# Europos Sąjungos C 199E/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2012.199.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 199E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. liepos 7d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2012.199.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 199E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. liepos 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. kovo 8 d.–10 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 165 E, 2011 6 7.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. kovo 8 d., antradienis |
| 2012/C 199E/01 | Bendroji gaminių sauga ir rinkos priežiūra2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros ir rinkos priežiūros (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | Gripo H1N1 valdymas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gripo H1N1 valdymo 2009–2010 m. Europos Sąjungoje vertinimo (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Novatoriškas finansavimas pasauliniu ir Europos lygmenimis2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių ir vystymosi. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą (2010/2102(INI)) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Žemės ūkis ir tarptautinė prekyba2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žemės ūkio ir tarptautinės prekybos (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | Baltymų deficitas ES2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | Moterų ir vyrų lygybė 2010 m.2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | Moterų skurdas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (2010/2162(INI)) | 77 |
| 2012/C 199E/10 | Vizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pareiškimas Vizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą | 89 |
| | 2011 m. kovo 9 d., trečiadienis |
| 2012/C 199E/11 | 2012 m. biudžeto gairės. I, II ir IV-X skirsniai2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | ES strategija dėl Atlanto vandenyno regiono2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos | 95 |
| 2012/C 199E/13 | 2010 m. Turkijos pažangos ataskaita2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. Turkijos pažangos ataskaitos | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Juodkalnijos europinės integracijos procesas2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodkalnijos europinės integracijos proceso | 106 |
| 2012/C 199E/15 | ES romų integracijos strategija2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Globalizacijos laikotarpio pramonės politika2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2010/2095(INI)) | 131 |
| | 2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 199E/17 | Vengrijos žiniasklaidos įstatymas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo | 154 |
| 2012/C 199E/18 | Pietinės ES kaimynės šalys, visų pirma Libija, įskaitant humanitarinius aspektus2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kaimyninių pietų šalių, ypač Libijos | 158 |
| 2012/C 199E/19 | ES požiūris Irano klausimu2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į Iraną (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | 16-oji Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesija (Ženeva, 2011 m. vasario 28 d. - kovo 25 d.)2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prioritetų 16-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir 2011 m. peržiūros | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakistanas: mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač Shahbazo Bhatti nužudymo | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Baltarusija, ypač Alesio Michalevičiaus and Natalijos Radinos atvejai2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Baltarusijos (ypač dėl Alesio Michalevičiaus ir Natalijos Radinos atvejų) | 182 |
| 2012/C 199E/23 | Padėtis ir kultūros paveldas Kašgare (Xinjiang Uyghuro autonominis regionas, Kinija)2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija) | 185 |
| 2012/C 199E/24 | Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo | 187 |
| 2012/C 199E/25 | Sunkiasvorių transporto priemonių susidūrimai2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl sunkiasvorių transporto priemonių susidūrimų | 188 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. kovo 8 d.–10 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 165 E, 2011 6 7.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. kovo 8 d., antradienis

2012/C 199E/01

Bendroji gaminių sauga ir rinkos priežiūra2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros ir rinkos priežiūros (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

Gripo H1N1 valdymas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gripo H1N1 valdymo 2009–2010 m. Europos Sąjungoje vertinimo (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Novatoriškas finansavimas pasauliniu ir Europos lygmenimis2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių ir vystymosi. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą (2010/2102(INI))

37

2012/C 199E/06

Žemės ūkis ir tarptautinė prekyba2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žemės ūkio ir tarptautinės prekybos (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

Baltymų deficitas ES2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

Moterų ir vyrų lygybė 2010 m.2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

Moterų skurdas2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (2010/2162(INI))

77

2012/C 199E/10

Vizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pareiškimas Vizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą

89

2011 m. kovo 9 d., trečiadienis

2012/C 199E/11

2012 m. biudžeto gairės. I, II ir IV-X skirsniai2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

ES strategija dėl Atlanto vandenyno regiono2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos

95

2012/C 199E/13

2010 m. Turkijos pažangos ataskaita2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. Turkijos pažangos ataskaitos

98

2012/C 199E/14

Juodkalnijos europinės integracijos procesas2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodkalnijos europinės integracijos proceso

106

2012/C 199E/15

ES romų integracijos strategija2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Globalizacijos laikotarpio pramonės politika2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2010/2095(INI))

131

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienis

2012/C 199E/17

Vengrijos žiniasklaidos įstatymas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo

154

2012/C 199E/18

Pietinės ES kaimynės šalys, visų pirma Libija, įskaitant humanitarinius aspektus2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kaimyninių pietų šalių, ypač Libijos

158

2012/C 199E/19

ES požiūris Irano klausimu2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į Iraną (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

16-oji Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesija (Ženeva, 2011 m. vasario 28 d. - kovo 25 d.)2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prioritetų 16-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir 2011 m. peržiūros

172

2012/C 199E/21

Pakistanas: mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač Shahbazo Bhatti nužudymo

179

2012/C 199E/22

Baltarusija, ypač Alesio Michalevičiaus and Natalijos Radinos atvejai2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Baltarusijos (ypač dėl Alesio Michalevičiaus ir Natalijos Radinos atvejų)

182

2012/C 199E/23

Padėtis ir kultūros paveldas Kašgare (Xinjiang Uyghuro autonominis regionas, Kinija)2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija)

185

2012/C 199E/24

Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimas2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo

187

2012/C 199E/25

Sunkiasvorių transporto priemonių susidūrimai2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl sunkiasvorių transporto priemonių susidūrimų

188

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2011 m. kovo 8 d., antradienis |
| 2012/C 199E/26 | Prašymas atšaukti Parlamento nario Elmaro Broko imunitetą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Elmaro Broko imunitetą (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. kovo 8 d., antradienis

2012/C 199E/26

Prašymas atšaukti Parlamento nario Elmaro Broko imunitetą2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Elmaro Broko imunitetą (2010/2283(IMM))

190

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. kovo 8 d., antradienis |
| 2012/C 199E/27 | Europos Audito Rūmų nario skyrimas (Harald Wögerbauer, AT)2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlomos Haraldo Wögerbauerio kandidatūros į Audito Rūmų narius (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos susitarimo rajonas ***I2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. kovo 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų [1 pakeitimas] | 194 |
| I PRIEDAS | 208 |
| II PRIEDAS | 212 |
| III PRIEDAS | 215 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. kovo 8 d., antradienis

2012/C 199E/27

Europos Audito Rūmų nario skyrimas (Harald Wögerbauer, AT)2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlomos Haraldo Wögerbauerio kandidatūros į Audito Rūmų narius (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos susitarimo rajonas ***I2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. kovo 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų [1 pakeitimas]

Europos Parlamento ir Tarybos

194

I PRIEDAS

208

II PRIEDAS

212

III PRIEDAS

215

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. kovo 8 d.–10 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 165 E, 2011 6 7. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. kovo 8 d., antradienis

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/1

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisBendroji gaminių sauga ir rinkos priežiūra

P7_TA(2011)0076

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros ir rinkos priežiūros (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantis Sprendimą 93/465/EEB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantis Sprendimą 93/465/EEB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimą 2010/15/ES, kuriuo nustatomos Bendrijos skubaus keitimosi informacija sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB (Bendrosios gaminių saugos direktyvos) 12 straipsnį, ir pranešimo tvarkos, nustatytos pagal tos direktyvos 11 straipsnį, naudojimo gairės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimą 2010/15/ES, kuriuo nustatomos Bendrijos skubaus keitimosi informacija sistemos (RAPEX), nustatytos pagal Direktyvos 2001/95/EB (Bendrosios gaminių saugos direktyvos) 12 straipsnį, ir pranešimo tvarkos, nustatytos pagal tos direktyvos 11 straipsnį, naudojimo gairės (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos įgyvendinimo (COM(2008)0905), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos įgyvendinimo (COM(2008)0905),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „Bendros gaminių saugos direktyvos peržiūra: numatomų veiksmų santrauka“, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. gegužės 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „Bendros gaminių saugos direktyvos peržiūra: numatomų veiksmų santrauka“, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. gegužės 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į Prisitaikymo prie naujos teisės aktų bazės gaires (Sprendimas Nr. 768/2008/EB), Įmonių ir pramonės GD, 2010 m. balandžio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prisitaikymo prie naujos teisės aktų bazės gaires (Sprendimas Nr. 768/2008/EB), Įmonių ir pramonės GD, 2010 m. balandžio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos peržiūros gaires, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. kovo 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos peržiūros gaires, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. kovo 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą dėl Direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 nuostatų dėl rinkos priežiūros santykio, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. kovo 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą dėl Direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 nuostatų dėl rinkos priežiūros santykio, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2010 m. kovo 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūra: pagrindinių problemų nustatymas“, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2009 m. rugsėjo 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūra: pagrindinių problemų nustatymas“, Sveikatos ir vartotojų reikalų GD, 2009 m. rugsėjo 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. paskelbtą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą pranešimą dėl rinkos priežiūros valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. paskelbtą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą pranešimą dėl rinkos priežiūros valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą informacinį dokumentą dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą informacinį dokumentą dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 30 d. vykusį praktinį seminarą dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros ir rinkos priežiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 30 d. vykusį praktinį seminarą dėl Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūros ir rinkos priežiūros,

| — | atsižvelgdamas į trišalį ES, JAV ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris 2010 m. spalio 25–26 d. įvyko Šanchajuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalį ES, JAV ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris 2010 m. spalio 25–26 d. įvyko Šanchajuje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą, į Tarptautinės prekybos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7–0033/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą, į Tarptautinės prekybos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7–0033/2011),

| A. | kadangi svarbu užtikrinti visų į ES rinką pateikiamų gaminių saugą, kad būtų užtikrintas aukštas, be kita ko, vartotojų apsaugos lygis, |
| --- | --- |

A.

kadangi svarbu užtikrinti visų į ES rinką pateikiamų gaminių saugą, kad būtų užtikrintas aukštas, be kita ko, vartotojų apsaugos lygis,

| B. | kadangi naujoji teisės aktų sistema (toliau – NTAS) buvo priimta 2008 m. liepos mėn., o Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 dėl rinkos priežiūros taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

B.

kadangi naujoji teisės aktų sistema (toliau – NTAS) buvo priimta 2008 m. liepos mėn., o Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 dėl rinkos priežiūros taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.,

| C. | kadangi būtina peržiūrėti Direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (toliau – BGSD), kuria Bendrijos lygmeniu nustatomi bendrieji saugos reikalavimai vartotojams skirtiems gaminiams, ir integracijos būdu suderinti ją su NTAS, visų pirma su Reglamento dėl rinkos priežiūros nuostatomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina peržiūrėti Direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (toliau – BGSD), kuria Bendrijos lygmeniu nustatomi bendrieji saugos reikalavimai vartotojams skirtiems gaminiams, ir integracijos būdu suderinti ją su NTAS, visų pirma su Reglamento dėl rinkos priežiūros nuostatomis,

| D. | kadangi gaminių saugos ir rinkos priežiūros teisės aktų sistemą sudaro trijų lygmenų teisės aktai (BGSD, NTAS ir konkrečių sektorių suderinimo direktyvos), o dėl to kyla neapibrėžtumas ir neaiškumas vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi gaminių saugos ir rinkos priežiūros teisės aktų sistemą sudaro trijų lygmenų teisės aktai (BGSD, NTAS ir konkrečių sektorių suderinimo direktyvos), o dėl to kyla neapibrėžtumas ir neaiškumas vidaus rinkoje,

| E. | kadangi rinkos priežiūros lygis valstybėse narėse labai skiriasi, o kai kurios iš jų neskiria reikalingų išteklių efektyviai rinkos priežiūrai užtikrinti ir skirtingai suvokia rimtą pavojų keliančius gaminius, o tai gali sukelti kliūčių laisvam prekių judėjimui, sutrikdyti konkurenciją ir sukelti pavojų vartotojų saugumui vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

E.

kadangi rinkos priežiūros lygis valstybėse narėse labai skiriasi, o kai kurios iš jų neskiria reikalingų išteklių efektyviai rinkos priežiūrai užtikrinti ir skirtingai suvokia rimtą pavojų keliančius gaminius, o tai gali sukelti kliūčių laisvam prekių judėjimui, sutrikdyti konkurenciją ir sukelti pavojų vartotojų saugumui vidaus rinkoje,

| F. | kadangi labai svarbus rinkos priežiūrą vykdančių institucijų bendradarbiavimas ir bendri rinkos priežiūros veiksmai, todėl jie turi būti ir toliau stiprinami ir tam turi būti skiriamos lėšos, |
| --- | --- |

F.

kadangi labai svarbus rinkos priežiūrą vykdančių institucijų bendradarbiavimas ir bendri rinkos priežiūros veiksmai, todėl jie turi būti ir toliau stiprinami ir tam turi būti skiriamos lėšos,

| G. | kadangi reglamentais, palyginti su direktyvomis, užtikrinamas aiškumas, numatomumas ir veiksmingumas, kaip teigiama ir M. Monti pranešime, |
| --- | --- |

G.

kadangi reglamentais, palyginti su direktyvomis, užtikrinamas aiškumas, numatomumas ir veiksmingumas, kaip teigiama ir M. Monti pranešime,

Rinkos priežiūra

Įvadas

| 1. | mano, kad dabartinė rinkos priežiūros teisės aktų sistema nėra pakankamai nuosekli, todėl ją derėtų peržiūrėti ir toliau derinti; |
| --- | --- |

1.

mano, kad dabartinė rinkos priežiūros teisės aktų sistema nėra pakankamai nuosekli, todėl ją derėtų peržiūrėti ir toliau derinti;

| 2. | siūlo Komisijai sukurti bendrą Europos rinkos priežiūros sistemą, kuri taikoma visiems vidaus rinkoje esantiems ar į ES rinką patenkantiems gaminiams; ragina Komisiją atlikti aktyvesnį vaidmenį derinant Europos rinkos priežiūros institucijų, muitinės institucijų ir valstybių narių kompetentingų institucijų veiklą; |
| --- | --- |

2.

