

1 807 242

1 487 848

Behozatal

Volumen (tonna)

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

Piaci részesedés (%)

15,1 %

17,2 %

17,0 %

19,4 %

29,3 %

Egységár (EUR/tonna)

2 011

1 926

1 877

1 518

1 822

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

61 %

65 %

69 %

73 %

73 %

Termelés (tonna)

3 334 814

3 525 794

3 664 821

3 842 503

3 799 867

Uniós értékesítési volumen (tonna)

991 962

1 119 435

1 320 528

1 455 714

1 050 966

Piaci részesedés (%)

84,9 %

82,7 %

83,0 %

80,5 %

70,6 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 023

2 013

2 028

1 792

2 115

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 4,2 %

– 0,3 %

4,0 %

4,9 %

9,2 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

5 439

4 914

4 464

4 271

4 133

Készlet

103 375

131 557

123 098

106 508

93 335

Pénzforgalom

144 497 251

182 932 062

613 851 975

116 754 324

218 815 195

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 33,7 %

– 37,1 %

– 1,5 %

– 0,4 %

13,6 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 13,9 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

13,9 %

9. sz. termék: Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 3 362 718 | 3 671 898 | 3 587 237 | 3 913 974 | 3 816 472 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 |
| Piaci részesedés (%) | 20,7 % | 27,7 % | 22,0 % | 21,5 % | 25,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 2 098 | 1 985 | 2 064 | 1 782 | 2 023 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 71 % | 76 % | 80 % | 84 % | 84 % |
| Termelés (tonna) | 3 076 074 | 3 016 723 | 3 139 572 | 3 425 201 | 3 114 323 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 2 664 602 | 2 653 177 | 2 798 719 | 3 070 197 | 2 839 979 |
| Piaci részesedés (%) | 79,2 % | 72,3 % | 78,0 % | 78,4 % | 74,4 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 259 | 2 272 | 2 238 | 2 014 | 2 323 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 4,2 % | – 2,7 % | 2,4 % | 5,5 % | 9,4 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 10 205 | 9 483 | 9 220 | 8 892 | 8 812 |
| Készlet | 179 087 | 206 956 | 219 170 | 215 904 | 213 931 |
| Pénzforgalom | 135 463 456 | 45 971 825 | 847 696 098 | 450 355 017 | 685 492 711 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 12,4 % | – 7,7 % | 8,5 % | 10,6 % | 21,5 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

3 362 718

3 671 898

3 587 237

3 913 974

3 816 472

Behozatal

Volumen (tonna)

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

Piaci részesedés (%)

20,7 %

27,7 %

22,0 %

21,5 %

25,6 %

Egységár (EUR/tonna)

2 098

1 985

2 064

1 782

2 023

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

71 %

76 %

80 %

84 %

84 %

Termelés (tonna)

3 076 074

3 016 723

3 139 572

3 425 201

3 114 323

Uniós értékesítési volumen (tonna)

2 664 602

2 653 177

2 798 719

3 070 197

2 839 979

Piaci részesedés (%)

79,2 %

72,3 %

78,0 %

78,4 %

74,4 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 259

2 272

2 238

2 014

2 323

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 4,2 %

– 2,7 %

2,4 %

5,5 %

9,4 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

10 205

9 483

9 220

8 892

8 812

Készlet

179 087

206 956

219 170

215 904

213 931

Pénzforgalom

135 463 456

45 971 825

847 696 098

450 355 017

685 492 711

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 12,4 %

– 7,7 %

8,5 %

10,6 %

21,5 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 12,9 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

12,9 %

12. sz. termék: Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 11 891 558 | 12 422 902 | 12 297 356 | 12 678 733 | 13 617 607 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 |
| Piaci részesedés (%) | 7,7 % | 9,8 % | 9,8 % | 11,0 % | 10,2 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 699 | 657 | 640 | 531 | 641 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 79 % | 82 % | 80 % | 80 % | 74 % |
| Termelés (tonna) | 12 132 593 | 12 585 360 | 12 301 986 | 11 839 241 | 12 427 808 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 10 964 010 | 11 189 221 | 11 095 204 | 11 276 054 | 12 230 774 |
| Piaci részesedés (%) | 92,2 % | 90,1 % | 90,2 % | 88,9 % | 89,8 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 632 | 613 | 573 | 520 | 592 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 2,2 % | 3,4 % | 2,4 % | 0,8 % | 3,6 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 9 537 | 9 734 | 10 057 | 10 342 | 10 486 |
| Készlet | 749 386 | 888 456 | 914 268 | 943 355 | 1 023 612 |
| Pénzforgalom | 220 994 774 | 264 742 034 | 272 433 127 | 255 904 385 | 123 997 731 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 1,2 % | 3,7 % | 3,3 % | 3,9 % | 6,9 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

11 891 558

12 422 902

12 297 356

12 678 733

13 617 607

Behozatal

Volumen (tonna)

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

Piaci részesedés (%)

7,7 %

9,8 %

9,8 %

11,0 %

10,2 %

Egységár (EUR/tonna)

699

657

640

531

641

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

79 %

82 %

80 %

80 %

74 %

Termelés (tonna)

12 132 593

12 585 360

12 301 986

11 839 241

12 427 808

Uniós értékesítési volumen (tonna)

10 964 010

11 189 221

11 095 204

11 276 054

12 230 774

Piaci részesedés (%)

92,2 %

90,1 %

90,2 %

88,9 %

89,8 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

632

613

573

520

592

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

2,2 %

3,4 %

2,4 %

0,8 %

3,6 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

9 537

9 734

10 057

10 342

10 486

Készlet

749 386

888 456

914 268

943 355

1 023 612

Pénzforgalom

220 994 774

264 742 034

272 433 127

255 904 385

123 997 731

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 1,2 %

3,7 %

3,3 %

3,9 %

6,9 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 8,3 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 8,3 %