siūlo Komisijai sukurti bendrą Europos rinkos priežiūros sistemą, kuri taikoma visiems vidaus rinkoje esantiems ar į ES rinką patenkantiems gaminiams; ragina Komisiją atlikti aktyvesnį vaidmenį derinant Europos rinkos priežiūros institucijų, muitinės institucijų ir valstybių narių kompetentingų institucijų veiklą;

| 3. | ragina valstybes nares ir Komisiją paskirstyti tinkamus išteklius veiksmingai rinkos priežiūros veiklai; pabrėžia, kad neveikiant rinkos priežiūros sistemoms iškraipoma konkurencija, sukeliamas pavojus vartotojų saugai ir prarandamas piliečių pasitikėjimas vidaus rinka; nurodo, kad labai svarbu apsaugoti bendrosios rinkos išorės sienas, ypač pagrindinius jūrų uostu, ir ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių prieš nelegalius gaminius iš trečiųjų šalių; siūlo Komisijai imtis visapusiško gaminių patekimo į ES rinką vietų įvertinimo, įskaitant išteklių, reikalingų norint užtikrinti tinkamą kontrolę, vertinimą; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares ir Komisiją paskirstyti tinkamus išteklius veiksmingai rinkos priežiūros veiklai; pabrėžia, kad neveikiant rinkos priežiūros sistemoms iškraipoma konkurencija, sukeliamas pavojus vartotojų saugai ir prarandamas piliečių pasitikėjimas vidaus rinka; nurodo, kad labai svarbu apsaugoti bendrosios rinkos išorės sienas, ypač pagrindinius jūrų uostu, ir ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių prieš nelegalius gaminius iš trečiųjų šalių; siūlo Komisijai imtis visapusiško gaminių patekimo į ES rinką vietų įvertinimo, įskaitant išteklių, reikalingų norint užtikrinti tinkamą kontrolę, vertinimą;

| 4. | ragina valstybes nares suderintai nustatyti bausmes, įskaitant dideles baudas, ūkio subjektams, kurie sąmoningai į bendrąją rinką pateikia pavojingus ar reikalavimų neatitinkančius gaminius; siūlo, kad gaminių uždraudimas būtų kuo dažniau skelbiamas viešai, siekiant didinti pasienio patikrinimų bei rinkos priežiūros matomumą ir atgrasyti nusikalstamus rinkos subjektus; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares suderintai nustatyti bausmes, įskaitant dideles baudas, ūkio subjektams, kurie sąmoningai į bendrąją rinką pateikia pavojingus ar reikalavimų neatitinkančius gaminius; siūlo, kad gaminių uždraudimas būtų kuo dažniau skelbiamas viešai, siekiant didinti pasienio patikrinimų bei rinkos priežiūros matomumą ir atgrasyti nusikalstamus rinkos subjektus;

| 5. | ragina Komisiją dalyvaujant rinkos priežiūros ir muitinės institucijoms bendrai finansuoti tolesnius jungtinės rinkos priežiūros veiksmus; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją dalyvaujant rinkos priežiūros ir muitinės institucijoms bendrai finansuoti tolesnius jungtinės rinkos priežiūros veiksmus;

| 6. | pabrėžia valstybių narių dalinimosi geriausios praktikos pavyzdžiais būtinybę; ragina rinkos priežiūrą vykdančias institucijas bendradarbiauti, dalytis praktine patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais; primena muitinių ir rinkos priežiūrą prie išorės sienų vykdančių institucijų bendradarbiavimo svarbą, kad būtų tinkamai patikrinami į Bendriją įvežami gaminiai; pripažįsta svarbų šiandienos PROSAFE indėlį į jungtinių rinkos priežiūros veiksmų derinimą ir keitimąsi išbandytų praktikų pavyzdžiais įgyvendinant BGSD; todėl ragina Komisiją apsvarstyti, kokiomis sąlygomis PROSAFE galėtų veikti kaip platesnio koordinavimo tarp valstybių narių pagrindas suderintiems ir nesuderintiems gaminiams; mano, kad reikia sukurti teisinį pagrindą ir skirti pakankamai išteklių PROSAFE, kad būtų įgyvendintas šis uždavinys; nurodo, kad šiandien per PROSAFE vykdomą koordinavimą riboja nedideli ištekliai ir šios organizacijos neformali struktūra; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia valstybių narių dalinimosi geriausios praktikos pavyzdžiais būtinybę; ragina rinkos priežiūrą vykdančias institucijas bendradarbiauti, dalytis praktine patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais; primena muitinių ir rinkos priežiūrą prie išorės sienų vykdančių institucijų bendradarbiavimo svarbą, kad būtų tinkamai patikrinami į Bendriją įvežami gaminiai; pripažįsta svarbų šiandienos PROSAFE indėlį į jungtinių rinkos priežiūros veiksmų derinimą ir keitimąsi išbandytų praktikų pavyzdžiais įgyvendinant BGSD; todėl ragina Komisiją apsvarstyti, kokiomis sąlygomis PROSAFE galėtų veikti kaip platesnio koordinavimo tarp valstybių narių pagrindas suderintiems ir nesuderintiems gaminiams; mano, kad reikia sukurti teisinį pagrindą ir skirti pakankamai išteklių PROSAFE, kad būtų įgyvendintas šis uždavinys; nurodo, kad šiandien per PROSAFE vykdomą koordinavimą riboja nedideli ištekliai ir šios organizacijos neformali struktūra;

| 7. | ragina ES valstybes nares dalytis su gaminių sauga susijusių tyrimų ir studijų rezultatais su kitomis valstybėmis narėmis; mano, kad siekiant, kad kitos valdžios institucijos, kurioms galėtų būti naudinga išversti ir panaudoti tyrimuose pateiktą informaciją, galėtų lengviau identifikuoti gaminius, derėtų nurodyti ir atitinkamų gaminių registracinius numerius; siekiant išvengti darbų dubliavimo, ragina valstybes nares leisti savo kompetentingoms institucijoms imtis rinkos priežiūros veiksmų remiantis kitų valstybių narių pateiktais bandymų rezultatais arba tyrimais; |
| --- | --- |

7.

ragina ES valstybes nares dalytis su gaminių sauga susijusių tyrimų ir studijų rezultatais su kitomis valstybėmis narėmis; mano, kad siekiant, kad kitos valdžios institucijos, kurioms galėtų būti naudinga išversti ir panaudoti tyrimuose pateiktą informaciją, galėtų lengviau identifikuoti gaminius, derėtų nurodyti ir atitinkamų gaminių registracinius numerius; siekiant išvengti darbų dubliavimo, ragina valstybes nares leisti savo kompetentingoms institucijoms imtis rinkos priežiūros veiksmų remiantis kitų valstybių narių pateiktais bandymų rezultatais arba tyrimais;

| 8. | siūlo įsteigti švietimo gaminių saugos klausimais biurus, pvz., gaminių informacijos centrus, kurie padėtų rengti mokymus ir perduoti informaciją pagal pramonės šakas; |
| --- | --- |

8.

siūlo įsteigti švietimo gaminių saugos klausimais biurus, pvz., gaminių informacijos centrus, kurie padėtų rengti mokymus ir perduoti informaciją pagal pramonės šakas;

| 9. | ragina Komisiją sukurti viešą vartotojų informavimo apie gaminių saugą duomenų bazę, įskaitant ir platformą skundams, jei įmanoma, pagrįsta jau veikiančiomis regioninėmis ir nacionalinėmis sistemomis valstybėse narėse; mano, kad taip bus didinamas informuotumas apie pavojingus gaminius visose vidaus rinkos valstybėse ir bus sudarytos sąlygos vartotojams elektroniniu būdu pranešti kompetentingoms valdžios institucijoms apie pavojingus gaminius; mano, kad duomenų bazę būtų galima sukurti plėtojant esamas duomenų bazes, pvz., Europos rinkos priežiūros sistemą ar Žalos duomenų bazę; pabrėžia, kad šiai duomenų bazei reikalingas teisinis pagrindas ir kad ji turi būti duomenų bazė, kuriai valstybės narės privalo pateikti ataskaitas; ragina sukurti šia duomenų baze pagrįstą statistinę nelaimingų atsitikimų sistemą, kurios pagrindu bus skelbiami privalomi metiniai pranešimai; ragina, kad duomenų bazė būtų viešai prieinama ir kad būtų užtikrintas reikalingas įmonių konfidencialumas; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją sukurti viešą vartotojų informavimo apie gaminių saugą duomenų bazę, įskaitant ir platformą skundams, jei įmanoma, pagrįsta jau veikiančiomis regioninėmis ir nacionalinėmis sistemomis valstybėse narėse; mano, kad taip bus didinamas informuotumas apie pavojingus gaminius visose vidaus rinkos valstybėse ir bus sudarytos sąlygos vartotojams elektroniniu būdu pranešti kompetentingoms valdžios institucijoms apie pavojingus gaminius; mano, kad duomenų bazę būtų galima sukurti plėtojant esamas duomenų bazes, pvz., Europos rinkos priežiūros sistemą ar Žalos duomenų bazę; pabrėžia, kad šiai duomenų bazei reikalingas teisinis pagrindas ir kad ji turi būti duomenų bazė, kuriai valstybės narės privalo pateikti ataskaitas; ragina sukurti šia duomenų baze pagrįstą statistinę nelaimingų atsitikimų sistemą, kurios pagrindu bus skelbiami privalomi metiniai pranešimai; ragina, kad duomenų bazė būtų viešai prieinama ir kad būtų užtikrintas reikalingas įmonių konfidencialumas;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacija, vis dažnesnis gamybos perkėlimas kitur ir tarptautinės prekybos augimas reiškia, kad viso pasaulio rinkose prekiaujama didesniu skaičiumi gaminių; mano, kad glaudus pasaulio reguliavimo institucijų ir kitų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas vartojimo prekių saugos srityje yra svarbiausia sprendžiant problemas, kurių iškyla dėl sudėtingų tiekimo grandinių ir didesnės prekybos apimties; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacija, vis dažnesnis gamybos perkėlimas kitur ir tarptautinės prekybos augimas reiškia, kad viso pasaulio rinkose prekiaujama didesniu skaičiumi gaminių; mano, kad glaudus pasaulio reguliavimo institucijų ir kitų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas vartojimo prekių saugos srityje yra svarbiausia sprendžiant problemas, kurių iškyla dėl sudėtingų tiekimo grandinių ir didesnės prekybos apimties;

| 11. | ragina Komisiją stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą Tarptautinėje vartotojų produktų saugos konferencijoje (angl. Caucus), kad būtų pasikeista išbandytos praktikos pavyzdžiais ir būtų bendromis jėgomis užkirstas kelias pavojingų medžiagų, numatytų eksportui į Europos vidaus rinką, gamybai trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą Tarptautinėje vartotojų produktų saugos konferencijoje (angl. Caucus), kad būtų pasikeista išbandytos praktikos pavyzdžiais ir būtų bendromis jėgomis užkirstas kelias pavojingų medžiagų, numatytų eksportui į Europos vidaus rinką, gamybai trečiosiose šalyse;

BGSD peržiūra

BGSD ir NTAS suderinimas – naujas Bendros gaminių saugos ir rinkos priežiūros reglamentas

| 12. | pritaria tam, kad būtų peržiūrėta BGSD ir Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 dėl ūkio subjektų apibrėžčių ir įsipareigojimų, kaip numatyta Sprendime Nr. 768/2008/EB, ir taip pat išvengta nereikalingos administracinės naštos susidarymo, ypač MVĮ; mano, kad apsiribojimas vienu reglamentu yra vienintelis būdas sukurti vieną rinkos priežiūros sistemą, taikomą visiems gaminiams; todėl ragina Komisiją sukurti vieną rinkos priežiūros sistemą, taikomą visiems gaminiams, remiantis vienu įstatymo galią turinčiu teisės aktu, kuris apimtų ir BGSD, ir Reglamentą (EB) Nr. 765/2008; mano, kad šį teisėkūros aktą reikėtų parengti siekiant aukšto lygio gaminių saugos ir rinkos priežiūros, paaiškinant teisinį pagrindą ir atsižvelgiant į nuostatas, kurios išplėtotos išsamiau šiuose dviejuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose; |
| --- | --- |

12.

pritaria tam, kad būtų peržiūrėta BGSD ir Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 dėl ūkio subjektų apibrėžčių ir įsipareigojimų, kaip numatyta Sprendime Nr. 768/2008/EB, ir taip pat išvengta nereikalingos administracinės naštos susidarymo, ypač MVĮ; mano, kad apsiribojimas vienu reglamentu yra vienintelis būdas sukurti vieną rinkos priežiūros sistemą, taikomą visiems gaminiams; todėl ragina Komisiją sukurti vieną rinkos priežiūros sistemą, taikomą visiems gaminiams, remiantis vienu įstatymo galią turinčiu teisės aktu, kuris apimtų ir BGSD, ir Reglamentą (EB) Nr. 765/2008; mano, kad šį teisėkūros aktą reikėtų parengti siekiant aukšto lygio gaminių saugos ir rinkos priežiūros, paaiškinant teisinį pagrindą ir atsižvelgiant į nuostatas, kurios išplėtotos išsamiau šiuose dviejuose įstatymo galią turinčiuose teisės aktuose;

| 13. | ragina suderinti BGSD ir NTAS atsekamumo reikalavimus, siekiant užtikrinti nuoseklią atsekamumo sistemą ir išvengti naujų biurokratinių kliūčių susidarymo; |
| --- | --- |

13.

ragina suderinti BGSD ir NTAS atsekamumo reikalavimus, siekiant užtikrinti nuoseklią atsekamumo sistemą ir išvengti naujų biurokratinių kliūčių susidarymo;

| 14. | prašo Komisijos apsvarstyti galimybę sukurti tikslesnius kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinama sauga ir pavojai, atsirandantys dėl gaminių neatitikties ES teisės aktams; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos apsvarstyti galimybę sukurti tikslesnius kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinama sauga ir pavojai, atsirandantys dėl gaminių neatitikties ES teisės aktams;

Papildomi konkretūs BGSD pakeitimai

| 15. | mano, jog problemų kyla dėl to, kad paslaugų teikėjų gaminiams dabartinė BGSD netaikoma, t. y., kad bendros saugos reikalavimai taikomi tada, kai vartotojas gaminį įsigyja paslaugų teikėjo patalpose, tačiau netaikomi, kai tą patį gaminį pristato paslaugų teikėjas; pabrėžia, kad būtina ištaisyti šią teisinę spragą; |
| --- | --- |

15.

mano, jog problemų kyla dėl to, kad paslaugų teikėjų gaminiams dabartinė BGSD netaikoma, t. y., kad bendros saugos reikalavimai taikomi tada, kai vartotojas gaminį įsigyja paslaugų teikėjo patalpose, tačiau netaikomi, kai tą patį gaminį pristato paslaugų teikėjas; pabrėžia, kad būtina ištaisyti šią teisinę spragą;

| 16. | ragina supaprastinti Europos Sąjungos teisės aktus dėl gaminių saugos, ypač atsižvelgiant į Komisijos geresnės teisėkūros ir „pradėk nuo mažo“ tikslus, išdėstytus komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“, ir ragina į peržiūrėtą pasiūlymą įtraukti nuostatas dėl gaminių, atrodančių kaip maistas; |
| --- | --- |

16.

ragina supaprastinti Europos Sąjungos teisės aktus dėl gaminių saugos, ypač atsižvelgiant į Komisijos geresnės teisėkūros ir „pradėk nuo mažo“ tikslus, išdėstytus komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“, ir ragina į peržiūrėtą pasiūlymą įtraukti nuostatas dėl gaminių, atrodančių kaip maistas;

| 17. | siekdamas užtikrinti kuo didesnį labiausiai pažeidžiamų vartotojų saugos lygį, kviečia įtraukti nuorodą dėl žmonių su negalia (kartu su jau įtvirtintomis nuorodomis dėl vaikų ir pagyvenusių asmenų); |
| --- | --- |

17.

siekdamas užtikrinti kuo didesnį labiausiai pažeidžiamų vartotojų saugos lygį, kviečia įtraukti nuorodą dėl žmonių su negalia (kartu su jau įtvirtintomis nuorodomis dėl vaikų ir pagyvenusių asmenų);

| 18. | ragina Komisiją įtvirtinti pareigą gamintojams atlikti tyrimą dėl pavojaus planavimo laikotarpiu; ragina nustatyti, kad nustačius pavojų, jis turėtų būti užfiksuojamas dokumentuose ir informacija turėtų būti pateikta valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją įtvirtinti pareigą gamintojams atlikti tyrimą dėl pavojaus planavimo laikotarpiu; ragina nustatyti, kad nustačius pavojų, jis turėtų būti užfiksuojamas dokumentuose ir informacija turėtų būti pateikta valdžios institucijoms;

Neatidėliotinos Bendrijos priemonės

| 19. | pabrėžia, kad būtina veiksmingesnė reguliavimo sistema, kurios pagrindu galimas skubus įsikišimas ir patikimi ilgalaikiai sprendimai, neperduodant politinių sprendimų standartizacijos įstaigoms ar Komisijai nesant aiškių esminių politinių poreikių, kaip tai yra suderintos teisėkūros atveju; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtina veiksmingesnė reguliavimo sistema, kurios pagrindu galimas skubus įsikišimas ir patikimi ilgalaikiai sprendimai, neperduodant politinių sprendimų standartizacijos įstaigoms ar Komisijai nesant aiškių esminių politinių poreikių, kaip tai yra suderintos teisėkūros atveju;

Atsekamumas

| 20. | pabrėžia, kad rimtą pavojų keliantys gaminiai turi būti visam laikui pašalinti arba kuo greičiau atšaukti iš rinkos ir kad privalo būti užtikrintas jų atsekamumas tiekimo grandinėje, o tam reikia skirti pakankamai išteklių rinkos priežiūros institucijoms; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad rimtą pavojų keliantys gaminiai turi būti visam laikui pašalinti arba kuo greičiau atšaukti iš rinkos ir kad privalo būti užtikrintas jų atsekamumas tiekimo grandinėje, o tam reikia skirti pakankamai išteklių rinkos priežiūros institucijoms;

| 21. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti atsekamumą visais gaminio gyvavimo ciklo etapais, kartu užtikrinant, kad tokie veiksmai nepadidintų administracinės naštos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti atsekamumą visais gaminio gyvavimo ciklo etapais, kartu užtikrinant, kad tokie veiksmai nepadidintų administracinės naštos;

| 22. | pabrėžia gaminio atsekamumo ir stebėjimo etikečių, pagal kurias būtų nustatoma gaminio kilmės šalis ir už jį atsakingas gamintojas, svarbą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia gaminio atsekamumo ir stebėjimo etikečių, pagal kurias būtų nustatoma gaminio kilmės šalis ir už jį atsakingas gamintojas, svarbą;

| 23. | reikalauja, kad būtų veiksmingai įgyvendintos jau taikomos identifikavimo procedūros; ragina Komisiją įvertinti ir išanalizuoti naujųjų technologijų panaudojimą, tačiau mano, kad naujų technologijų naudojimas turėtų būti proporcingas ir neturėtų kelti pavojaus vartotojo privatumui, saugumui ir saugai; |
| --- | --- |