13. sz. termék: Betonacélrúd

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 9 617 685 | 10 359 993 | 10 664 689 | 11 099 947 | 11 253 309 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 |
| Piaci részesedés (%) | 5,5 % | 9,4 % | 13,4 % | 11,6 % | 10,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 475 | 446 | 388 | 353 | 441 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 72 % | 72 % | 71 % | 73 % | 67 % |
| Termelés (tonna) | 13 171 558 | 13 019 699 | 12 763 140 | 13 191 436 | 12 494 712 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 8 906 120 | 9 187 941 | 9 019 809 | 9 568 119 | 9 848 615 |
| Piaci részesedés (%) | 92,6 % | 88,7 % | 84,6 % | 86,2 % | 87,5 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 460 | 437 | 386 | 367 | 436 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 2,0 % | – 2,5 % | – 2,6 % | 3,4 % | 4,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 5 563 | 5 441 | 5 529 | 5 634 | 5 457 |
| Készlet | 761 808 | 683 591 | 642 506 | 602 948 | 659 484 |
| Pénzforgalom | 20 571 082 | 14 116 433 | 53 015 513 | 165 167 521 | 249 292 475 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 0,9 % | 2,4 % | 1,9 % | 6,2 % | 9,3 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

9 617 685

10 359 993

10 664 689

11 099 947

11 253 309

Behozatal

Volumen (tonna)

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

Piaci részesedés (%)

5,5 %

9,4 %

13,4 %

11,6 %

10,6 %

Egységár (EUR/tonna)

475

446

388

353

441

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

72 %

72 %

71 %

73 %

67 %

Termelés (tonna)

13 171 558

13 019 699

12 763 140

13 191 436

12 494 712

Uniós értékesítési volumen (tonna)

8 906 120

9 187 941

9 019 809

9 568 119

9 848 615

Piaci részesedés (%)

92,6 %

88,7 %

84,6 %

86,2 %

87,5 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

460

437

386

367

436

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 2,0 %

– 2,5 %

– 2,6 %

3,4 %

4,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

5 563

5 441

5 529

5 634

5 457

Készlet

761 808

683 591

642 506

602 948

659 484

Pénzforgalom

20 571 082

14 116 433

53 015 513

165 167 521

249 292 475

A felhasznált tőke megtérülése (%)

0,9 %

2,4 %

1,9 %

6,2 %

9,3 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 1,3 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 1,3 %

14. sz. termék: Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 526 080 | 593 501 | 593 530 | 630 737 | 632 804 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 |
| Piaci részesedés (%) | 21,5 % | 24,8 % | 24,0 % | 23,4 % | 25,2 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 3 092 | 2 894 | 3 035 | 2 590 | 2 885 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 65 % | 68 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Termelés (tonna) | 527 386 | 597 178 | 599 927 | 637 938 | 641 446 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 411 655 | 444 339 | 450 094 | 482 314 | 472 247 |
| Piaci részesedés (%) | 78,2 % | 74,9 % | 75,8 % | 76,5 % | 74,6 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 988 | 2 969 | 2 838 | 2 404 | 2 807 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 5,2 % | 5,6 % | 4,1 % | 2,3 % | 5,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 3 680 | 3 766 | 3 737 | 3 789 | 3 844 |
| Készlet | 83 561 | 91 900 | 89 676 | 90 409 | 90 893 |
| Pénzforgalom | 111 869 518 | 142 849 693 | 191 511 047 | 155 623 001 | 145 832 442 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 1,0 % | 4,3 % | 1,4 % | – 0,7 % | 4,9 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

526 080

593 501

593 530

630 737

632 804

Behozatal

Volumen (tonna)

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

Piaci részesedés (%)

21,5 %

24,8 %

24,0 %

23,4 %

25,2 %

Egységár (EUR/tonna)

3 092

2 894

3 035

2 590

2 885

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

65 %

68 %

68 %

69 %

72 %

Termelés (tonna)

527 386

597 178

599 927

637 938

641 446

Uniós értékesítési volumen (tonna)

411 655

444 339

450 094

482 314

472 247

Piaci részesedés (%)

78,2 %

74,9 %

75,8 %

76,5 %

74,6 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 988

2 969

2 838

2 404

2 807

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

5,2 %

5,6 %

4,1 %

2,3 %

5,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

3 680

3 766

3 737

3 789

3 844

Készlet

83 561

91 900

89 676

90 409

90 893

Pénzforgalom

111 869 518

142 849 693

191 511 047

155 623 001

145 832 442

A felhasznált tőke megtérülése (%)

1,0 %

4,3 %

1,4 %

– 0,7 %

4,9 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 2,8 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 2,8 %

15. sz. termék: Rozsdamentes hengerhuzal

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 318 373 | 323 191 | 304 987 | 335 552 | 347 077 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 |
| Piaci részesedés (%) | 16,4 % | 22,0 % | 18,9 % | 17,5 % | 18,1 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 2 300 | 2 193 | 2 310 | 1 962 | 2 228 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 63 % | 64 % | 65 % | 69 % | 71 % |
| Termelés (tonna) | 373 010 | 383 586 | 388 273 | 412 892 | 449 392 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 266 290 | 251 961 | 247 359 | 276 880 | 284 098 |
| Piaci részesedés (%) | 83,6 % | 78,0 % | 81,1 % | 82,5 % | 81,9 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 480 | 2 516 | 2 382 | 2 022 | 2 417 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 3,7 % | – 2,1 % | – 4,7 % | – 3,1 % | 3,9 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 1 677 | 1 671 | 1 731 | 1 761 | 1 852 |
| Készlet | 24 810 | 28 696 | 31 083 | 31 584 | 43 800 |
| Pénzforgalom | 13 022 575 | 18 221 077 | 106 175 940 | 84 328 053 | 44 337 763 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 0,7 % | 2,9 % | – 1,5 % | – 2,8 % | 5,5 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

318 373

323 191

304 987

335 552

347 077

Behozatal

Volumen (tonna)

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

Piaci részesedés (%)

16,4 %

22,0 %

18,9 %

17,5 %

18,1 %

Egységár (EUR/tonna)

2 300

2 193

2 310

1 962

2 228

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

63 %

64 %

65 %

69 %

71 %

Termelés (tonna)

373 010

383 586

388 273

412 892

449 392

Uniós értékesítési volumen (tonna)

266 290

251 961

247 359

276 880

284 098

Piaci részesedés (%)

83,6 %

78,0 %

81,1 %

82,5 %

81,9 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 480

2 516

2 382

2 022

2 417

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 3,7 %

– 2,1 %

– 4,7 %

– 3,1 %

3,9 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

1 677

1 671

1 731

1 761

1 852

Készlet

24 810

28 696

31 083

31 584

43 800

Pénzforgalom

13 022 575

18 221 077

106 175 940

84 328 053

44 337 763

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 0,7 %

2,9 %

– 1,5 %

– 2,8 %

5,5 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 7,8 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

7,8 %

16. sz. termék: Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 18 033 534 | 18 249 258 | 18 949 497 | 19 375 225 | 20 026 426 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 |
| Piaci részesedés (%) | 6,2 % | 7,1 % | 9,0 % | 10,3 % | 10,5 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 522 | 504 | 439 | 392 | 486 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 80 % | 84 % | 83 % | 81 % | 83 % |
| Termelés (tonna) | 19 765 154 | 19 775 715 | 20 436 595 | 20 037 883 | 20 757 864 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 16 782 585 | 16 828 358 | 17 108 877 | 17 222 468 | 17 795 595 |
| Piaci részesedés (%) | 93,1 % | 92,2 % | 90,3 % | 88,9 % | 88,9 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 509 | 492 | 443 | 420 | 505 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 1,8 % | 4,8 % | 3,0 % | 0,6 % | 3,4 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 11 561 | 11 598 | 11 881 | 13 068 | 13 058 |
| Készlet | 876 450 | 896 633 | 1 120 091 | 974 085 | 954 649 |
| Pénzforgalom | 234 768 428 | 424 076 182 | 365 467 214 | 287 106 970 | 310 381 566 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 1,0 % | 6,9 % | 2,9 % | 3,9 % | 6,7 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

18 033 534

18 249 258

18 949 497

19 375 225

20 026 426

Behozatal

Volumen (tonna)

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

Piaci részesedés (%)

6,2 %

7,1 %

9,0 %

10,3 %

10,5 %

Egységár (EUR/tonna)

522

504

439

392

486

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

80 %

84 %

83 %

81 %

83 %

Termelés (tonna)

19 765 154

19 775 715

20 436 595

20 037 883

20 757 864

Uniós értékesítési volumen (tonna)

16 782 585

16 828 358

17 108 877

17 222 468

17 795 595

Piaci részesedés (%)

93,1 %

92,2 %

90,3 %

88,9 %

88,9 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

509

492

443

420

505

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

1,8 %

4,8 %

3,0 %

0,6 %

3,4 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

11 561

11 598

11 881

13 068

13 058

Készlet

876 450

896 633

1 120 091

974 085

954 649

Pénzforgalom

234 768 428

424 076 182

365 467 214

287 106 970

310 381 566

A felhasznált tőke megtérülése (%)

1,0 %

6,9 %

2,9 %

3,9 %

6,7 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 3,7 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

3,7 %

17. sz. termék: Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 6 159 135 | 6 544 142 | 6 549 935 | 7 205 377 | 7 375 383 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 |
| Piaci részesedés (%) | 3,6 % | 4,2 % | 4,1 % | 5,4 % | 3,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 539 | 509 | 463 | 409 | 473 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 64 % | 69 % | 71 % | 72 % | 72 % |
| Termelés (tonna) | 8 583 668 | 8 590 216 | 8 894 223 | 9 400 691 | 9 605 365 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 5 935 432 | 6 266 353 | 6 281 426 | 6 817 231 | 7 112 453 |
| Piaci részesedés (%) | 96,4 % | 95,8 % | 95,9 % | 94,6 % | 96,4 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 471 | 471 | 449 | 417 | 463 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 6,5 % | – 3,7 % | – 0,6 % | 2,1 % | – 1,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 6 212 | 5 685 | 6 006 | 6 264 | 6 096 |
| Készlet | 510 927 | 464 184 | 466 561 | 559 452 | 569 947 |
| Pénzforgalom | – 48 381 794 | 7 224 031 | 161 157 041 | 150 487 051 | – 18 595 244 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 6,0 % | 6,3 % | 1,4 % | 3,9 % | 0,6 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

6 159 135

6 544 142

6 549 935

7 205 377

7 375 383

Behozatal

Volumen (tonna)

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

Piaci részesedés (%)

3,6 %

4,2 %

4,1 %

5,4 %

3,6 %

Egységár (EUR/tonna)

539

509

463

409

473

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

64 %

69 %

71 %

72 %

72 %

Termelés (tonna)

8 583 668

8 590 216

8 894 223

9 400 691

9 605 365

Uniós értékesítési volumen (tonna)

5 935 432

6 266 353

6 281 426

6 817 231

7 112 453

Piaci részesedés (%)

96,4 %

95,8 %

95,9 %

94,6 %

96,4 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

471

471

449

417

463

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 6,5 %

– 3,7 %

– 0,6 %

2,1 %

– 1,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

6 212

5 685

6 006

6 264

6 096

Készlet

510 927

464 184

466 561

559 452

569 947

Pénzforgalom

– 48 381 794

7 224 031

161 157 041

150 487 051

– 18 595 244

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 6,0 %

6,3 %

1,4 %

3,9 %

0,6 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 2,1 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 2,1 %

18. sz. termék: Szádpalló

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 574 025 | 637 684 | 577 270 | 584 985 | 626 863 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 |
| Piaci részesedés (%) | 2,8 % | 2,6 % | 2,4 % | 6,3 % | 13,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 787 | 765 | 1 126 | 651 | 629 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 78 % | 82 % | 76 % | 82 % | 81 % |
| Termelés (tonna) | 907 320 | 940 451 | 840 182 | 777 182 | 817 764 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 558 131 | 621 150 | 563 140 | 548 010 | 541 782 |
| Piaci részesedés (%) | 97,2 % | 97,4 % | 97,6 % | 93,7 % | 86,4 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 711 | 697 | 652 | 623 | 640 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 6,8 % | 11,5 % | 8,8 % | 14,0 % | 3,7 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 949 | 971 | 951 | 981 | 995 |
| Készlet | 49 762 | 47 610 | 58 744 | 68 417 | 75 616 |
| Pénzforgalom | 58 272 442 | 68 732 139 | 63 936 644 | 86 404 634 | 40 555 786 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 9,3 % | 6,8 % | 6,7 % | 10,3 % | 1,5 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

574 025

637 684

577 270

584 985

626 863

Behozatal

Volumen (tonna)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

Piaci részesedés (%)

2,8 %

2,6 %

2,4 %

6,3 %

13,6 %

Egységár (EUR/tonna)