23.

reikalauja, kad būtų veiksmingai įgyvendintos jau taikomos identifikavimo procedūros; ragina Komisiją įvertinti ir išanalizuoti naujųjų technologijų panaudojimą, tačiau mano, kad naujų technologijų naudojimas turėtų būti proporcingas ir neturėtų kelti pavojaus vartotojo privatumui, saugumui ir saugai;

| 24. | vis dėlto pabrėžia, kad vienas techninis sprendimas neturėtų būti primestas kaip oficialus atsekamumo metodas (sistema) ES rinkoje; taip pat ragina užtikrinti bendrą proporcingumą; |
| --- | --- |

24.

vis dėlto pabrėžia, kad vienas techninis sprendimas neturėtų būti primestas kaip oficialus atsekamumo metodas (sistema) ES rinkoje; taip pat ragina užtikrinti bendrą proporcingumą;

| 25. | pabrėžia, kad reikia tobulinti ir toliau stiprinti RAPEX informacijos, susijusios su pavojingais gaminiais iš trečiųjų šalių (Kinijos, Indijos), mainus, taip pat ragina įvertinti jos paskutinius tyrimus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia tobulinti ir toliau stiprinti RAPEX informacijos, susijusios su pavojingais gaminiais iš trečiųjų šalių (Kinijos, Indijos), mainus, taip pat ragina įvertinti jos paskutinius tyrimus;

RAPEX

| 26. | pripažįsta, kad RAPEX yra naudinga ir veiksminga priemonė informacijai apie priemones, kurių imamasi pavojingų gaminių atžvilgiu, skleisti tarp valstybių narių, tačiau mano, kad ši priemonė gali būti toliau tobulinama; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad RAPEX yra naudinga ir veiksminga priemonė informacijai apie priemones, kurių imamasi pavojingų gaminių atžvilgiu, skleisti tarp valstybių narių, tačiau mano, kad ši priemonė gali būti toliau tobulinama;

| 27. | ragina Komisiją suteikti gaminių saugos specialistams, gamintojams, prekybos ir vartotojų organizacijoms ir nacionalinėms valdžios institucijoms teisę naudotis visa reikalinga informacija, kartu užtikrinant būtiną konfidencialumą; ragina Komisiją už ES ribų didinti informuotumą apie RAPEX ir ES taikomas produktų atšaukimo sistemas; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją suteikti gaminių saugos specialistams, gamintojams, prekybos ir vartotojų organizacijoms ir nacionalinėms valdžios institucijoms teisę naudotis visa reikalinga informacija, kartu užtikrinant būtiną konfidencialumą; ragina Komisiją už ES ribų didinti informuotumą apie RAPEX ir ES taikomas produktų atšaukimo sistemas;

| 28. | pritaria naujosioms RAPEX gairėms, kuriomis prisidedama prie geresnio RAPEX veikimo; ragina Komisiją suderinti naują pavojaus įvertinimo metodą su esamais metodais, taikomas suderintiems gaminiams, siekiant padėti rinkos priežiūros institucijoms atlikti savo veiklą; |
| --- | --- |

28.

pritaria naujosioms RAPEX gairėms, kuriomis prisidedama prie geresnio RAPEX veikimo; ragina Komisiją suderinti naują pavojaus įvertinimo metodą su esamais metodais, taikomas suderintiems gaminiams, siekiant padėti rinkos priežiūros institucijoms atlikti savo veiklą;

| 29. | ragina Komisiją paaiškinti gaminių priskyrimą „rimto pavojaus“ kategorijai RAPEX pranešimuose; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją paaiškinti gaminių priskyrimą „rimto pavojaus“ kategorijai RAPEX pranešimuose;

| 30. | pažymi, kad vis daugiau vartojimo prekių teikiama Europos vidaus rinkai iš trečiųjų šalių; reiškia ypatingą susirūpinimą dėl to, kad kiekvienais metais daugėja RAPEX pranešimų dėl Kinijos kilmės gaminių, sudarančių daugiau kaip pusę RAPEX pranešimų, iš kurių paaiškėja, kad 20 proc. šių atvejų neįmanoma nustatyti tokių gaminių gamintojų; todėl kviečia imtis ryžtingų veiksmų tarptautiniu mastu ir pritaria ES, Kinijos ir JAV bendradarbiavimui gaminių atsekamumo strategijų srityje; pritaria ES ir Kinijos valdžios institucijų skiriamai paramai, rengiamiems mokymams ir seminarams, skirtiems pagerinti gaminių saugą; pabrėžia, kad šioms problemoms spręsti reikalingos daugiametės programos; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad vis daugiau vartojimo prekių teikiama Europos vidaus rinkai iš trečiųjų šalių; reiškia ypatingą susirūpinimą dėl to, kad kiekvienais metais daugėja RAPEX pranešimų dėl Kinijos kilmės gaminių, sudarančių daugiau kaip pusę RAPEX pranešimų, iš kurių paaiškėja, kad 20 proc. šių atvejų neįmanoma nustatyti tokių gaminių gamintojų; todėl kviečia imtis ryžtingų veiksmų tarptautiniu mastu ir pritaria ES, Kinijos ir JAV bendradarbiavimui gaminių atsekamumo strategijų srityje; pritaria ES ir Kinijos valdžios institucijų skiriamai paramai, rengiamiems mokymams ir seminarams, skirtiems pagerinti gaminių saugą; pabrėžia, kad šioms problemoms spręsti reikalingos daugiametės programos;

| 31. | ragina Komisiją apsvarstyti, ar būtų naudinga sukurti panašią į „RAPEX – Kinija“ sistemą, skirtą kitiems prekybos partneriams, ypač tiems, apie kurių gaminius buvo pranešta „RAPEX“ sistemoje; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją apsvarstyti, ar būtų naudinga sukurti panašią į „RAPEX – Kinija“ sistemą, skirtą kitiems prekybos partneriams, ypač tiems, apie kurių gaminius buvo pranešta „RAPEX“ sistemoje;

| 32. | prašo Komisijos įtraukti į RAPEX arba kurią nors kitą tinkamą ES lygmens sistemą baudas, kurias skyrė valstybės narės už pažeidimus, siekiant užtikrinti skaidrumą ir paskatas visoms suinteresuotosioms šalims; |
| --- | --- |

32.

prašo Komisijos įtraukti į RAPEX arba kurią nors kitą tinkamą ES lygmens sistemą baudas, kurias skyrė valstybės narės už pažeidimus, siekiant užtikrinti skaidrumą ir paskatas visoms suinteresuotosioms šalims;

Prekyba internetu ir muitai

| 33. | reiškia susirūpinimą dėl rinkos priežiūrą vykdančioms institucijoms kylančių sunkumų imantis veiksmų dėl internetu parduodamų pavojingų gaminių; |
| --- | --- |

33.

reiškia susirūpinimą dėl rinkos priežiūrą vykdančioms institucijoms kylančių sunkumų imantis veiksmų dėl internetu parduodamų pavojingų gaminių;

| 34. | pritaria Komisijos projektui „C2013“ dėl gaminių saugos, kurio pagrindu bus parengtos gairės ES pasienio kontrolės postams; ragina Komisiją sukurti konkrečias priemones, kuriomis pasienio institucijos galėtų išspręsti tinkamos importuojamų gaminių kontrolės klausimą; ragina įgyvendinimo institucijas ir toliau glaudžiai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

34.

pritaria Komisijos projektui „C2013“ dėl gaminių saugos, kurio pagrindu bus parengtos gairės ES pasienio kontrolės postams; ragina Komisiją sukurti konkrečias priemones, kuriomis pasienio institucijos galėtų išspręsti tinkamos importuojamų gaminių kontrolės klausimą; ragina įgyvendinimo institucijas ir toliau glaudžiai bendradarbiauti;

| 35. | pripažįsta, kad vartotojai internetu perka vis didesnį kiekį gaminių iš trečiųjų šalių, kurie neatitinka Europos standartų, ir todėl kelia pavojų vartotojų saugai ir sveikatai; ragina Komisiją sustiprinti ir sunorminti internetu perkamų gaminių muitinės patikrinimus ir vykdyti rinkos priežiūrą ir ypatingą dėmesį skirti tiems gaminiams, kurie gali kelti tiesioginį pavojų vartotojams, pvz., vaistams ir maisto produktams; primygtinai ragina Komisiją išnagrinėti galimus šios problemos sprendimus siekiant stiprinti vartotojų pasitikėjimą e. prekyba; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad vartotojai internetu perka vis didesnį kiekį gaminių iš trečiųjų šalių, kurie neatitinka Europos standartų, ir todėl kelia pavojų vartotojų saugai ir sveikatai; ragina Komisiją sustiprinti ir sunorminti internetu perkamų gaminių muitinės patikrinimus ir vykdyti rinkos priežiūrą ir ypatingą dėmesį skirti tiems gaminiams, kurie gali kelti tiesioginį pavojų vartotojams, pvz., vaistams ir maisto produktams; primygtinai ragina Komisiją išnagrinėti galimus šios problemos sprendimus siekiant stiprinti vartotojų pasitikėjimą e. prekyba;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas užtikrinti tinkamą pareigūnų mokymą, kad būtų užtikrintas geresnis pavojų keliančių gaminių nustatymas; ragina muitinės ir rinkos priežiūros institucijas glaudžiau bendradarbiauti prieš pateikiant gaminius rinkai, o tam taip pat reikalinga daugiametė programa; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybių narių valdžios institucijas užtikrinti tinkamą pareigūnų mokymą, kad būtų užtikrintas geresnis pavojų keliančių gaminių nustatymas; ragina muitinės ir rinkos priežiūros institucijas glaudžiau bendradarbiauti prieš pateikiant gaminius rinkai, o tam taip pat reikalinga daugiametė programa;

| 37. | ragina Komisiją ir nacionalines kompetentingas institucijas toliau rengti į vartotojus nukreiptas informuotumo didinimo kampanijas, skirtas jiems informuoti apie pavojų perkant suklastotus gaminius, ypač internetu; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir nacionalines kompetentingas institucijas toliau rengti į vartotojus nukreiptas informuotumo didinimo kampanijas, skirtas jiems informuoti apie pavojų perkant suklastotus gaminius, ypač internetu;

Standartizacija

| 38. | pabrėžia rinkos priežiūrą vykdančių institucijų sistemingo dalyvavimo, kuriant su saugumu susijusius standartus, būtinumą, nes tai tinkama priemonė, siekiant užtikrinti, kad jų žiniomis bus pasinaudota standartizacijos procese, ir padidinti standartų suvokimą taip užtikrinant, kad savanoriškai taikant standartus bus padidinta vartotojų sauga ir sveikata, taip pat bus užtikrintas teisinis tikrumas sudarant galimybes valstybių narių valdžios institucijoms teisingai aiškinti ir taikyti Europos standartus; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia rinkos priežiūrą vykdančių institucijų sistemingo dalyvavimo, kuriant su saugumu susijusius standartus, būtinumą, nes tai tinkama priemonė, siekiant užtikrinti, kad jų žiniomis bus pasinaudota standartizacijos procese, ir padidinti standartų suvokimą taip užtikrinant, kad savanoriškai taikant standartus bus padidinta vartotojų sauga ir sveikata, taip pat bus užtikrintas teisinis tikrumas sudarant galimybes valstybių narių valdžios institucijoms teisingai aiškinti ir taikyti Europos standartus;

| 39. | ragina Komisiją padidinti įgaliojimų dėl standartų aiškumą ir apsvarstyti kitus evoliucinius būdus, kuriais galima pagerinti ir integruoti nacionalines ir Europos standartizacijos sistemas nesuderintose srityse, didžiausią dėmesį skiriant MVĮ dalyvavimui, kartu išlaikant dabartinės struktūros pagrindinius elementus; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją padidinti įgaliojimų dėl standartų aiškumą ir apsvarstyti kitus evoliucinius būdus, kuriais galima pagerinti ir integruoti nacionalines ir Europos standartizacijos sistemas nesuderintose srityse, didžiausią dėmesį skiriant MVĮ dalyvavimui, kartu išlaikant dabartinės struktūros pagrindinius elementus;

| 40. | ragina patobulinti Komisijos procedūras, šiuo metu taikytinas nustatant įgaliojimus parengti Europos Sąjungos standartus, siekiant efektyviau užtikrinti savalaikį atsaką į naujus ar kylančius pavojus; tačiau pabrėžia, kad naujoms ar iš dalies pakeistoms procedūroms taip pat turėtų būti taikoma Parlamento priežiūra; pabrėžia, kad Parlamentas taip pat turėtų turėti teisę prižiūrėti tarptautinių, ne ES ar kitų standartų perėmimą (taikymą); |
| --- | --- |

40.

ragina patobulinti Komisijos procedūras, šiuo metu taikytinas nustatant įgaliojimus parengti Europos Sąjungos standartus, siekiant efektyviau užtikrinti savalaikį atsaką į naujus ar kylančius pavojus; tačiau pabrėžia, kad naujoms ar iš dalies pakeistoms procedūroms taip pat turėtų būti taikoma Parlamento priežiūra; pabrėžia, kad Parlamentas taip pat turėtų turėti teisę prižiūrėti tarptautinių, ne ES ar kitų standartų perėmimą (taikymą);

| 41. | ragina Europos standartizacijos organizacijas ir Komisiją apsvarstyti visas sistemas, kurias taikant galbūt galima paspartinti standartų parengimą, kartu užtikrinant tinkamą visų svarbių suinteresuotų subjektų dalyvavimą, pvz., pagreitinto nagrinėjimo procedūros nustatymą arba galimybę Komisijai paskelbti galiojančių Europos ar ISO standartų aprašą, parengtą už Komisijos kompetencijos ribų, jei manoma, kad tokiais standartais užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga arba taikant laikinas priemones sprendžiama konkrečios rizikos problema, kol nėra nuolatinio sprendimo; |
| --- | --- |

41.

ragina Europos standartizacijos organizacijas ir Komisiją apsvarstyti visas sistemas, kurias taikant galbūt galima paspartinti standartų parengimą, kartu užtikrinant tinkamą visų svarbių suinteresuotų subjektų dalyvavimą, pvz., pagreitinto nagrinėjimo procedūros nustatymą arba galimybę Komisijai paskelbti galiojančių Europos ar ISO standartų aprašą, parengtą už Komisijos kompetencijos ribų, jei manoma, kad tokiais standartais užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga arba taikant laikinas priemones sprendžiama konkrečios rizikos problema, kol nėra nuolatinio sprendimo;

| 42. | ragina patobulinti Komisijos įgaliojimus atlikti standartizaciją, siekiant, kad Europos standartizacijos organizacijos galėtų parengti Europos standartus, tenkinančius techninius reikalavimus, dėl kurių pasiekiama ar įvertinama atitiktis politiniam sprendimui; taip pat mano, kad reikalingas geresnis Europos Komisijos ir Europos standartizacijos organizacijų dalyvavimas ir bendradarbiavimas rengiant projektus; kadangi šios organizacijos veikia bendro sutarimo pagrindu, mano, kad tinkamam sistemos veikimui itin svarbu, jog politiniai klausimai būtų sprendžiami politikos formavimo lygiu, o ne perduodami Europos Komisijai, standartizacijos įstaigoms ar vykdymo užtikrinimo administracinėms institucijoms; |
| --- | --- |

42.