787

765

1 126

651

629

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

78 %

82 %

76 %

82 %

81 %

Termelés (tonna)

907 320

940 451

840 182

777 182

817 764

Uniós értékesítési volumen (tonna)

558 131

621 150

563 140

548 010

541 782

Piaci részesedés (%)

97,2 %

97,4 %

97,6 %

93,7 %

86,4 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

711

697

652

623

640

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

6,8 %

11,5 %

8,8 %

14,0 %

3,7 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

949

971

951

981

995

Készlet

49 762

47 610

58 744

68 417

75 616

Pénzforgalom

58 272 442

68 732 139

63 936 644

86 404 634

40 555 786

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 9,3 %

6,8 %

6,7 %

10,3 %

1,5 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 1,7 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

1,7 %

20. sz. termék: Gázcső

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 1 211 435 | 1 662 233 | 1 653 112 | 1 637 097 | 1 642 935 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 |
| Piaci részesedés (%) | 22,0 % | 20,5 % | 18,0 % | 20,5 % | 23,1 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 688 | 649 | 646 | 566 | 676 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 37 % | 38 % | 38 % | 40 % | 37 % |
| Termelés (tonna) | 1 053 283 | 1 460 549 | 1 471 772 | 1 396 933 | 1 392 404 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 944 903 | 1 322 070 | 1 354 273 | 1 300 727 | 1 262 560 |
| Piaci részesedés (%) | 78,0 % | 79,5 % | 81,9 % | 79,5 % | 76,8 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 717 | 666 | 619 | 580 | 693 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 0,9 % | 1,3 % | 2,3 % | 3,9 % | 0,5 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 552 | 543 | 548 | 526 | 509 |
| Készlet | 55 178 | 55 305 | 53 434 | 58 081 | 50 697 |
| Pénzforgalom | 15 451 286 | 15 884 723 | 16 166 705 | 15 309 189 | 20 506 964 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 3,7 % | 3,9 % | 1,1 % | 1,7 % | 8,7 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

1 211 435

1 662 233

1 653 112

1 637 097

1 642 935

Behozatal

Volumen (tonna)

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

Piaci részesedés (%)

22,0 %

20,5 %

18,0 %

20,5 %

23,1 %

Egységár (EUR/tonna)

688

649

646

566

676

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

37 %

38 %

38 %

40 %

37 %

Termelés (tonna)

1 053 283

1 460 549

1 471 772

1 396 933

1 392 404

Uniós értékesítési volumen (tonna)

944 903

1 322 070

1 354 273

1 300 727

1 262 560

Piaci részesedés (%)

78,0 %

79,5 %

81,9 %

79,5 %

76,8 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

717

666

619

580

693

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

0,9 %

1,3 %

2,3 %

3,9 %

0,5 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

552

543

548

526

509

Készlet

55 178

55 305

53 434

58 081

50 697

Pénzforgalom

15 451 286

15 884 723

16 166 705

15 309 189

20 506 964

A felhasznált tőke megtérülése (%)

3,7 %

3,9 %

1,1 %

1,7 %

8,7 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 2,4 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

2,4 %

21. sz. termék: Üreges profil

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 3 347 996 | 3 407 926 | 3 511 951 | 3 885 748 | 4 028 730 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 |
| Piaci részesedés (%) | 13,8 % | 16,2 % | 16,4 % | 18,7 % | 20,4 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 599 | 571 | 553 | 497 | 618 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 46 % | 46 % | 46 % | 47 % | 49 % |
| Termelés (tonna) | 3 019 375 | 3 019 977 | 3 106 261 | 3 333 368 | 3 388 786 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 2 882 473 | 2 854 843 | 2 936 771 | 3 159 965 | 3 207 994 |
| Piaci részesedés (%) | 86,1 % | 83,8 % | 83,6 % | 81,3 % | 79,6 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 606 | 569 | 541 | 517 | 625 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | – 2,7 % | – 3,9 % | – 3,3 % | 0,2 % | – 0,5 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 1 073 | 1 124 | 1 200 | 1 209 | 1 181 |
| Készlet | 160 442 | 138 981 | 146 353 | 107 826 | 149 537 |
| Pénzforgalom | – 9 630 441 | 13 389 861 | 23 807 058 | 13 000 201 | 21 372 166 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 2,4 % | – 5,3 % | – 6,2 % | – 0,6 % | 7,2 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

3 347 996

3 407 926

3 511 951

3 885 748

4 028 730

Behozatal

Volumen (tonna)

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

Piaci részesedés (%)

13,8 %

16,2 %

16,4 %

18,7 %

20,4 %

Egységár (EUR/tonna)

599

571

553

497

618

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

46 %

46 %

46 %

47 %

49 %

Termelés (tonna)

3 019 375

3 019 977

3 106 261

3 333 368

3 388 786

Uniós értékesítési volumen (tonna)

2 882 473

2 854 843

2 936 771

3 159 965

3 207 994

Piaci részesedés (%)

86,1 %

83,8 %

83,6 %

81,3 %

79,6 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

606

569

541

517

625

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

– 2,7 %

– 3,9 %

– 3,3 %

0,2 %

– 0,5 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

1 073

1 124

1 200

1 209

1 181

Készlet

160 442

138 981

146 353

107 826

149 537

Pénzforgalom

– 9 630 441

13 389 861

23 807 058

13 000 201

21 372 166

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 2,4 %

– 5,3 %

– 6,2 %

– 0,6 %

7,2 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 1,2 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

1,2 %

22. sz. termék: Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 96 507 | 101 504 | 97 341 | 96 320 | 95 672 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 |
| Piaci részesedés (%) | 33,8 % | 38,2 % | 40,8 % | 44,1 % | 44,6 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 6 941 | 6 167 | 6 118 | 5 846 | 6 300 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 6 % | 7 % | 6 % | 6 % | 6 % |
| Termelés (tonna) | 116 630 | 124 135 | 101 291 | 101 831 | 92 357 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 61 822 | 61 708 | 56 802 | 53 196 | 52 083 |
| Piaci részesedés (%) | 64,1 % | 60,8 % | 58,4 % | 55,2 % | 54,4 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 7 913 | 7 740 | 8 318 | 7 361 | 7 993 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 3,1 % | 5,9 % | – 0,4 % | –0,1 % | 1,2 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 11 180 | 11 211 | 10 369 | 9 779 | 9 317 |
| Készlet | 7 452 | 9 389 | 10 455 | 8 690 | 11 688 |
| Pénzforgalom | 19 858 477 | 10 438 041 | – 48 885 671 | 4 038 078 | – 22 872 178 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 22,7 % | – 4,3 % | – 58,1 % | – 33,4 % | – 50,5 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