ragina patobulinti Komisijos įgaliojimus atlikti standartizaciją, siekiant, kad Europos standartizacijos organizacijos galėtų parengti Europos standartus, tenkinančius techninius reikalavimus, dėl kurių pasiekiama ar įvertinama atitiktis politiniam sprendimui; taip pat mano, kad reikalingas geresnis Europos Komisijos ir Europos standartizacijos organizacijų dalyvavimas ir bendradarbiavimas rengiant projektus; kadangi šios organizacijos veikia bendro sutarimo pagrindu, mano, kad tinkamam sistemos veikimui itin svarbu, jog politiniai klausimai būtų sprendžiami politikos formavimo lygiu, o ne perduodami Europos Komisijai, standartizacijos įstaigoms ar vykdymo užtikrinimo administracinėms institucijoms;

| 43. | ragina nustatyti oficialaus paprieštaravimo standartui procedūrą, kaip numatyta Sprendime Nr. 768/2008/EB, ir ją įtraukti į BGSD; mano, kad šią procedūrą būtų galima naudoti net prieš standartą paskelbiant ES Oficialiajame leidinyje, tačiau ji neturėtų tapti pakaitalu valstybėms narės, kurios itin didina jų rinkos priežiūrą atliekančių institucijų dalyvavimą standartizavimo sistemoje; |
| --- | --- |

43.

ragina nustatyti oficialaus paprieštaravimo standartui procedūrą, kaip numatyta Sprendime Nr. 768/2008/EB, ir ją įtraukti į BGSD; mano, kad šią procedūrą būtų galima naudoti net prieš standartą paskelbiant ES Oficialiajame leidinyje, tačiau ji neturėtų tapti pakaitalu valstybėms narės, kurios itin didina jų rinkos priežiūrą atliekančių institucijų dalyvavimą standartizavimo sistemoje;

| 44. | ragina Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis užtikrinti Europos standartizacijos sistemos finansinį tvarumą, be kita ko, vystant viešojo ir privataus sektorių partnerystes ir atliekant daugiametį finansinį planavimą, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir našumą; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis užtikrinti Europos standartizacijos sistemos finansinį tvarumą, be kita ko, vystant viešojo ir privataus sektorių partnerystes ir atliekant daugiametį finansinį planavimą, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir našumą;

| 45. | ragina Komisiją vadovaujantis nauja teisėkūros sistema imtis tolesnių veiksmų, kad būtų patobulinta būtina peržiūra; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją vadovaujantis nauja teisėkūros sistema imtis tolesnių veiksmų, kad būtų patobulinta būtina peržiūra;

*

* *

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(2)  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(3)  OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

(4)  OL L 22, 2010 1 26, p. 1.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/7

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisGripo H1N1 valdymas

P7_TA(2011)0077

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gripo H1N1 valdymo 2009–2010 m. Europos Sąjungoje vertinimo (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės sveikatos priežiūros taisykles (2005 m. TSPT) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės sveikatos priežiūros taisykles (2005 m. TSPT) (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. lapkričio 28 d. komunikatą dėl pasirengimo gripo pandemijai ir atsako planavimo Europos bendrijoje (COM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. lapkričio 28 d. komunikatą dėl pasirengimo gripo pandemijai ir atsako planavimo Europos bendrijoje (COM(2005)0607),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 30 d. Tarybos darbo dokumentą klausimais, susijusiais su sveikatos apsauga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 30 d. Tarybos darbo dokumentą klausimais, susijusiais su sveikatos apsauga (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl sveikatos apsaugos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl sveikatos apsaugos (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ELPKC) laikinų gairių dėl „Specialių vakcinų nuo gripo pandemijos naudojimo per 2009 m. H1N1 pandemiją“ dokumentą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ELPKC) laikinų gairių dėl „Specialių vakcinų nuo gripo pandemijos naudojimo per 2009 m. H1N1 pandemiją“ dokumentą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio mėn. PSO rekomendacinį dokumentą dėl pasirengimo gripo pandemijai ir atsako į ją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio mėn. PSO rekomendacinį dokumentą dėl pasirengimo gripo pandemijai ir atsako į ją (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 30 d. (6) Tarybos išvadas dėl A/H1N1 gripo infekcijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 30 d. (6) Tarybos išvadas dėl A/H1N1 gripo infekcijos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 4 d. ELPKC direktoriaus ir Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto keitimąsi nuomonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 4 d. ELPKC direktoriaus ir Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto keitimąsi nuomonėmis,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. rugsėjo 15 d. komunikatą dėl 2009 m. gripo (H1N1) pandemijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. rugsėjo 15 d. komunikatą dėl 2009 m. gripo (H1N1) pandemijos (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl bendro vakcinos nuo gripo A (H1N1) pirkimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl bendro vakcinos nuo gripo A (H1N1) pirkimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl visuomenės ir žiniasklaidos informavimo apie 2009 m. gripo (H1N1) pandemiją (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl visuomenės ir žiniasklaidos informavimo apie 2009 m. gripo (H1N1) pandemiją (9),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl paramos trečiosioms šalims kovojant su gripu A (H1N1) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl paramos trečiosioms šalims kovojant su gripu A (H1N1) (10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl antivirusinių vaistų ir vakcinų leidimų suteikimo reglamentavimo proceso, siekiant 2009 m. apsisaugoti nuo gripo (H1N1) pandemijos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl antivirusinių vaistų ir vakcinų leidimų suteikimo reglamentavimo proceso, siekiant 2009 m. apsisaugoti nuo gripo (H1N1) pandemijos (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl skiepijimo strategijų kovojant su 2009 m. gripo (H1N1) pandemija (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. rugsėjo 15 d. darbo dokumentą dėl skiepijimo strategijų kovojant su 2009 m. gripo (H1N1) pandemija (12),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. priimtą Europos strategiją kovojant su gripu A/H1N1 – vakcinų nauda ir rizikos valdymas (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. priimtą Europos strategiją kovojant su gripu A/H1N1 – vakcinų nauda ir rizikos valdymas (13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl 2009 m. gripo (H1N1) pandemijos, kuriose pateikiamas strateginis požiūris (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl 2009 m. gripo (H1N1) pandemijos, kuriose pateikiamas strateginis požiūris (14),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio 23 d. darbo dokumentą dėl sveikatos apsaugos Europos Sąjungoje ir tarptautiniu mastu (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio 23 d. darbo dokumentą dėl sveikatos apsaugos Europos Sąjungoje ir tarptautiniu mastu (15),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 16 d. vertinimo ataskaitą dėl ES atsako į 2009 m. gripo (H1N1) pandemiją (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 16 d. vertinimo ataskaitą dėl ES atsako į 2009 m. gripo (H1N1) pandemiją (16),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. galutinę ataskaitą dėl Europos vaistų agentūros vertinimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. galutinę ataskaitą dėl Europos vaistų agentūros vertinimo (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2010 m. birželio mėn. priimtą rezoliuciją 1749 (2010) „Kovoje su gripo H1N1 pandemija reikia daugiau aiškumo“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2010 m. birželio mėn. priimtą rezoliuciją 1749 (2010) „Kovoje su gripo H1N1 pandemija reikia daugiau aiškumo“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 1–2 d. konferencijos dėl patirties, įgytos per gripo A (H1N1) pandemiją, išvadas (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 1–2 d. konferencijos dėl patirties, įgytos per gripo A (H1N1) pandemiją, išvadas (19),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno 2010 m. balandžio 29 d. ir 2010 m. gegužės 19 d. rekomendacijas, susijusias su Europos vaistų agentūra (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno 2010 m. balandžio 29 d. ir 2010 m. gegužės 19 d. rekomendacijas, susijusias su Europos vaistų agentūra (20),

| — | atsižvelgdamas į vakcinų nuo pandemijos strategijų ES lygmeniu 2010 m. rugpjūčio 25 d. vertinimo ataskaitą (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vakcinų nuo pandemijos strategijų ES lygmeniu 2010 m. rugpjūčio 25 d. vertinimo ataskaitą (21),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 13 d. Tarybos išvadas dėl patirties, įgytos per gripo A/H1N1 pandemiją, siekiant užtikrinti sveikatos apsaugą ES (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 13 d. Tarybos išvadas dėl patirties, įgytos per gripo A/H1N1 pandemiją, siekiant užtikrinti sveikatos apsaugą ES (22),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl H1N1 pandemijos laikotarpiu įgytos patirties ir Europos Sąjungos sveikatos apsaugos (SEC(2010)1440), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl H1N1 pandemijos laikotarpiu įgytos patirties ir Europos Sąjungos sveikatos apsaugos (SEC(2010)1440),

| — | atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro metinę epidemiologijos ataskaitą dėl užkrečiamųjų ligų Europoje 2010 m. (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro metinę epidemiologijos ataskaitą dėl užkrečiamųjų ligų Europoje 2010 m. (23),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2010 m. spalio 5 d. seminarą „Pandeminis gripas A (H1N1). Europos Sąjungos ir valstybių narių priemonės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2010 m. spalio 5 d. seminarą „Pandeminis gripas A (H1N1). Europos Sąjungos ir valstybių narių priemonės“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0035/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0035/2011),

| A. | kadangi nacionalinės ir tarptautinės sveikatos institucijos, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), 2009 m. gegužės mėn. paskelbė, kad tuo metu H1N1 gripas sukeldavo tik nesunkų susirgimą, tačiau negalėjo tvirtinti, kad taip bus ir toliau, |
| --- | --- |

A.

kadangi nacionalinės ir tarptautinės sveikatos institucijos, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), 2009 m. gegužės mėn. paskelbė, kad tuo metu H1N1 gripas sukeldavo tik nesunkų susirgimą, tačiau negalėjo tvirtinti, kad taip bus ir toliau,

| B. | kadangi pagal Tarptautines sveikatos taisykles, kurios visoms šalims narėms yra privaloma teisinė priemonė, į PSO kompetenciją įeina visuomenės sveikatos stebėsena, tarptautinių visuomenės sveikatos priemonių koordinavimas ir, kai kalbama apie pandemiją galinčius sukelti virusus, aktualaus pavojaus lygių nuo 1 iki 6 nustatymas, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Tarptautines sveikatos taisykles, kurios visoms šalims narėms yra privaloma teisinė priemonė, į PSO kompetenciją įeina visuomenės sveikatos stebėsena, tarptautinių visuomenės sveikatos priemonių koordinavimas ir, kai kalbama apie pandemiją galinčius sukelti virusus, aktualaus pavojaus lygių nuo 1 iki 6 nustatymas,

| C. | kadangi visuotinės pandemijos stadijos nustatomos remiantis Tarptautinių sveikatos taisyklių nuostatomis ir pasikonsultavus su kitomis organizacijomis, institucijomis ir paveiktomis valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

C.

kadangi visuotinės pandemijos stadijos nustatomos remiantis Tarptautinių sveikatos taisyklių nuostatomis ir pasikonsultavus su kitomis organizacijomis, institucijomis ir paveiktomis valstybėmis narėmis,

| D. | kadangi 2009 m. PSO persvarstyti kriterijai, kuriais remiantis nustatoma pandemijos apibrėžtis, pagrįsti vien tik viruso plitimu ir neatsižvelgiama į jo sukeltos ligos pavojingumą, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2009 m. PSO persvarstyti kriterijai, kuriais remiantis nustatoma pandemijos apibrėžtis, pagrįsti vien tik viruso plitimu ir neatsižvelgiama į jo sukeltos ligos pavojingumą,

| E. | kadangi valstybės narės, Europos Komisija ir išorės organizacijos, pvz., PSO, priimdamos sprendimus visuomenės sveikatos klausimais, kurie gali turėti poveikį valstybių narių visuomenės sveikatai ir socialinei politikai, turėtų atsižvelgti į gripo protrūkio viruso virulentiškumą ir plitimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi valstybės narės, Europos Komisija ir išorės organizacijos, pvz., PSO, priimdamos sprendimus visuomenės sveikatos klausimais, kurie gali turėti poveikį valstybių narių visuomenės sveikatai ir socialinei politikai, turėtų atsižvelgti į gripo protrūkio viruso virulentiškumą ir plitimą,

| F. | atsižvelgdamas į tai, jog labai sunku numatyti pandemijos sunkumą ir jos eigą, ir kad visada yra galimybė, kad pandemija Europoje gali pablogėti, kaip kad buvo 1918 ir 1968 metais, |
| --- | --- |

F.

atsižvelgdamas į tai, jog labai sunku numatyti pandemijos sunkumą ir jos eigą, ir kad visada yra galimybė, kad pandemija Europoje gali pablogėti, kaip kad buvo 1918 ir 1968 metais,

| G. | kadangi valstybės narės, atsižvelgdamos į PSO paskelbtą pandemijos pavojų ir rekomendacijas ir laikydamosi prevencijos principo, skubiai ėmėsi priemonių ir panaudojo turimus išteklius, kad įgyvendintų su visuomenės sveikatos veiksmų planus; kadangi paskelbus aukščiausio lygio pavojų, kuris reiškia, kad kilo pandemija, kai kuriais atvejais buvo priimta daug neproporcingų sprendimų visuomenės sveikatos klausimais, |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės narės, atsižvelgdamos į PSO paskelbtą pandemijos pavojų ir rekomendacijas ir laikydamosi prevencijos principo, skubiai ėmėsi priemonių ir panaudojo turimus išteklius, kad įgyvendintų su visuomenės sveikatos veiksmų planus; kadangi paskelbus aukščiausio lygio pavojų, kuris reiškia, kad kilo pandemija, kai kuriais atvejais buvo priimta daug neproporcingų sprendimų visuomenės sveikatos klausimais,

| H. | kadangi PSO tik 2010 m. rugpjūčio mėn. (2010 m. rugpjūčio 10 d. PSO generalinio direktoriaus pranešimas) (24) paskelbė, kad gripas H1N1 jau nebekelia pavojaus, |
| --- | --- |

H.

kadangi PSO tik 2010 m. rugpjūčio mėn. (2010 m. rugpjūčio 10 d. PSO generalinio direktoriaus pranešimas) (24) paskelbė, kad gripas H1N1 jau nebekelia pavojaus,

| I. | kadangi pagal subsidiarumo principą pasirengimas Europos Sąjungoje kilusiai grėsmei sveikatai ir susijusios priemonės priskiriami valstybių narių kompetencijai; kadangi Lisabonos sutartyje valstybės narės raginamos stiprinti bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija ir pažangiąja praktika naudojantis PSO sistema ir esamomis ES institucijomis; kadangi Komisijos taikomų priemonių koordinavimo sustiprinimas, kurį remia Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos vaistų agentūra (EVA) atsižvelgiant į tarptautines sveikatos apsaugos taisykles, padidina nacionalinių priemonių veiksmingumą, |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal subsidiarumo principą pasirengimas Europos Sąjungoje kilusiai grėsmei sveikatai ir susijusios priemonės priskiriami valstybių narių kompetencijai; kadangi Lisabonos sutartyje valstybės narės raginamos stiprinti bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija ir pažangiąja praktika naudojantis PSO sistema ir esamomis ES institucijomis; kadangi Komisijos taikomų priemonių koordinavimo sustiprinimas, kurį remia Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos vaistų agentūra (EVA) atsižvelgiant į tarptautines sveikatos apsaugos taisykles, padidina nacionalinių priemonių veiksmingumą,

| J. | kadangi farmacijos pramonė turėjo reaguoti į netikėtą, neatidėliotiną ir sparčiai didėjantį valstybių narių vakcinų tiekimo poreikį; kadangi pramonė turėjo labai skubiai sukurti naują vakciną, kuri galėtų būti veiksminga šio viruso atveju, |
| --- | --- |

J.

kadangi farmacijos pramonė turėjo reaguoti į netikėtą, neatidėliotiną ir sparčiai didėjantį valstybių narių vakcinų tiekimo poreikį; kadangi pramonė turėjo labai skubiai sukurti naują vakciną, kuri galėtų būti veiksminga šio viruso atveju,

| K. | kadangi šiai krizei valstybėse narėse valdyti buvo skirta daug lėšų ir galbūt jų buvo galima skirti mažiau, jei būtų geriau koordinuoti valstybių narių veiksmai ir valstybių narių ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiksmai, |
| --- | --- |

K.