96 507

101 504

97 341

96 320

95 672

Behozatal

Volumen (tonna)

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

Piaci részesedés (%)

33,8 %

38,2 %

40,8 %

44,1 %

44,6 %

Egységár (EUR/tonna)

6 941

6 167

6 118

5 846

6 300

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

6 %

7 %

6 %

6 %

6 %

Termelés (tonna)

116 630

124 135

101 291

101 831

92 357

Uniós értékesítési volumen (tonna)

61 822

61 708

56 802

53 196

52 083

Piaci részesedés (%)

64,1 %

60,8 %

58,4 %

55,2 %

54,4 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

7 913

7 740

8 318

7 361

7 993

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

3,1 %

5,9 %

– 0,4 %

–0,1 %

1,2 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

11 180

11 211

10 369

9 779

9 317

Készlet

7 452

9 389

10 455

8 690

11 688

Pénzforgalom

19 858 477

10 438 041

– 48 885 671

4 038 078

– 22 872 178

A felhasznált tőke megtérülése (%)

22,7 %

– 4,3 %

– 58,1 %

– 33,4 %

– 50,5 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 21,2 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

21,2 %

23. sz. termék: Tartócső

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 68 824 | 72 805 | 67 249 | 59 867 | 65 355 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 |
| Piaci részesedés (%) | 10,9 % | 12,9 % | 17,8 % | 16,3 % | 13,3 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 2 069 | 1 626 | 1 749 | 1 630 | 1 608 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 68 % | 64 % | 53 % | 52 % | 63 % |
| Termelés (tonna) | 64 972 | 65 475 | 58 407 | 52 494 | 57 657 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 61 324 | 63 378 | 55 304 | 50 092 | 56 691 |
| Piaci részesedés (%) | 89,1 % | 87,1 % | 82,2 % | 83,7 % | 86,7 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 023 | 2 003 | 1 925 | 1 804 | 1 837 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 4,6 % | 4,9 % | – 6,7 % | – 9,2 % | – 1,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 332 | 322 | 306 | 274 | 280 |
| Készlet | 1 285 | 1 433 | 2 591 | 1 452 | 2 429 |
| Pénzforgalom | 3 499 664 | 3 928 566 | 5 055 796 | –791 310 | – 620 461 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 0,9 % | – 3,3 % | – 64,7 % | – 54,5 % | – 28,1 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

68 824

72 805

67 249

59 867

65 355

Behozatal

Volumen (tonna)

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

Piaci részesedés (%)

10,9 %

12,9 %

17,8 %

16,3 %

13,3 %

Egységár (EUR/tonna)

2 069

1 626

1 749

1 630

1 608

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

68 %

64 %

53 %

52 %

63 %

Termelés (tonna)

64 972

65 475

58 407

52 494

57 657

Uniós értékesítési volumen (tonna)

61 324

63 378

55 304

50 092

56 691

Piaci részesedés (%)

89,1 %

87,1 %

82,2 %

83,7 %

86,7 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 023

2 003

1 925

1 804

1 837

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

4,6 %

4,9 %

– 6,7 %

– 9,2 %

– 1,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

332

322

306

274

280

Készlet

1 285

1 433

2 591

1 452

2 429

Pénzforgalom

3 499 664

3 928 566

5 055 796

–791 310

– 620 461

A felhasznált tőke megtérülése (%)

0,9 %

– 3,3 %

– 64,7 %

– 54,5 %

– 28,1 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 12,5 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

12,5 %

25. sz. termék: Nagy méretű hegesztett cső

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 669 846 | 1 041 055 | 427 457 | 586 746 | 1 804 463 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 |
| Piaci részesedés (%) | 42,8 % | 39,5 % | 49,0 % | 27,1 % | 57,9 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 1 070 | 793 | 904 | 772 | 936 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 26 % | 32 % | 29 % | 35 % | 65 % |
| Termelés (tonna) | 1 333 900 | 1 150 000 | 1 034 600 | 1 086 300 | 1 500 000 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 382 758 | 624 819 | 216 243 | 426 937 | 759 478 |
| Piaci részesedés (%) | 57,1 % | 60,0 % | 50,6 % | 72,8 % | 42,1 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 894 | 887 | 835 | 771 | 766 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 3,0 % | – 6,1 % | – 2,7 % | – 0,6 % | 0,0 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 1 512 | 1 545 | 1 365 | 1 372 | 1 326 |
| Készlet | 322 722 | 600 020 | 633 600 | 727 048 | 1 139 429 |
| Pénzforgalom | 197 726 967 | –97 558 802 | 94 492 289 | – 70 888 943 | 13 666 659 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | – 15,8 % | – 23,5 % | – 17,7 % | – 6,7 % | 9,1 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

669 846

1 041 055

427 457

586 746

1 804 463

Behozatal

Volumen (tonna)

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

Piaci részesedés (%)

42,8 %

39,5 %

49,0 %

27,1 %

57,9 %

Egységár (EUR/tonna)

1 070

793

904

772

936

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

26 %

32 %

29 %

35 %

65 %

Termelés (tonna)

1 333 900

1 150 000

1 034 600

1 086 300

1 500 000

Uniós értékesítési volumen (tonna)

382 758

624 819

216 243

426 937

759 478

Piaci részesedés (%)

57,1 %

60,0 %

50,6 %

72,8 %

42,1 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

894

887

835

771

766

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

3,0 %

– 6,1 %

– 2,7 %

– 0,6 %

0,0 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

1 512

1 545

1 365

1 372

1 326

Készlet

322 722

600 020

633 600

727 048

1 139 429

Pénzforgalom

197 726 967

–97 558 802

94 492 289

– 70 888 943

13 666 659

A felhasznált tőke megtérülése (%)

– 15,8 %

– 23,5 %

– 17,7 %

– 6,7 %

9,1 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 22,0 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 22,0 %

26. sz. termék: Más hegesztett cső

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 2 385 499 | 3 121 613 | 3 126 300 | 3 286 436 | 3 352 661 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 |
| Piaci részesedés (%) | 19,9 % | 15,8 % | 16,3 % | 16,4 % | 17,0 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 1 352 | 1 376 | 1 397 | 1 262 | 1 431 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 57 % | 57 % | 57 % | 58 % | 60 % |
| Termelés (tonna) | 2 384 152 | 3 166 935 | 3 144 492 | 3 190 480 | 3 301 195 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 1 907 944 | 2 622 348 | 2 588 536 | 2 721 349 | 2 765 915 |
| Piaci részesedés (%) | 80,0 % | 84,0 % | 82,8 % | 82,8 % | 82,5 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 1 024 | 1 013 | 984 | 942 | 1 062 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 1,2 % | 2,4 % | 1,7 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 3 024 | 3 013 | 3 011 | 3 089 | 3 025 |
| Készlet | 125 621 | 84 268 | 100 035 | 120 308 | 120 420 |
| Pénzforgalom | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | 9,1 % | 11,5 % | 8,8 % | 12,8 % | 19,3 % |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

2 385 499

3 121 613

3 126 300

3 286 436

3 352 661

Behozatal

Volumen (tonna)

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

Piaci részesedés (%)

19,9 %

15,8 %

16,3 %

16,4 %

17,0 %

Egységár (EUR/tonna)

1 352

1 376

1 397

1 262

1 431

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

57 %

57 %

57 %

58 %

60 %

Termelés (tonna)

2 384 152

3 166 935

3 144 492

3 190 480

3 301 195

Uniós értékesítési volumen (tonna)

1 907 944

2 622 348

2 588 536

2 721 349

2 765 915

Piaci részesedés (%)

80,0 %

84,0 %

82,8 %

82,8 %

82,5 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

1 024

1 013

984

942

1 062

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

1,2 %

2,4 %

1,7 %

4,2 %

4,3 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

3 024

3 013

3 011

3 089

3 025

Készlet

125 621

84 268

100 035

120 308

120 420

Pénzforgalom

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

A felhasznált tőke megtérülése (%)

9,1 %

11,5 %

8,8 %

12,8 %

19,3 %

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | – 34,8 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

– 34,8 %

28. sz. termék: Acélhuzal

| Naptári évi adatok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 1 318 451 | 1 517 192 | 1 480 243 | 1 513 248 | 1 505 202 |
| Behozatal |
| Volumen (tonna) | 574 083 | 722 773 | 692 918 | 736 623 | 722 858 |
| Piaci részesedés (%) | 43,5 % | 47,6 % | 46,8 % | 48,7 % | 48,0 % |
| Egységár (EUR/tonna) | 781 | 729 | 722 | 626 | 708 |
| Az uniós gyártók helyzete |
| Kapacitáskihasználás (%) | 73 % | 75 % | 77 % | 73 % | 71 % |
| Termelés (tonna) | 899 763 | 932 496 | 940 169 | 886 666 | 900 054 |
| Uniós értékesítési volumen (tonna) | 744 368 | 794 419 | 787 325 | 776 626 | 782 344 |
| Piaci részesedés (%) | 56,5 % | 52,4 % | 53,2 % | 51,3 % | 52,0 % |
| Értékesítési egységár (EUR/tonna) | 940 | 909 | 840 | 832 | 905 |
| Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%) | 0,5 % | 0,0 % | 1,1 % | 2,6 % | 0,8 % |
| Foglalkoztatás (az időszak végén) | 3 387 | 3 395 | 3 429 | 3 459 | 3 408 |
| Készlet | | | | | |
| Pénzforgalom | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| A felhasznált tőke megtérülése (%) | | | | | |

Naptári évi adatok

2013

2014

2015

2016

2017

Felhasználás (tonna)

1 318 451

1 517 192

1 480 243

1 513 248

1 505 202

Behozatal

Volumen (tonna)

574 083

722 773

692 918

736 623

722 858

Piaci részesedés (%)

43,5 %

47,6 %

46,8 %

48,7 %

48,0 %

Egységár (EUR/tonna)

781

729

722

626

708

Az uniós gyártók helyzete

Kapacitáskihasználás (%)

73 %

75 %

77 %

73 %

71 %

Termelés (tonna)

899 763

932 496

940 169

886 666

900 054

Uniós értékesítési volumen (tonna)

744 368

794 419

787 325

776 626

782 344

Piaci részesedés (%)

56,5 %

52,4 %

53,2 %

51,3 %

52,0 %

Értékesítési egységár (EUR/tonna)

940

909

840

832

905

Nettó nyereség/veszteség az uniós értékesítés során (%)

0,5 %

0,0 %

1,1 %

2,6 %

0,8 %

Foglalkoztatás (az időszak végén)

3 387

3 395

3 429

3 459

3 408

Készlet

Pénzforgalom

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

A felhasznált tőke megtérülése (%)

| Ár-összehasonlítás (2017) | |
| --- | --- |
| Áralákínálás | 21,8 % |

Ár-összehasonlítás (2017)