kadangi šiai krizei valstybėse narėse valdyti buvo skirta daug lėšų ir galbūt jų buvo galima skirti mažiau, jei būtų geriau koordinuoti valstybių narių veiksmai ir valstybių narių ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiksmai,

| L. | kadangi kai kurių valstybių narių išlaidos įgyvendinant kovos su gripu planus visų pirma susijusios su dideliais įsigyjamos vakcinos ir antivirusinių vaistų kiekiais ir kadangi įsigijimo procedūros kai kuriose valstybėse narėse sukėlė rimtą susirūpinimą viešojo pirkimo taisyklių laikymosi ir skaidrumo požiūriu, |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurių valstybių narių išlaidos įgyvendinant kovos su gripu planus visų pirma susijusios su dideliais įsigyjamos vakcinos ir antivirusinių vaistų kiekiais ir kadangi įsigijimo procedūros kai kuriose valstybėse narėse sukėlė rimtą susirūpinimą viešojo pirkimo taisyklių laikymosi ir skaidrumo požiūriu,

| M. | kadangi vakcinos įsigijimo kainos, kuriomis vakciną įsigijo valstybės narės, sudariusios išankstinius susitarimus, žymiai skyrėsi, be kita ko, dėl kiekviename susitarime nustatytų skirtingų atsakomybės sąlygų, |
| --- | --- |

M.

kadangi vakcinos įsigijimo kainos, kuriomis vakciną įsigijo valstybės narės, sudariusios išankstinius susitarimus, žymiai skyrėsi, be kita ko, dėl kiekviename susitarime nustatytų skirtingų atsakomybės sąlygų,

| N. | kadangi įvairiose valstybėse narėse pateikti ieškiniai, kuriuose valstybės tarnautojams keliami kaltinimai korupcija ir suokalbiu, susiję su 2009 m. vasarą visuomenės sveikatos ministerijų ir gripo H1N1 vakcinų gamintojų pasirašytomis sutartimis, |
| --- | --- |

N.

kadangi įvairiose valstybėse narėse pateikti ieškiniai, kuriuose valstybės tarnautojams keliami kaltinimai korupcija ir suokalbiu, susiję su 2009 m. vasarą visuomenės sveikatos ministerijų ir gripo H1N1 vakcinų gamintojų pasirašytomis sutartimis,

| O. | kadangi, Komisijos nuomone, dėl vakcinos tiekėjų nenoro prisiimti visišką atsakomybę galėjo sumažėti piliečių pasitikėjimas vakcinos saugumu; kadangi pasitikėjimui vakcinomis nuo gripo viruso H1N1 kilo grėsmė taip pat ir dėl to, kad informacija apie skiepijimo naudą ir galimą gripo H1N1 pavojų visuomenei buvo neišsami ir prieštaringa, |
| --- | --- |

O.

kadangi, Komisijos nuomone, dėl vakcinos tiekėjų nenoro prisiimti visišką atsakomybę galėjo sumažėti piliečių pasitikėjimas vakcinos saugumu; kadangi pasitikėjimui vakcinomis nuo gripo viruso H1N1 kilo grėsmė taip pat ir dėl to, kad informacija apie skiepijimo naudą ir galimą gripo H1N1 pavojų visuomenei buvo neišsami ir prieštaringa,

| P. | kadangi sprendžiant pagal skirtingas ES ir valstybių narių rekomendacijas dėl pirmumo tvarka skiepytinų asmenų grupių matyti, kad nustatant tinkamą reakciją į gripą H1N1 būta didžiulių neaiškumų ir skirtingų nuomonių, |
| --- | --- |

P.

kadangi sprendžiant pagal skirtingas ES ir valstybių narių rekomendacijas dėl pirmumo tvarka skiepytinų asmenų grupių matyti, kad nustatant tinkamą reakciją į gripą H1N1 būta didžiulių neaiškumų ir skirtingų nuomonių,

| Q. | kadangi pasirengimo gripo pandemijai planavimas dideliu mastu grindžiamas skiepijimo strategijomis; kadangi siekiant, kad skiepijimo strategijos duotų rezultatų, jas reikia rengti atsižvelgiant į tris sąlygas: vakcinos veiksmingumas, įrodymai, kad šios vakcinos privalumai didesni už riziką, ir rizikos grupių numatymas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi pasirengimo gripo pandemijai planavimas dideliu mastu grindžiamas skiepijimo strategijomis; kadangi siekiant, kad skiepijimo strategijos duotų rezultatų, jas reikia rengti atsižvelgiant į tris sąlygas: vakcinos veiksmingumas, įrodymai, kad šios vakcinos privalumai didesni už riziką, ir rizikos grupių numatymas,

| R. | kadangi šių sąlygų atitikties klausimu būtinas skaidrumas, |
| --- | --- |

R.

kadangi šių sąlygų atitikties klausimu būtinas skaidrumas,

| S. | kadangi toleravimo ir imunogeniškumo tyrimuose, kuriuose tirtas dabartinis vakcinos naudojimas, jau nustatytas vakcinų privalumų ir rizikos santykis, |
| --- | --- |

S.

kadangi toleravimo ir imunogeniškumo tyrimuose, kuriuose tirtas dabartinis vakcinos naudojimas, jau nustatytas vakcinų privalumų ir rizikos santykis,

| T. | kadangi reikalingi vakcinų ir antivirusinių vaistų tyrimai, atliekami nepriklausomai nuo farmacijos kompanijų siekiant, kad būtų privačiomis ir viešosiomis lėšomis finansuojamų tyrimų pusiausvyra, |
| --- | --- |

T.

kadangi reikalingi vakcinų ir antivirusinių vaistų tyrimai, atliekami nepriklausomai nuo farmacijos kompanijų siekiant, kad būtų privačiomis ir viešosiomis lėšomis finansuojamų tyrimų pusiausvyra,

| U. | kadangi ateityje gripo pandemijos atveju reikia nuveikti daugiau darbų siekiant gerinti gripo vakcinų, ypač skiriamų didelės rizikos grupėms ir kovojant su pakitusiomis viruso atmainomis, veikimą, |
| --- | --- |

U.

kadangi ateityje gripo pandemijos atveju reikia nuveikti daugiau darbų siekiant gerinti gripo vakcinų, ypač skiriamų didelės rizikos grupėms ir kovojant su pakitusiomis viruso atmainomis, veikimą,

| V. | kadangi dėl iš anksto įsigytų vakcinų ir sistemingo skiepijimo strategijų, ypač pažeidžiamiausiose grupėse, ES buvo geriausiai pasaulyje pasirengęs regionas, vis dėlto dėl didelių ES valstybių narių pasirengimo skirtumų ir tinkamo bendradarbiavimo stokos susilpnėjo bendras ES pasirengimas, |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl iš anksto įsigytų vakcinų ir sistemingo skiepijimo strategijų, ypač pažeidžiamiausiose grupėse, ES buvo geriausiai pasaulyje pasirengęs regionas, vis dėlto dėl didelių ES valstybių narių pasirengimo skirtumų ir tinkamo bendradarbiavimo stokos susilpnėjo bendras ES pasirengimas,

| W. | kadangi pagrindiniai veiksniai, trukdę ES geriau pasirengti, buvo ribotas valstybių narių bendradarbiavimas ir ypač tai, kad nebuvo vykdomi bendri viešieji vakcinų pirkimai, nebuvo bendrų atsargų, valstybių narių solidarumo ir tarpininkavimo sistemos ir kelios valstybės narės nebuvo sudariusios išankstinių vakcinų įsigijimo sutarčių, |
| --- | --- |

W.

kadangi pagrindiniai veiksniai, trukdę ES geriau pasirengti, buvo ribotas valstybių narių bendradarbiavimas ir ypač tai, kad nebuvo vykdomi bendri viešieji vakcinų pirkimai, nebuvo bendrų atsargų, valstybių narių solidarumo ir tarpininkavimo sistemos ir kelios valstybės narės nebuvo sudariusios išankstinių vakcinų įsigijimo sutarčių,

| X. | kadangi, nepaisant pakartotinių Europos ombudsmeno prašymų Europos vaistų agentūrai, visuomenei vis dar neprieinami EVA dokumentai, susiję su mokslinių tyrimų protokolais, klinikiniais tyrimais ir nepageidaujamu jos vertinamų vaistų poveikiu, |
| --- | --- |

X.

kadangi, nepaisant pakartotinių Europos ombudsmeno prašymų Europos vaistų agentūrai, visuomenei vis dar neprieinami EVA dokumentai, susiję su mokslinių tyrimų protokolais, klinikiniais tyrimais ir nepageidaujamu jos vertinamų vaistų poveikiu,

| Y. | kadangi informacija ir pranešimai, susiję su 2009–2010 m. gripu H1N1 ES, atskleidė, kokį svarbų vaidmenį atlieka žiniasklaida, pristatydama prevencines visuomenės sveikatos priemones ir rekomendacijas, taip pat ir pabrėždama tam tikrus protrūkio aspektus ir jo pasekmes, kuri tokiais veiksmais gali keisti visuomenės nuomonę ir viešųjų institucijų reakciją, |
| --- | --- |

Y.

kadangi informacija ir pranešimai, susiję su 2009–2010 m. gripu H1N1 ES, atskleidė, kokį svarbų vaidmenį atlieka žiniasklaida, pristatydama prevencines visuomenės sveikatos priemones ir rekomendacijas, taip pat ir pabrėždama tam tikrus protrūkio aspektus ir jo pasekmes, kuri tokiais veiksmais gali keisti visuomenės nuomonę ir viešųjų institucijų reakciją,

Bendradarbiavimas

| 1. | ragina, kad ES ir valstybėse narėse parengti gripo pandemijos ateityje prevencijos planai būtų persvarstyti siekiant, kad jie būtų veiksmingesni, nuoseklesni ir gana autonomiški ir kiekvienu konkrečiu atveju lanksčiai per trumpiausią laiką prisitaikomi prie realaus pavojaus, remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

1.

ragina, kad ES ir valstybėse narėse parengti gripo pandemijos ateityje prevencijos planai būtų persvarstyti siekiant, kad jie būtų veiksmingesni, nuoseklesni ir gana autonomiški ir kiekvienu konkrečiu atveju lanksčiai per trumpiausią laiką prisitaikomi prie realaus pavojaus, remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis;

| 2. | reikalauja paaiškinti ir prireikus persvarstyti pagrindinių ES lygmeniu medicininių grėsmių valdymo subjektų ir institucijų – Komisijos, ELPKC, EVA, valstybių narių, taip pat neformalių institucijų, kaip antai Sveikatos saugumo komitetas, Su sveikata susijusių nepaprastųjų padėčių operacijų centras ar Visuomenės sveikatos grupė, kurią sudaro aukšti pareigūnai, galintys kištis į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su ligų protrūkių valdymu – vaidmenis, pareigas, kompetenciją, ribas, ryšius ir atsakomybę ir reikalauja užtikrinti, kad ta informacija būtų viešai paskelbta; |
| --- | --- |

2.

reikalauja paaiškinti ir prireikus persvarstyti pagrindinių ES lygmeniu medicininių grėsmių valdymo subjektų ir institucijų – Komisijos, ELPKC, EVA, valstybių narių, taip pat neformalių institucijų, kaip antai Sveikatos saugumo komitetas, Su sveikata susijusių nepaprastųjų padėčių operacijų centras ar Visuomenės sveikatos grupė, kurią sudaro aukšti pareigūnai, galintys kištis į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su ligų protrūkių valdymu – vaidmenis, pareigas, kompetenciją, ribas, ryšius ir atsakomybę ir reikalauja užtikrinti, kad ta informacija būtų viešai paskelbta;

| 3. | džiaugiasi tuo, kad Komisija įsipareigojo išnagrinėti persvarstymo ir ilgalaikio Sveikatos apsaugos komiteto teisinio pagrindo stiprinimo galimybę; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi tuo, kad Komisija įsipareigojo išnagrinėti persvarstymo ir ilgalaikio Sveikatos apsaugos komiteto teisinio pagrindo stiprinimo galimybę;

| 4. | prašo ypatingą dėmesį skirti įvairių sektorių pasirengimui, turint mintyje valstybių narių bendradarbiavimą Sveikatos apsaugos komitete; |
| --- | --- |

4.

prašo ypatingą dėmesį skirti įvairių sektorių pasirengimui, turint mintyje valstybių narių bendradarbiavimą Sveikatos apsaugos komitete;

| 5. | pabrėžia, kad reikia stiprinti ES valstybių narių bendradarbiavimą, taip pat valstybių narių ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro koordinavimą siekiant užtikrinti nuoseklų rizikos valdymą reaguojant į pandemiją pagal Tarptautinės sveikatos priežiūros taisykles; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia stiprinti ES valstybių narių bendradarbiavimą, taip pat valstybių narių ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro koordinavimą siekiant užtikrinti nuoseklų rizikos valdymą reaguojant į pandemiją pagal Tarptautinės sveikatos priežiūros taisykles;

| 6. | ragina tęsti ir gerinti valstybių narių institucijų ir tarptautinių bei regioninių organizacijų bendradarbiavimą ir koordinavimą, ypač ankstyvuose viruso protrūkio etapuose, siekiant nustatyti viruso pavojingumą ir priimti tinkamus valdymo sprendimus; |
| --- | --- |

6.

ragina tęsti ir gerinti valstybių narių institucijų ir tarptautinių bei regioninių organizacijų bendradarbiavimą ir koordinavimą, ypač ankstyvuose viruso protrūkio etapuose, siekiant nustatyti viruso pavojingumą ir priimti tinkamus valdymo sprendimus;

| 7. | mano, jog patartina didinti Visuomenės sveikatos komiteto, kurio veiklą ir vaidmenį reikėtų gerinti siekiant teikti didesnę paramą valstybėms narėms tam, kad jų požiūris į pasirengimą visuomenės sveikatos grėsmei ir nepaprastajai padėčiai, keliančioms susirūpinimą visuomenės sveikata tarptautiniu mastu, ir jų reagavimas būtų nuoseklus, įgaliojimus; |
| --- | --- |

7.

mano, jog patartina didinti Visuomenės sveikatos komiteto, kurio veiklą ir vaidmenį reikėtų gerinti siekiant teikti didesnę paramą valstybėms narėms tam, kad jų požiūris į pasirengimą visuomenės sveikatos grėsmei ir nepaprastajai padėčiai, keliančioms susirūpinimą visuomenės sveikata tarptautiniu mastu, ir jų reagavimas būtų nuoseklus, įgaliojimus;

| 8. | ragina PSO persvarstyti pandemijos apibrėžtį atsižvelgiant ne tik į viruso geografinį paplitimą, bet ir jo pavojingumą; |
| --- | --- |

8.

ragina PSO persvarstyti pandemijos apibrėžtį atsižvelgiant ne tik į viruso geografinį paplitimą, bet ir jo pavojingumą;

| 9. | ragina valstybes nares labiau įtraukti sveikatos specialistus į visus pandemijos prevencijos ir kovos su ja strategijų rengimo ir taikymo etapus; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares labiau įtraukti sveikatos specialistus į visus pandemijos prevencijos ir kovos su ja strategijų rengimo ir taikymo etapus;

| 10. | ragina Europos Sąjungą numatyti daugiau išteklių moksliniams tyrimams ir prevencinių priemonių visuomenės sveikatos priežiūros srityje rengimui siekiant įgyvendinti įsipareigotą tikslą – moksliniams tyrimams ir plėtrai skirti 3 proc. Europos BVP; būtent ragina didinti investicijas, skirtas tam, kad būtų geriau įvertinamas ir numatomas gripo viruso poveikis ir laikotarpiu tarp pandemijų, ir prasidėjus pandemijai; |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Sąjungą numatyti daugiau išteklių moksliniams tyrimams ir prevencinių priemonių visuomenės sveikatos priežiūros srityje rengimui siekiant įgyvendinti įsipareigotą tikslą – moksliniams tyrimams ir plėtrai skirti 3 proc. Europos BVP; būtent ragina didinti investicijas, skirtas tam, kad būtų geriau įvertinamas ir numatomas gripo viruso poveikis ir laikotarpiu tarp pandemijų, ir prasidėjus pandemijai;

| 11. | ragina toliau investuoti į nacionalinius epidemiologinės, serologinės ir virusologinės priežiūros centrus; |
| --- | --- |

11.

ragina toliau investuoti į nacionalinius epidemiologinės, serologinės ir virusologinės priežiūros centrus;

| 12. | pritaria, kad reikia pradėti taikyti procedūrą, kuri valstybėms narėms suteiktų galimybę savanoriškai dalyvauti grupiniuose vakcinų ir antivirusinių vaistų pirkimuose siekiant tam tikrą produktą įsigyti palankiomis kainomis, pagal lanksčius užsakymus ir, be kita ko, turėti vienodas įsigijimo galimybes; |
| --- | --- |

12.

pritaria, kad reikia pradėti taikyti procedūrą, kuri valstybėms narėms suteiktų galimybę savanoriškai dalyvauti grupiniuose vakcinų ir antivirusinių vaistų pirkimuose siekiant tam tikrą produktą įsigyti palankiomis kainomis, pagal lanksčius užsakymus ir, be kita ko, turėti vienodas įsigijimo galimybes;

| 13. | primena, kad pagal dabartinius Sąjungos teisės aktus dėl vaistų atsakomybė už kokybę, saugą ir veiksmingumą, susijusi su leistinomis vaisto indikacijomis, tenka gamintojui, ir ragina, kad valstybės narės, vykdydamos viešuosius vakcinų pirkimus, visapusiškai taikytų šią taisyklę, kaip svarbų elementą siekiant išlaikyti ar atgauti piliečių pasitikėjimą vakcinos saugumu; |
| --- | --- |

13.

primena, kad pagal dabartinius Sąjungos teisės aktus dėl vaistų atsakomybė už kokybę, saugą ir veiksmingumą, susijusi su leistinomis vaisto indikacijomis, tenka gamintojui, ir ragina, kad valstybės narės, vykdydamos viešuosius vakcinų pirkimus, visapusiškai taikytų šią taisyklę, kaip svarbų elementą siekiant išlaikyti ar atgauti piliečių pasitikėjimą vakcinos saugumu;

| 14. | reikalauja, atsižvelgdamas į bendrą ir atsakingą vakcinų tiekimo valdymą, apsvarstyti galimybę palengvinti besivystančių šalių prieigą prie vakcinų produktų pandemijos atveju; |
| --- | --- |

14.

reikalauja, atsižvelgdamas į bendrą ir atsakingą vakcinų tiekimo valdymą, apsvarstyti galimybę palengvinti besivystančių šalių prieigą prie vakcinų produktų pandemijos atveju;

Nepriklausomumas

| 15. | mano, kad Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų naudotis savo nepriklausomos agentūros įgaliojimais ir įvertinti infekcijos pavojingumo riziką ir apie ją pranešti, ir šioms jos užduotims vykdyti turėtų būti numatytos atitinkamos priemonės; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų naudotis savo nepriklausomos agentūros įgaliojimais ir įvertinti infekcijos pavojingumo riziką ir apie ją pranešti, ir šioms jos užduotims vykdyti turėtų būti numatytos atitinkamos priemonės;

| 16. | skatina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą, naudojantis PSO indėliu, prisidėti persvarstant pažangiąją praktiką rengiant nacionalinius parengties planus ir pateikti geriausios praktikos rekomendacijas tokiose srityse, kaip krizės valdymo metodai, skiepijimas ir informavimo strategijos; |
| --- | --- |

16.

skatina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą, naudojantis PSO indėliu, prisidėti persvarstant pažangiąją praktiką rengiant nacionalinius parengties planus ir pateikti geriausios praktikos rekomendacijas tokiose srityse, kaip krizės valdymo metodai, skiepijimas ir informavimo strategijos;

| 17. | reikalauja, kad vykdant vaistų, rekomenduojamų vartoti ypatingos grėsmės sveikatai ir ypač gripo pandemijos atvejais, vertinimą ir pranešant apie juos būtų užtikrinamas didesnis budrumas ir visiškas skaidrumas; |
| --- | --- |

17.

reikalauja, kad vykdant vaistų, rekomenduojamų vartoti ypatingos grėsmės sveikatai ir ypač gripo pandemijos atvejais, vertinimą ir pranešant apie juos būtų užtikrinamas didesnis budrumas ir visiškas skaidrumas;

| 18. | pabrėžia, kad reikalingi vakcinų ir antivirusinių vaistų tyrimai, kurie būtų nepriklausomi nuo farmacijos kompanijų, taip pat skiepijimo stebėsenos požiūriu; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikalingi vakcinų ir antivirusinių vaistų tyrimai, kurie būtų nepriklausomi nuo farmacijos kompanijų, taip pat skiepijimo stebėsenos požiūriu;

| 19. | nori, jog būtų užtikrinta, kad mokslininkai ekspertai neturėtų jokių su farmacijos pramone susijusių finansinių ar kitokių interesų, kurie galėtų paveikti jų nepriklausomumą; prašo parengti Europos elgesio kodeksą, susijusį su mokslininko eksperto funkcijų vykdymu bet kokioje Europos institucijoje, atsakingoje už sveikatos saugą, rizikos valdymą ir jos numatymą; reikalauja, kad kiekvienas ekspertas, prieš pradėdamas eiti pareigas, įsipareigotų laikytis etinių šio elgesio kodekso principų; |
| --- | --- |

19.

nori, jog būtų užtikrinta, kad mokslininkai ekspertai neturėtų jokių su farmacijos pramone susijusių finansinių ar kitokių interesų, kurie galėtų paveikti jų nepriklausomumą; prašo parengti Europos elgesio kodeksą, susijusį su mokslininko eksperto funkcijų vykdymu bet kokioje Europos institucijoje, atsakingoje už sveikatos saugą, rizikos valdymą ir jos numatymą; reikalauja, kad kiekvienas ekspertas, prieš pradėdamas eiti pareigas, įsipareigotų laikytis etinių šio elgesio kodekso principų;

| 20. | reikalauja, kad priimant sprendimus nebūtų leidžiama dalyvauti ekspertams, susijusiems su farmacijos sektoriumi, tačiau konsultuotis su jais galima; |
| --- | --- |

20.

reikalauja, kad priimant sprendimus nebūtų leidžiama dalyvauti ekspertams, susijusiems su farmacijos sektoriumi, tačiau konsultuotis su jais galima;

| 21. | ypač ragina Europos Komisiją, padedant Europos vaistų agentūrai, patobulinti spartesnio leidimų suteikimo procedūras, taikomas tada, kai į rinką pateikiami vaistai, sukurti siekiant reaguoti į kritinį ligos protrūkį – be kita ko, užtikrinant, kad jie būtų tinkami įvairioms gripo atmainoms, skirtingiems pavojingumo lygiams ir skirtingoms tikslinėms grupėms, – taip, kad atitinkami klinikiniai tyrimai būtų atlikti prieš prasidedant pandemijai ir užtikrintų tinkamą šių vaistų atitinkamų grupių vartojimo privalumų ir rizikos santykio vertinimą ir kad prireikus būtų parengti atitinkami teisėkūros pasiūlymai; |
| --- | --- |

21.

ypač ragina Europos Komisiją, padedant Europos vaistų agentūrai, patobulinti spartesnio leidimų suteikimo procedūras, taikomas tada, kai į rinką pateikiami vaistai, sukurti siekiant reaguoti į kritinį ligos protrūkį – be kita ko, užtikrinant, kad jie būtų tinkami įvairioms gripo atmainoms, skirtingiems pavojingumo lygiams ir skirtingoms tikslinėms grupėms, – taip, kad atitinkami klinikiniai tyrimai būtų atlikti prieš prasidedant pandemijai ir užtikrintų tinkamą šių vaistų atitinkamų grupių vartojimo privalumų ir rizikos santykio vertinimą ir kad prireikus būtų parengti atitinkami teisėkūros pasiūlymai;

Skaidrumas

| 22. | ragina Komisiją atlikti ES rekomenduojamų ir valstybėse narėse taikomų skiepijimo nuo gripo strategijų vertinimą, apimantį vakcinų veiksmingumą, jų rizikos ir privalumų palyginimą ir įvairias rekomenduotinas grupes, siekiant vakcinas vartoti saugiai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją atlikti ES rekomenduojamų ir valstybėse narėse taikomų skiepijimo nuo gripo strategijų vertinimą, apimantį vakcinų veiksmingumą, jų rizikos ir privalumų palyginimą ir įvairias rekomenduotinas grupes, siekiant vakcinas vartoti saugiai ir veiksmingai;

| 23. | ragina valstybes nares iki 2011 m. rugsėjo 8 d. pateikti Komisijai informaciją:






  a) | apie įvairias vakcinas ir antivirusinius vaistus, atitinkamai:






  i) | pirktų dozių skaičius, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

ragina valstybes nares iki 2011 m. rugsėjo 8 d. pateikti Komisijai informaciją:

a)

apie įvairias vakcinas ir antivirusinius vaistus, atitinkamai:

i)

pirktų dozių skaičius,

| ii) | bendra pirkimams išleista suma, |
| --- | --- |

ii)

bendra pirkimams išleista suma,

| iii) | iš tiesų panaudotų dozių skaičius, |
| --- | --- |

iii)

iš tiesų panaudotų dozių skaičius,

| iv) | dozių, saugotų kaip atsargos ir grąžintų gamintojui, už kurias gauta kompensacija, arba parduotų kitoms valstybėms narėms arba trečioms šalims, skaičius, |
| --- | --- |

iv)

dozių, saugotų kaip atsargos ir grąžintų gamintojui, už kurias gauta kompensacija, arba parduotų kitoms valstybėms narėms arba trečioms šalims, skaičius,

| b) | apie ligas ir vakcinų ir antivirusinių vaistų šalutinį poveikį, atitinkamai:






  i) | H1N1 injekcijų skaičius, |
| --- | --- | --- |

b)

apie ligas ir vakcinų ir antivirusinių vaistų šalutinį poveikį, atitinkamai:

i)

H1N1 injekcijų skaičius,

| ii) | mirties dėl H1N1 injekcijų skaičius, |
| --- | --- |

ii)

mirties dėl H1N1 injekcijų skaičius,

| iii) | šalutinių poveikių, susijusių su skiepais ir (arba) antivirusiniais vaistais nuo H1N1, apie kuriuos buvo pranešta, skaičius ir jų pobūdis; |
| --- | --- |

iii)

šalutinių poveikių, susijusių su skiepais ir (arba) antivirusiniais vaistais nuo H1N1, apie kuriuos buvo pranešta, skaičius ir jų pobūdis;

| 24. | ragina Komisiją, padedant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui ir Europos vaistų agentūrai, iki 2012 m. kovo 8 d. parengti suvestinę ataskaitą, kurioje būtų pateikta 23 dalyje nurodyta informaciją pagal valstybes nares, ir paskelbti ją viešai, kaip svarbų įnašą persvarstant dabartinius parengties gripo pandemijai planus; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją, padedant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui ir Europos vaistų agentūrai, iki 2012 m. kovo 8 d. parengti suvestinę ataskaitą, kurioje būtų pateikta 23 dalyje nurodyta informaciją pagal valstybes nares, ir paskelbti ją viešai, kaip svarbų įnašą persvarstant dabartinius parengties gripo pandemijai planus;

| 25. | primena EVA apie taisyklėse numatytą pareigą užtikrinti prieigą prie visų dokumentų, susijusių su klinikiniais tyrimais, mokslinių tyrimų protokolais ir nepageidaujamu vaistų, kuriuos vertino agentūros ekspertai, įskaitant vakcinas ir rekomenduotus nuo gripo viruso H1N1 vartoti antivirusinius vaistus, poveikiu; palankiai vertina 2010 m. spalio mėn. EVA patvirtintas naujas prieigos prie dokumentų taisykles; |
| --- | --- |

25.

primena EVA apie taisyklėse numatytą pareigą užtikrinti prieigą prie visų dokumentų, susijusių su klinikiniais tyrimais, mokslinių tyrimų protokolais ir nepageidaujamu vaistų, kuriuos vertino agentūros ekspertai, įskaitant vakcinas ir rekomenduotus nuo gripo viruso H1N1 vartoti antivirusinius vaistus, poveikiu; palankiai vertina 2010 m. spalio mėn. EVA patvirtintas naujas prieigos prie dokumentų taisykles;

| 26. | pripažįsta, kad nustatyti viešosioms sveikatos institucijoms patariančių ekspertų interesų konfliktai sukėlė įtarimų, kad piktnaudžiaujama įtaka ir kenkiama bendram pasitikėjimui šiomis viešosiomis sveikatos institucijomis ir jų rekomendacijomis; mano, kad būtina vengti bet kokių interesų konfliktų; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad nustatyti viešosioms sveikatos institucijoms patariančių ekspertų interesų konfliktai sukėlė įtarimų, kad piktnaudžiaujama įtaka ir kenkiama bendram pasitikėjimui šiomis viešosiomis sveikatos institucijomis ir jų rekomendacijomis; mano, kad būtina vengti bet kokių interesų konfliktų;

| 27. | reikalauja priimti interesų konflikto apibrėžtį, kuri būtų bendra visoms Europos viešosioms sveikatos institucijoms; |
| --- | --- |

27.

reikalauja priimti interesų konflikto apibrėžtį, kuri būtų bendra visoms Europos viešosioms sveikatos institucijoms;

| 28. | ragina tokius interesų konfliktus pateikti nagrinėti Parlamentui atliekant vidaus tyrimą, kurį vykdytų Biudžeto kontrolės komitetas, siekdamas nustatyti, ar išmokos minėtiems ekspertams skirtos teisingai ir skaidriai ir ar buvo laikytasi Europos institucijų procedūrų, kurios paprastai taikomos siekiant išvengti tokių interesų konfliktų; |
| --- | --- |

28.

ragina tokius interesų konfliktus pateikti nagrinėti Parlamentui atliekant vidaus tyrimą, kurį vykdytų Biudžeto kontrolės komitetas, siekdamas nustatyti, ar išmokos minėtiems ekspertams skirtos teisingai ir skaidriai ir ar buvo laikytasi Europos institucijų procedūrų, kurios paprastai taikomos siekiant išvengti tokių interesų konfliktų;

| 29. | ragina, kad būtų skelbiamos visų Europos viešosioms institucijoms patariančių ekspertų, įskaitant neformaliosioms grupėms priklausančius narius, interesų deklaracijos; |
| --- | --- |

29.

ragina, kad būtų skelbiamos visų Europos viešosioms institucijoms patariančių ekspertų, įskaitant neformaliosioms grupėms priklausančius narius, interesų deklaracijos;

| 30. | žino, kad reikia aiškiau ir skaidriau informuoti visuomenę apie riziką ir privalumus; pabrėžia, kad vos tik įvertinus grėsmę sveikatai būtina pateikti aiškią informaciją piliečiams; primygtinai nurodo, kad labai svarbus nuoseklus valstybių narių bendravimas nustatant pranešimo informacijos turinį (pvz., viruso pobūdis, rizikos pobūdis, kaip geriausia jos išvengti, taip pat prevencijos ir (arba) gydymo rizika ir privalumai); |
| --- | --- |

30.