Áralákínálás

21,8 %

---

IV. MELLÉKLET: A fejlődő országokból származó, az ideiglenes intézkedések hatálya alá tartozó termékek jegyzéke

| Ország/Termékcsoport | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 22 | 23 | 25 | 26 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afganisztán | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Albánia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Angola | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Antigua és Barbuda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Argentína | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bahreini Királyság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Banglades | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Barbados | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Belize | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Benin | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bissau-Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bolíviai Állam, Többnemzetiségű | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Botswana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Brazília | x | x | | | | x | x | | | | | | | | x | | | | | | | | |
| Brunei Darussalam Állam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burundi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Chile | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Costa Rica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Csád | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dél-Afrika | | | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominikai Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dzsibuti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ecuador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egyesült Arab Emírségek | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | x | |
| Egyiptom | x | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | |
| Elefántcsontpart | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fidzsi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fülöp-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gabon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ghána | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grenada | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grúzia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guatemala | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guyana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Haiti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Honduras | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hongkong, Kína | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| India | x | x | x | x | x | x | x | | x | | | x | x | | | | x | | x | x | | x | |
| Indonézia | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jemen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jordánia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kambodzsa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Katar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kazahsztán | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kenya | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kína | | | x | x | | x | | x | | x | | | x | | | x | | x | x | x | x | x | x |
| Kirgiz Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kolumbia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongó | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongói Demokratikus Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Közép-afrikai Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuba | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuvait Állam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lesotho | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Libéria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | | | | | x | | x | | | | | | | | | | x | x | | | | | |
| Madagaszkár | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Makaó, Kína | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malajzia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Malawi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maldív-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mali | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marokkó | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritánia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritius | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mexikó | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mianmar/Burma | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Moldovai Köztársaság | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | |
| Mongólia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Montenegró | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mozambik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Namíbia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nepál | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nicaragua | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Niger | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nigéria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Omán | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Örményország | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pakisztán | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Panama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pápua Új-Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paraguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Peru | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Kitts és Nevis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Lucia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Vincent és Grenadine-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Salamon-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Salvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Seychelle-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Srí Lanka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Suriname | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Szamoa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Szaúd-arábiai Királyság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| Szenegál | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Szváziföld | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tádzsikisztán | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tanzánia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Thaiföld | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Togo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tonga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Törökország | x | x | | x | x | | | | x | x | x | | | x | x | | x | x | | | x | x | x |
| Trinidad és Tobago | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tunézia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Uganda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ukrajna | x | x | | | | | x | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | | | | x |
| Uruguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vanuatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Venezuelai Bolivári Köztársaság | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Zambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zimbabwe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zöld-foki-szigetek | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Ország/Termékcsoport

1

2

3

4

5

6

7

8

9

12

13

14

15

16

17

18

20

21

22

23

25

26

28

Afganisztán

Albánia

Angola

Antigua és Barbuda

Argentína

Bahreini Királyság

Banglades

Barbados

Belize

Benin

Bissau-Guinea

Bolíviai Állam, Többnemzetiségű

Botswana

Brazília

x

x

x

x

x

Brunei Darussalam Állam

Burkina Faso

Burundi

Chile

Costa Rica

Csád

Dél-Afrika

x

x

Dominika

Dominikai Köztársaság

Dzsibuti

Ecuador

Egyesült Arab Emírségek

x

x

Egyiptom

x

x

Elefántcsontpart

Fidzsi

Fülöp-szigetek

Gabon

Gambia

Ghána

Grenada

Grúzia

Guatemala

Guinea

Guyana

Haiti

Honduras

Hongkong, Kína

India

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonézia

x

Jamaica

Jemen

Jordánia

Kambodzsa

Kamerun

Katar

Kazahsztán

Kenya

Kína

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kirgiz Köztársaság

Kolumbia

Kongó

Kongói Demokratikus Köztársaság

Közép-afrikai Köztársaság

Kuba

Kuvait Állam

Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság

Lesotho

Libéria

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

x

x

x

x

Madagaszkár

Makaó, Kína

Malajzia

x

Malawi

Maldív-szigetek

Mali

Marokkó

Mauritánia

Mauritius

Mexikó

Mianmar/Burma

Moldovai Köztársaság

x

x

Mongólia

Montenegró

Mozambik

Namíbia

Nepál

Nicaragua

Niger

Nigéria

Omán

Örményország

Pakisztán

Panama

Pápua Új-Guinea

Paraguay

Peru

Ruanda

Saint Kitts és Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

Salamon-szigetek

Salvador

Seychelle-szigetek

Sierra Leone

Srí Lanka

Suriname

Szamoa

Szaúd-arábiai Királyság

x

Szenegál

Szváziföld

Tádzsikisztán

Tanzánia

Thaiföld

Togo

Tonga

Törökország

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Trinidad és Tobago

Tunézia

Uganda

Ukrajna

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Uruguay

Vanuatu

Venezuelai Bolivári Köztársaság

Vietnam

x

x

x

Zambia

Zimbabwe

Zöld-foki-szigetek

---

V. MELLÉKLET: Vámkontingensek

| Termékszám | Rendelésszám | Termékkategória | KN-kódok | A vámkontingens mennyisége (nettó tonna) | A kiegészítő vám vámtétele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.8501 | Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | 4 269 009 | 25 % |
| 2 | 09.8502 | Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | 1 318 865 | 25 % |
| 3 | 09.8503 | „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 | 178 704 | 25 % |
| 4 | 09.8504 | Fémbevonatú lemez | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | 2 115 054 | 25 % |
| 5 | 09.8505 | Szerves bevonatú lemez | 7210 70 80 , 7212 40 80 | 414 324 | 25 % |
| 6 | 09.8506 | Ónművi vékonylemez | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | 367 470 | 25 % |
| 7 | 09.8507 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | 1 442 988 | 25 % |
| 8 | 09.8508 | Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | 193 049 | 25 % |
| 9 | 09.8509 | Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | 476 161 | 25 % |
| 12 | 09.8512 | Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | 728 270 | 25 % |
| 13 | 09.8513 | Betonacélrúd | 7214 20 00 , 7214 99 10 | 714 964 | 25 % |
| 14 | 09,8514 | Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | 82 156 | 25 % |
| 15 | 09.8515 | Rozsdamentes hengerhuzal | 7221 00 10 , 7221 00 90 | 32 744 | 25 % |
| 16 | 09.8516 | Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | 1 058 110 | 25 % |
| 17 | 09.8517 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | 167 817 | 25 % |
| 18 | 09.8518 | Szádpalló | 7301 10 00 | 24 854 | 25 % |
| 20 | 09.8520 | Gázcső | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | 185 280 | 25 % |
| 21 | 09.8521 | Üreges profil | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | 387 343 | 25 % |
| 22 | 09.8522 | Varrat nélküli rozsdamentes acélcső | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | 22 818 | 25 % |
| 23 | 09.8523 | Tartócső | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 | 5 549 | 25 % |
| 25 | 09.8525 | Nagy méretű hegesztett cső | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | 258 133 | 25 % |
| 26 | 09.8526 | Más hegesztett cső | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | 296 274 | 25 % |
| 28 | 09.8528 | Ötvözetlen huzal | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | 393 031 | 25 % |

Termékszám

Rendelésszám

Termékkategória

KN-kódok

A vámkontingens mennyisége (nettó tonna)