žino, kad reikia aiškiau ir skaidriau informuoti visuomenę apie riziką ir privalumus; pabrėžia, kad vos tik įvertinus grėsmę sveikatai būtina pateikti aiškią informaciją piliečiams; primygtinai nurodo, kad labai svarbus nuoseklus valstybių narių bendravimas nustatant pranešimo informacijos turinį (pvz., viruso pobūdis, rizikos pobūdis, kaip geriausia jos išvengti, taip pat prevencijos ir (arba) gydymo rizika ir privalumai);

| 31. | ragina parengti bendrą Europos strateginį požiūrį į vadinamąsias rizikos grupes, kaip pandemijos atveju su jomis susisiekti ir jas informuoti; |
| --- | --- |

31.

ragina parengti bendrą Europos strateginį požiūrį į vadinamąsias rizikos grupes, kaip pandemijos atveju su jomis susisiekti ir jas informuoti;

| 32. | ragina kurti pasitikėjimu pagrįstus santykius su žiniasklaida, kuriai patikėta visuomenės sveikatos pranešimų sklaida; prašo įsteigti ekspertų grupę, sudarytą iš atrinktų ekspertų, kuri bet kuriuo metu galėtų atsakyti į žurnalistų klausimus, taip pat numatyti spaudos atstovą; |
| --- | --- |

32.

ragina kurti pasitikėjimu pagrįstus santykius su žiniasklaida, kuriai patikėta visuomenės sveikatos pranešimų sklaida; prašo įsteigti ekspertų grupę, sudarytą iš atrinktų ekspertų, kuri bet kuriuo metu galėtų atsakyti į žurnalistų klausimus, taip pat numatyti spaudos atstovą;

| 33. | pabrėžia, kad turi būti numatyta informavimo specialistų atsakomybė ir kad informacinius pranešimus sveikatos tema, ypač pandemijos metu, reikia rengti itin apdairiai; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad turi būti numatyta informavimo specialistų atsakomybė ir kad informacinius pranešimus sveikatos tema, ypač pandemijos metu, reikia rengti itin apdairiai;

| 34. | taigi tikisi, kad nacionalinės sveikatos stebėsenos institucijos kaups ir kompetentingoms ES institucijoms skubiai perduos išsamius nuoseklius duomenis; |
| --- | --- |

34.

taigi tikisi, kad nacionalinės sveikatos stebėsenos institucijos kaups ir kompetentingoms ES institucijoms skubiai perduos išsamius nuoseklius duomenis;

| 35. | mano, jog būtina, kad Komisija ir valstybės narės skubiai atliktų reikiamus persvarstymus, įskaitant geresnes skiepijimo ir informavimo strategijas, siekiant didinti pasitikėjimą visuomenės sveikatos priemonėmis, kurias taikant siekiama pasirengti pandemijoms ir jų išvengti; |
| --- | --- |

35.

mano, jog būtina, kad Komisija ir valstybės narės skubiai atliktų reikiamus persvarstymus, įskaitant geresnes skiepijimo ir informavimo strategijas, siekiant didinti pasitikėjimą visuomenės sveikatos priemonėmis, kurias taikant siekiama pasirengti pandemijoms ir jų išvengti;

*

* *

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, PSO ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, PSO ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/107492.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 ir http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf,

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm

(19)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/4940/html.bookmark ir http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/5251/html.bookmark

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(23)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf

(24)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/15

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisNovatoriškas finansavimas pasauliniu ir Europos lygmenimis

P7_TA(2011)0080

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir į 2009 m. gruodžio 11 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir į 2009 m. gruodžio 11 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdžio protokolą ir į jame paminėtą pranešimą Europos Vadovų Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdžio protokolą ir į jame paminėtą pranešimą Europos Vadovų Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į Belgijos pirmininkavimo ES programą, ypač pasiūlymus dėl novatoriško finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos pirmininkavimo ES programą, ypač pasiūlymus dėl novatoriško finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos priežiūros institucijų (3) ir ypač į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (4), į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos bankininkystės institucijos (5), į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (6) ir į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos priežiūros institucijų (3) ir ypač į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (4), į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos bankininkystės institucijos (5), į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (6) ir į 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (SEC(2010)0409) ir į Komisijos komunikatą dėl Finansų sektoriaus apmokestinimo (COM(2010)0549), taip pat į Komisijos tarnybų lydimąjį darbo dokumentą (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (SEC(2010)0409) ir į Komisijos komunikatą dėl Finansų sektoriaus apmokestinimo (COM(2010)0549), taip pat į Komisijos tarnybų lydimąjį darbo dokumentą (SEC(2010)1166),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Bankų problemų sprendimo fondų (COM(2010)0254), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Bankų problemų sprendimo fondų (COM(2010)0254),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone parengtą G 20 pareiškimą, į 2009 m. balandžio 2 d. Londone parengtą G 20 pareiškimą ir į 2009 m. rugsėjo 25 d. G 20 aukščiausiojo lygio susitikimo Pitsburge vadovų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 15 d. Vašingtone parengtą G 20 pareiškimą, į 2009 m. balandžio 2 d. Londone parengtą G 20 pareiškimą ir į 2009 m. rugsėjo 25 d. G 20 aukščiausiojo lygio susitikimo Pitsburge vadovų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. TVF ataskaitą G 20 dėl finansų sektoriaus apmokestinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. TVF ataskaitą G 20 dėl finansų sektoriaus apmokestinimo,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) profesinių sąjungų patariamojo komiteto 2010 m. vasario 15 d. d okumentą Finansinių sandorių mokesčių parametrai ir EBPO bendrų viešųjų gėrybių išteklių trūkumas 2010–2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) profesinių sąjungų patariamojo komiteto 2010 m. vasario 15 d. d okumentą Finansinių sandorių mokesčių parametrai ir EBPO bendrų viešųjų gėrybių išteklių trūkumas 2010–2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. EBPO pranešimą „Akivaizdi problema, kuri nesprendžiama. Būtinybė imtis spręsti tai, ką daro bankai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. EBPO pranešimą „Akivaizdi problema, kuri nesprendžiama. Būtinybė imtis spręsti tai, ką daro bankai“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo mėn. Austrijos ekonominių tyrimų instituto (WIFO) tyrimą „Bendras finansinių sandorių mokestis. Motyvai, pajamos, įgyvendinamumas ir poveikis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo mėn. Austrijos ekonominių tyrimų instituto (WIFO) tyrimą „Bendras finansinių sandorių mokestis. Motyvai, pajamos, įgyvendinamumas ir poveikis“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Europos pažangiųjų tyrimų fondo dokumentą „Finansinių sandorių mokesčiai. Būtini, įgyvendinami ir pageidautini“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Europos pažangiųjų tyrimų fondo dokumentą „Finansinių sandorių mokesčiai. Būtini, įgyvendinami ir pageidautini“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. Ekonomikos politikos mokslinių tyrimų centro tyrimą „Finansinių sandorių mokesčio nauda“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. Ekonomikos politikos mokslinių tyrimų centro tyrimą „Finansinių sandorių mokesčio nauda“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Valstybės pagalbos rezultatų suvestinė. Kovos su krize pagalbos finansų sektoriui naujausių pokyčių ataskaita (COM(2010)0255), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Valstybės pagalbos rezultatų suvestinė. Kovos su krize pagalbos finansų sektoriui naujausių pokyčių ataskaita (COM(2010)0255),

| — | atsižvelgdamas į asociacijos „Notre Europe“ tyrimą „Vis mažiau anglies dioksido išmetanti Sąjunga? Siekiant geresnio Europos apmokestinimo kovojant su klimato kaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į asociacijos „Notre Europe“ tyrimą „Vis mažiau anglies dioksido išmetanti Sąjunga? Siekiant geresnio Europos apmokestinimo kovojant su klimato kaita“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio baigiamąjį dokumentą „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos aukšto lygio plenarinio posėdžio baigiamąjį dokumentą „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“,

| — | atsižvelgdamas į Vadovaujančios grupės novatoriško vystymosi finansavimo klausimu pareiškimą, parengtą 2010 m. sausio mėn. vykusio Santjago septintojo plenarinio posėdžio metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vadovaujančios grupės novatoriško vystymosi finansavimo klausimu pareiškimą, parengtą 2010 m. sausio mėn. vykusio Santjago septintojo plenarinio posėdžio metu,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Darbo grupės tarptautinių finansinių sandorių vystymosi srityje ekspertų komiteto pranešimą „Solidarumo globalizavimas. Finansinių rinkliavų atvejis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Darbo grupės tarptautinių finansinių sandorių vystymosi srityje ekspertų komiteto pranešimą „Solidarumo globalizavimas. Finansinių rinkliavų atvejis“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0036/2011),

| A. | kadangi precedento neturinti 2007 m. pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė atskleidė didelius pasaulinės finansų sistemos reguliavimo ir priežiūros sistemos veikimo trūkumus, kurie gali būti apibūdinti kaip nereguliuojamų finansų rinkų, per daug sudėtingų produktų ir neskaidrių jurisdikcijų derinys; kadangi Europai reikalingos skaidresnės ir veiksmingesnės finansų rinkos, |
| --- | --- |

A.

kadangi precedento neturinti 2007 m. pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė atskleidė didelius pasaulinės finansų sistemos reguliavimo ir priežiūros sistemos veikimo trūkumus, kurie gali būti apibūdinti kaip nereguliuojamų finansų rinkų, per daug sudėtingų produktų ir neskaidrių jurisdikcijų derinys; kadangi Europai reikalingos skaidresnės ir veiksmingesnės finansų rinkos,

| B. | kadangi laisvos rinkos yra gerovės kūrimo visame pasaulyje pagrindas ir kadangi rinkos ekonomika ir laisva prekyba padeda kurti gerovę ir išbristi žmonėms iš skurdo, |
| --- | --- |

B.

kadangi laisvos rinkos yra gerovės kūrimo visame pasaulyje pagrindas ir kadangi rinkos ekonomika ir laisva prekyba padeda kurti gerovę ir išbristi žmonėms iš skurdo,

| C. | kadangi neįtikėtinas finansinių sandorių apimties didėjimas pasaulinėje ekonomikoje per pastarąjį dešimtmetį – 2007 m. jų kiekis buvo 73,5 kartus didesnis negu nominalus pasaulio BVP, daugiausiai dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų bumo – rodo didėjantį finansinių sandorių ir tikrosios ekonomikos poreikių atotrūkį, |
| --- | --- |

C.

kadangi neįtikėtinas finansinių sandorių apimties didėjimas pasaulinėje ekonomikoje per pastarąjį dešimtmetį – 2007 m. jų kiekis buvo 73,5 kartus didesnis negu nominalus pasaulio BVP, daugiausiai dėl išvestinių finansinių priemonių rinkų bumo – rodo didėjantį finansinių sandorių ir tikrosios ekonomikos poreikių atotrūkį,

| D. | kadangi finansų sektorius labai priklausos nuo prekybos modelių, pvz., sparčiosios prekybos (angl. high-frequency trade), kurie daugiausiai orientuoti į trumpalaikį pelną ir kurių įsiskolinimo lygis yra didelis, o tai buvo viena iš pagrindinių finansų krizės priežasčių; kadangi dėl to atsirado didelis kainų svyravimas ir nuolatinis akcijų ir produktų kainų nukrypimas nuo jų pagrindinio lygmens, |
| --- | --- |

D.

kadangi finansų sektorius labai priklausos nuo prekybos modelių, pvz., sparčiosios prekybos (angl. high-frequency trade), kurie daugiausiai orientuoti į trumpalaikį pelną ir kurių įsiskolinimo lygis yra didelis, o tai buvo viena iš pagrindinių finansų krizės priežasčių; kadangi dėl to atsirado didelis kainų svyravimas ir nuolatinis akcijų ir produktų kainų nukrypimas nuo jų pagrindinio lygmens,

| E. | kadangi įmonių, vyriausybių ir asmenų galimybė skolintis ir skolinti vienas kitam yra labai svarbus pasaulio ekonomikos faktorius; kadangi finansų krizė pateikė netinkamų tarptautinės kapitalo rinkos savybių pavyzdžių; kadangi todėl būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai, |
| --- | --- |

E.

kadangi įmonių, vyriausybių ir asmenų galimybė skolintis ir skolinti vienas kitam yra labai svarbus pasaulio ekonomikos faktorius; kadangi finansų krizė pateikė netinkamų tarptautinės kapitalo rinkos savybių pavyzdžių; kadangi todėl būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai,

| F. | D. kadangi G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose 2008 m. Vašingtone ir 2009 m. Pitsburge buvo pasiektas susitarimas įgyvendinti reformas siekiant stiprinti finansų rinkos reguliavimo sistemas ir priežiūrą siekiant užtikrinti, kad finansų institucijos prisiimtų teisingą savo atsakomybės už suirutę dalį, |
| --- | --- |

F.

D. kadangi G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose 2008 m. Vašingtone ir 2009 m. Pitsburge buvo pasiektas susitarimas įgyvendinti reformas siekiant stiprinti finansų rinkos reguliavimo sistemas ir priežiūrą siekiant užtikrinti, kad finansų institucijos prisiimtų teisingą savo atsakomybės už suirutę dalį,

| G. | kadangi pagrindines krizės išlaidas prisiėmė mokesčių mokėtojai, kurių pinigus daugelio pasaulio šalių vyriausybės panaudojo privačių bankų ir kitų finansų įstaigų gelbėjimui; kadangi dažnėja reikalavimų, kad finansų institucijos ir suinteresuoti subjektai, kurie daugelį metų gaudavo perviršinę akcijų grąžą bei pernelyg dideles metines premijų išmokas ir kuriems atitekdavo didžiausia pasaulio įmonių pelnų dalis, sąžiningai prisidėtų prie išlaidų padengimo, |
| --- | --- |

G.

kadangi pagrindines krizės išlaidas prisiėmė mokesčių mokėtojai, kurių pinigus daugelio pasaulio šalių vyriausybės panaudojo privačių bankų ir kitų finansų įstaigų gelbėjimui; kadangi dažnėja reikalavimų, kad finansų institucijos ir suinteresuoti subjektai, kurie daugelį metų gaudavo perviršinę akcijų grąžą bei pernelyg dideles metines premijų išmokas ir kuriems atitekdavo didžiausia pasaulio įmonių pelnų dalis, sąžiningai prisidėtų prie išlaidų padengimo,

| H. | kadangi ES ypač dėl finansinės pagalbos išlaidų pablogėjo padėtis ir jos paspartino fiskalinės ir skolos krizės, kuri netikėtai tapo našta viešajam biudžetui ir sukėlė rimtą pavojų darbo vietų, gerovės valstybės kūrimui ir klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui, pradžią, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ypač dėl finansinės pagalbos išlaidų pablogėjo padėtis ir jos paspartino fiskalinės ir skolos krizės, kuri netikėtai tapo našta viešajam biudžetui ir sukėlė rimtą pavojų darbo vietų, gerovės valstybės kūrimui ir klimato bei aplinkosaugos tikslų įgyvendinimui, pradžią,

| I. | kadangi trumpalaikių rezultatų siekis ir spekuliacija Europos vyriausybių obligacijų rinkoje buvo euro zonos biudžeto deficito krizės 2009–2010 m. svarbūs sunkinantys veiksniai ir atskleidė glaudžias finansų sektoriaus trūkumų ir viešųjų finansų tvarumo užtikrinimo problemų sąsajas didelio biudžeto deficito ir augančios valstybės ir privačių skolos laikais, |
| --- | --- |

I.

kadangi trumpalaikių rezultatų siekis ir spekuliacija Europos vyriausybių obligacijų rinkoje buvo euro zonos biudžeto deficito krizės 2009–2010 m. svarbūs sunkinantys veiksniai ir atskleidė glaudžias finansų sektoriaus trūkumų ir viešųjų finansų tvarumo užtikrinimo problemų sąsajas didelio biudžeto deficito ir augančios valstybės ir privačių skolos laikais,

| J. | kadangi dabartinės formos Stabilumo ir augimo pakto neveiksmingumas ir valstybių narių konkurencingumo skirtumai paskatino dabartinę diskusiją apie Europos ekonomikos valdymą, kurio pagrindinės sudedamosios dalys turėtų būti priemonės, skirtos sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto, ypač jo prevencinės dalies, nuostatas, daugiau nebedelsiant vykdyti neišvengiamas struktūrines reformas ir koordinuoti mokesčių politiką ir kovą su mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu siekiant apsaugoti mokesčių teisingumą, ir tuo pat metu laipsniškai perkelti mokesčių naštą nuo darbo sektoriaus link kapitalo ir veiklos, turinčios didelį neigiamą išorinį poveikį, |
| --- | --- |

J.

kadangi dabartinės formos Stabilumo ir augimo pakto neveiksmingumas ir valstybių narių konkurencingumo skirtumai paskatino dabartinę diskusiją apie Europos ekonomikos valdymą, kurio pagrindinės sudedamosios dalys turėtų būti priemonės, skirtos sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto, ypač jo prevencinės dalies, nuostatas, daugiau nebedelsiant vykdyti neišvengiamas struktūrines reformas ir koordinuoti mokesčių politiką ir kovą su mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu siekiant apsaugoti mokesčių teisingumą, ir tuo pat metu laipsniškai perkelti mokesčių naštą nuo darbo sektoriaus link kapitalo ir veiklos, turinčios didelį neigiamą išorinį poveikį,

| K. | kadangi ši krizė atskleidė poreikį rasti naujus, plataus masto, sąžiningus ir tvarius pajamų šaltinius ir sustiprinti esamus įstatymus dėl mokesčių vengimo bei geriau juos taikyti siekiant užtikrinti, kad fiskalinis konsolidavimas būtų veiksmingai derinamas su ilgalaikiu ekonomikos atkūrimu, viešųjų finansų tvarumu, darbo vietų kūrimu ir socialine įtrauktimi, kurie yra pagrindiniai ES 2020 m. darbotvarkės prioritetai, |
| --- | --- |

K.