A kiegészítő vám vámtétele

1

09.8501

Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4 269 009

25 %

2

09.8502

Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

1 318 865

25 %

3

09.8503

„Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

178 704

25 %

4

09.8504

Fémbevonatú lemez

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

2 115 054

25 %

5

09.8505

Szerves bevonatú lemez

7210 70 80 , 7212 40 80

414 324

25 %

6

09.8506

Ónművi vékonylemez

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

367 470

25 %

7

09.8507

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

1 442 988

25 %

8

09.8508

Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

193 049

25 %

9

09.8509

Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

476 161

25 %

12

09.8512

Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

728 270

25 %

13

09.8513

Betonacélrúd

7214 20 00 , 7214 99 10

714 964

25 %

14

09,8514

Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

82 156

25 %

15

09.8515

Rozsdamentes hengerhuzal

7221 00 10 , 7221 00 90

32 744

25 %

16

09.8516

Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

1 058 110

25 %

17

09.8517

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

167 817

25 %

18

09.8518

Szádpalló

7301 10 00

24 854

25 %

20

09.8520

Gázcső

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

185 280

25 %

21

09.8521

Üreges profil

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

387 343

25 %

22

09.8522

Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

22 818

25 %

23

09.8523

Tartócső

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

5 549

25 %

25

09.8525

Nagy méretű hegesztett cső

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

258 133

25 %

26

09.8526

Más hegesztett cső

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

296 274

25 %

28

09.8528

Ötvözetlen huzal

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

393 031

25 %

---

HATÁROZATOK

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/84

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/1014 HATÁROZATA

(2018. július 13.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Osztrák Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az osztrák kormány javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-én elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-én elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

| (2) | Thomas DELAPINA hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Thomas DELAPINA hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Judith VORBACH-t EU-Referentin der Arbeiterkammer Oberösterreich, a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. LÖGER

---

(1)  A Tanács (EU, Euratom) 2015/1600 határozata (2015. szeptember 18.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

1

(2)  A Tanács (EU, Euratom) 2015/1790 határozata (2015. október 1.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).

2

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/85

---

A TANÁCS (EU) 2018/1015 HATÁROZATA

(2018. július 13.)

a Régiók Bizottságának a Luxemburgi Nagyhercegség által javasolt két tagja és három póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Agnès DURDU és Marc SCHAEFER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Agnès DURDU és Marc SCHAEFER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett.

| (3) | Martine MERGEN és Pierre WIES hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(3)

Martine MERGEN és Pierre WIES hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett.

| (4) | Tom JUNGEN-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(4)

Tom JUNGEN-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser,

| — | Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux, |
| --- | --- |

—

Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux,

| b) | póttagként:






  — | Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz,

| — | Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher, |
| --- | --- |

—

Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher,

| — | Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour. |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. LÖGER

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2018.7.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 181/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.7.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 181/86

---

A TANÁCS (KKBP) 2018/1016 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. július 17.)

a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2016. május 27-i (KKBP) 2016/849 határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013/183/KKBP határozatra (1) és különösen annak 33. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a (KKBP) 2016/849 határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a (KKBP) 2016/849 határozatot.

| (2) | 2018. július 9-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (a továbbiakban: ENSZ BT) az 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozata alapján létrehozott bizottsága módosította egy korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy és szervezet jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

2018. július 9-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (a továbbiakban: ENSZ BT) az 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozata alapján létrehozott bizottsága módosította egy korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személy és szervezet jegyzékét.

| (3) | A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2016/849 határozat I. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. BLÜMEL

---

(1)  
  HL L 141., 2016.5.28., 79. o.

1

---

MELLÉKLET

| 1. | A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében az „A. Személyek” részben a 4. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 2009.7.16. | A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója és a Nukleáris Fegyverek Intézetének vezetője, aki felügyelte a fegyverminőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében az „A. Személyek” részben a 4. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Ri Hong-sop

1940

2009.7.16.

A Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont volt igazgatója és a Nukleáris Fegyverek Intézetének vezetője, aki felügyelte a fegyverminőségű plutónium előállításában részt vevő három kulcsfontosságú létesítményt: az üzemanyaggyártó üzemet, az atomreaktort és az újrafeldolgozó üzemet.”

| 2. | A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében a „B. Szervezetek” részben a 28. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „28. | Munitions Industry Department (Hadianyag-ipari Minisztéri-um) | Military Supplies Industry Department (Katonai Ipari Minisztéri-um) | Phenjan, KNDK | 2016.3.2. | A Hadianyag-ipari Minisztérium (MID) a KNDK rakétaprogramjának kulcsfontosságú szereplője. A MID feladata az észak-koreai ballisztikus rakéták fejlesztésének felügyelete, beleérte a Taepo Dong-2-t is. A MID felügyeli az észak-koreai fegyvergyártási és kutatás-fejlesztési programokat, beleértve a KNDK ballisztikusrakéta-programját is. A MID alá tartozik a Második Gazdasági Bizottság és a Második Természettudományi Akadémia, amelyeket 2010 augusztusában szintén jegyzékbe vettek. Az elmúlt években a MID a KN-08 mobil platformról indítható interkontinentális ballisztikus rakéták kifejlesztésén dolgozott. A MID felügyeli a KNDK nukleáris programját. A MID alá tartozik a Nukleáris Fegyverek Intézete.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében a „B. Szervezetek” részben a 28. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„28.

Munitions Industry Department (Hadianyag-ipari Minisztéri-um)

Military Supplies Industry Department (Katonai Ipari Minisztéri-um)

Phenjan, KNDK

2016.3.2.

A Hadianyag-ipari Minisztérium (MID) a KNDK rakétaprogramjának kulcsfontosságú szereplője. A MID feladata az észak-koreai ballisztikus rakéták fejlesztésének felügyelete, beleérte a Taepo Dong-2-t is. A MID felügyeli az észak-koreai fegyvergyártási és kutatás-fejlesztési programokat, beleértve a KNDK ballisztikusrakéta-programját is. A MID alá tartozik a Második Gazdasági Bizottság és a Második Természettudományi Akadémia, amelyeket 2010 augusztusában szintén jegyzékbe vettek. Az elmúlt években a MID a KN-08 mobil platformról indítható interkontinentális ballisztikus rakéták kifejlesztésén dolgozott. A MID felügyeli a KNDK nukleáris programját. A MID alá tartozik a Nukleáris Fegyverek Intézete.”

---