kadangi ši krizė atskleidė poreikį rasti naujus, plataus masto, sąžiningus ir tvarius pajamų šaltinius ir sustiprinti esamus įstatymus dėl mokesčių vengimo bei geriau juos taikyti siekiant užtikrinti, kad fiskalinis konsolidavimas būtų veiksmingai derinamas su ilgalaikiu ekonomikos atkūrimu, viešųjų finansų tvarumu, darbo vietų kūrimu ir socialine įtrauktimi, kurie yra pagrindiniai ES 2020 m. darbotvarkės prioritetai,

| L. | kadangi dideli biudžeto apribojimai, kuriuos paskatino dabartinė krizė, vykdomi tuo metu, kai ES prisiėmė itin svarbius įsipareigojimus pasauliniu mastu, daugiausiai susijusius su tikslais klimato kaitos srityje, Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT) ir vystymosi pagalba, ypač pagalba besivystančioms šalims prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo srityje, |
| --- | --- |

L.

kadangi dideli biudžeto apribojimai, kuriuos paskatino dabartinė krizė, vykdomi tuo metu, kai ES prisiėmė itin svarbius įsipareigojimus pasauliniu mastu, daugiausiai susijusius su tikslais klimato kaitos srityje, Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT) ir vystymosi pagalba, ypač pagalba besivystančioms šalims prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo srityje,

| M. | kadangi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad ES turėtų dėti pastangas suformuoti visuotinį požiūrį į finansų institucijų rinkliavų ir mokesčių sistemos įvedimą, ir ragino ištirti ir toliau nagrinėti visuotinio finansinių sandorių mokesčio (FSM) įvedimo klausimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad ES turėtų dėti pastangas suformuoti visuotinį požiūrį į finansų institucijų rinkliavų ir mokesčių sistemos įvedimą, ir ragino ištirti ir toliau nagrinėti visuotinio finansinių sandorių mokesčio (FSM) įvedimo klausimą,

| N. | kadangi jis jau paprašė Komisijos atlikti poveikio vertinimą ir pateikti teigiamų FSM savybių analizę, taigi prieš imdamasis tolesnių veiksmų jis nusprendė palaukti šios analizės, |
| --- | --- |

N.

kadangi jis jau paprašė Komisijos atlikti poveikio vertinimą ir pateikti teigiamų FSM savybių analizę, taigi prieš imdamasis tolesnių veiksmų jis nusprendė palaukti šios analizės,

| 1. | atkreipia dėmesį į iki šiol Komisijos atliktą darbą atsakant į Parlamento 2010 m. kovo 10 d. rezoliucijoje pateiktą raginimą parengti finansinių sandorių mokesčio nustatymo pasaulio ir ES lygmeniu galimybių studiją; pabrėžia poreikį atlikti išsamų poveikio vertinimą, ir ragina iki 2011 m. vasaros pateikti poveikio vertinimo rezultatus ir galimus konkrečius pasiūlymus, kaip paskelbta Komisijos komunikate „Finansų sektoriaus apmokestinimas“; pabrėžia, kad subalansuota ir nuodugni ES finansinių sandorių mokesčio galimybių studija turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų įgyvendinamas tokio mokesčio įvedimo procesas; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į iki šiol Komisijos atliktą darbą atsakant į Parlamento 2010 m. kovo 10 d. rezoliucijoje pateiktą raginimą parengti finansinių sandorių mokesčio nustatymo pasaulio ir ES lygmeniu galimybių studiją; pabrėžia poreikį atlikti išsamų poveikio vertinimą, ir ragina iki 2011 m. vasaros pateikti poveikio vertinimo rezultatus ir galimus konkrečius pasiūlymus, kaip paskelbta Komisijos komunikate „Finansų sektoriaus apmokestinimas“; pabrėžia, kad subalansuota ir nuodugni ES finansinių sandorių mokesčio galimybių studija turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų įgyvendinamas tokio mokesčio įvedimo procesas;

| 2. | pabrėžia, kad esamų apmokestinimo priemonių tarifų ir apimties didėjimas ir tolesnis viešųjų išlaidų mažinimas negali būti nei patenkinamas, nei tvarus pagrindinių iššūkių Europos ir pasauliniu mastu sprendimas; pabrėžia, kad sprendžiant šiuos iššūkius ir aptariant naujas finansavimo sistemas vienas iš pagrindinių prioritetų turėtų būti priemonių, skirtų stiprinti Europos konkurencingumą ir skatinti ekonomikos augimą, kūrimas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad esamų apmokestinimo priemonių tarifų ir apimties didėjimas ir tolesnis viešųjų išlaidų mažinimas negali būti nei patenkinamas, nei tvarus pagrindinių iššūkių Europos ir pasauliniu mastu sprendimas; pabrėžia, kad sprendžiant šiuos iššūkius ir aptariant naujas finansavimo sistemas vienas iš pagrindinių prioritetų turėtų būti priemonių, skirtų stiprinti Europos konkurencingumą ir skatinti ekonomikos augimą, kūrimas;

| 3. | pabrėžia, kad tinkamai veikianti bendroji rinka yra vertingiausia ES priemonė globaliajame ir konkurencingame pasaulyje ir viena iš pagrindinių Europos augimo varomųjų jėgų; pabrėžia, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas vidaus rinkos stiprinimo ir protingo nacionalinių ir Europos išteklių naudojimo vadovaujantis visapusišku požiūriu į biudžeto reformą, kuri apimtų ir biudžeto išlaidas, ir pajamas, būdų paieškai; pažymi, kad išlaidos turi būti skirtos gauti rezultatams, todėl naujos biudžeto vykdymo finansinės priemonės turi būti protingos, integruotos ir lanksčios; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad tinkamai veikianti bendroji rinka yra vertingiausia ES priemonė globaliajame ir konkurencingame pasaulyje ir viena iš pagrindinių Europos augimo varomųjų jėgų; pabrėžia, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas vidaus rinkos stiprinimo ir protingo nacionalinių ir Europos išteklių naudojimo vadovaujantis visapusišku požiūriu į biudžeto reformą, kuri apimtų ir biudžeto išlaidas, ir pajamas, būdų paieškai; pažymi, kad išlaidos turi būti skirtos gauti rezultatams, todėl naujos biudžeto vykdymo finansinės priemonės turi būti protingos, integruotos ir lanksčios;

| 4. | pabrėžia, kad likusių kliūčių vidaus rinkoje pašalinimas yra geriausias būdas skatinti tikras augimą užtikrinančias politikos kryptis; pažymi, kad tyrimai rodo, jog pašalinus visas kliūtis naudotis keturiomis laisvėmis kasmet būtų galima sutaupyti 200–300 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad likusių kliūčių vidaus rinkoje pašalinimas yra geriausias būdas skatinti tikras augimą užtikrinančias politikos kryptis; pažymi, kad tyrimai rodo, jog pašalinus visas kliūtis naudotis keturiomis laisvėmis kasmet būtų galima sutaupyti 200–300 mlrd. EUR;

| 5. | pažymi, kad svarbu vėl kurti bendrąją rinką, ir pabrėžia, kad ES turi parengti ir veiksmingai įgyvendinti bendras taisykles, kad vidaus rinka galėtų prisidėti prie struktūrinio augimo; pabrėžia, kad pastangos turi būti sutelktos į Europos ekonomikos varomąją jėgą: 20 mln. Europos įmonių, ypač mažų ir vidutinių, vadovauja verslininkai ir kiti kūrybingi asmenys; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad svarbu vėl kurti bendrąją rinką, ir pabrėžia, kad ES turi parengti ir veiksmingai įgyvendinti bendras taisykles, kad vidaus rinka galėtų prisidėti prie struktūrinio augimo; pabrėžia, kad pastangos turi būti sutelktos į Europos ekonomikos varomąją jėgą: 20 mln. Europos įmonių, ypač mažų ir vidutinių, vadovauja verslininkai ir kiti kūrybingi asmenys;

| 6. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turtas yra jos dydis ir kad šis turtas turi būti naudojamas visapusiškai pasinaudojant bendrosios rinkos potencialu ir naudojant ES biudžeto lėšas, kad būtų užtikrinta papildoma nauda viešajam sektoriui skatinant ekonomikos augimo varomąsias jėgas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga turtas yra jos dydis ir kad šis turtas turi būti naudojamas visapusiškai pasinaudojant bendrosios rinkos potencialu ir naudojant ES biudžeto lėšas, kad būtų užtikrinta papildoma nauda viešajam sektoriui skatinant ekonomikos augimo varomąsias jėgas;

| 7. | pabrėžia, kad Komisija turėtų priimti bendrą strateginę programą, nubrėžiančią išsamią investicijų strategiją, kurioje strategijos „Europa 2020“ tikslai ir uždaviniai būtų paversti Europos investicijų prioritetais, būtų nustatyti investicijų poreikiai, susiję su pagrindiniais tikslais ir pavyzdiniais projektais, ir reformos, būtinos siekiant kuo labiau padidinti investicijų, remiamų pagal sanglaudos politiką, poveikį; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Komisija turėtų priimti bendrą strateginę programą, nubrėžiančią išsamią investicijų strategiją, kurioje strategijos „Europa 2020“ tikslai ir uždaviniai būtų paversti Europos investicijų prioritetais, būtų nustatyti investicijų poreikiai, susiję su pagrindiniais tikslais ir pavyzdiniais projektais, ir reformos, būtinos siekiant kuo labiau padidinti investicijų, remiamų pagal sanglaudos politiką, poveikį;

| 8. | pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių novatoriškų finansavimo priemonių privalumų yra jų dvejopa nauda, nes jos tuo pačiu metu gali prisidėti prie svarbių politinių tikslų, pvz., finansų rinkų stabilumo ir skaidrumo, pasiekimo ir suteikia didelį pajamų potencialą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad taip pat turėtų būti atsižvelgta į šių priemonių įtaką finansų sektoriaus neigiamam šalutiniam poveikiui; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių novatoriškų finansavimo priemonių privalumų yra jų dvejopa nauda, nes jos tuo pačiu metu gali prisidėti prie svarbių politinių tikslų, pvz., finansų rinkų stabilumo ir skaidrumo, pasiekimo ir suteikia didelį pajamų potencialą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad taip pat turėtų būti atsižvelgta į šių priemonių įtaką finansų sektoriaus neigiamam šalutiniam poveikiui;

Finansų sektoriaus apmokestinimas

| 9. | primena, kad nustatyta, jog su mokesčių slėpimu ir mokestiniu sukčiavimu susiję finansiniai nuostoliai Europoje kiekvienais metais siekia 200– 250 mlrd. EUR; todėl mano, kad mokestinio sukčiavimo lygmens mažinimas padėtų mažinti valstybės biudžeto deficitą nedidinant mokesčių; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad novatoriškas finansavimas turėtų sustiprinti valstybių narių, ES ir tarptautinės bendruomenės pastangas kovoti su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu, taip pat kitomis neteisėtomis kapitalo nutekėjimo formomis, kuris turi didelį poveikį biudžetui; |
| --- | --- |

9.

primena, kad nustatyta, jog su mokesčių slėpimu ir mokestiniu sukčiavimu susiję finansiniai nuostoliai Europoje kiekvienais metais siekia 200– 250 mlrd. EUR; todėl mano, kad mokestinio sukčiavimo lygmens mažinimas padėtų mažinti valstybės biudžeto deficitą nedidinant mokesčių; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad novatoriškas finansavimas turėtų sustiprinti valstybių narių, ES ir tarptautinės bendruomenės pastangas kovoti su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu, taip pat kitomis neteisėtomis kapitalo nutekėjimo formomis, kuris turi didelį poveikį biudžetui;

| 10. | pabrėžia, kad pasibaigus krizei ES reikia įtikinti savo piliečius, kad ji turi ryžto ir priemonių žengti pirmyn įgyvendindama fiskalinio konsolidavimo strategiją ir ekonomikos skatinimo politikos priemones, siekiant užtikrinti ilgalaikį ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad pasibaigus krizei ES reikia įtikinti savo piliečius, kad ji turi ryžto ir priemonių žengti pirmyn įgyvendindama fiskalinio konsolidavimo strategiją ir ekonomikos skatinimo politikos priemones, siekiant užtikrinti ilgalaikį ekonomikos atsigavimą;

| 11. | mano, kad nors pastaruoju metu buvo pasiekta didelė pažanga reguliavimo ir priežiūros srityse, ES požiūris į finansų sektorių neapima mokesčių politikos aspektą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad nors pastaruoju metu buvo pasiekta didelė pažanga reguliavimo ir priežiūros srityse, ES požiūris į finansų sektorių neapima mokesčių politikos aspektą;

| 12. | teigiamai vertina Komisijos pripažinimą, kad finansų sektorius nepakankamai apmokestinamas, ypač dėl to, kad daugeliui finansinių paslaugų netaikomas PVM, ir ragina parengti naujoviškas finansavimo priemones siekiant gauti iš šio sektoriaus daugiau pajamų ir prisidėti prie mokesčių naštos sumažinimo darbo žmonėms; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina Komisijos pripažinimą, kad finansų sektorius nepakankamai apmokestinamas, ypač dėl to, kad daugeliui finansinių paslaugų netaikomas PVM, ir ragina parengti naujoviškas finansavimo priemones siekiant gauti iš šio sektoriaus daugiau pajamų ir prisidėti prie mokesčių naštos sumažinimo darbo žmonėms;

| 13. | mano, kad FSM įvedimas galėtų padėti spręsti didėjančių ir labai žalingų prekybos modelių finansų rinkose klausimą, pvz., kai kurie trumpalaikiai ir automatiniai sparčiosios prekybos sandoriai, ir pažaboti spekuliaciją; pabrėžia, kad FSM suteiktų galimybių pagerinti rinkos veiksmingumą, padidinti skaidrumą, sumažinti per didelį kainų svyravimą ir sukurti paskatas finansų sektoriui vykdyti ilgalaikes investicijas, turinčias pridėtinę vertę tikrajai ekonomikai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad FSM įvedimas galėtų padėti spręsti didėjančių ir labai žalingų prekybos modelių finansų rinkose klausimą, pvz., kai kurie trumpalaikiai ir automatiniai sparčiosios prekybos sandoriai, ir pažaboti spekuliaciją; pabrėžia, kad FSM suteiktų galimybių pagerinti rinkos veiksmingumą, padidinti skaidrumą, sumažinti per didelį kainų svyravimą ir sukurti paskatas finansų sektoriui vykdyti ilgalaikes investicijas, turinčias pridėtinę vertę tikrajai ekonomikai;

| 14. | pabrėžia dabartinius mažo tarifo FSM pajamų skaičiavimus, kuriais remiantis esant plačiai mokesčių bazei būtų galima per metus surinkti beveik 200 mlrd. eurų ES mastu ir 650 mlrd. dolerių pasauliniu mastu; mano, kad tai būtų svarbus finansų sektoriaus indėlis į su krize susijusių išlaidų padengimą ir viešųjų finansų tvarumą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia dabartinius mažo tarifo FSM pajamų skaičiavimus, kuriais remiantis esant plačiai mokesčių bazei būtų galima per metus surinkti beveik 200 mlrd. eurų ES mastu ir 650 mlrd. dolerių pasauliniu mastu; mano, kad tai būtų svarbus finansų sektoriaus indėlis į su krize susijusių išlaidų padengimą ir viešųjų finansų tvarumą;

| 15. | atkreipia dėmesį į diskusijos dėl FSM raidą ir skirtingą požiūrį į tokio mokesčio įgyvendinamumą, veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat prasidedančią diskusiją dėl finansinės veiklos mokesčio (FVM), tačiau pažymi, kad G 20 iki šiol nesugebėjo skatinti prasmingų bendrų iniciatyvų šiuo klausimu; ragina G20 lyderius paspartinti derybas dėl susitarimo dėl visuotinio FSM minimalių bendrų elementų ir pateikti rekomendacijas dėl pageidaujamo būsimo šio įvairių rūšių apmokestinimo; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į diskusijos dėl FSM raidą ir skirtingą požiūrį į tokio mokesčio įgyvendinamumą, veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat prasidedančią diskusiją dėl finansinės veiklos mokesčio (FVM), tačiau pažymi, kad G 20 iki šiol nesugebėjo skatinti prasmingų bendrų iniciatyvų šiuo klausimu; ragina G20 lyderius paspartinti derybas dėl susitarimo dėl visuotinio FSM minimalių bendrų elementų ir pateikti rekomendacijas dėl pageidaujamo būsimo šio įvairių rūšių apmokestinimo;

| 16. | rekomenduoja įvesti finansinių sandorių mokestį, kuris padėtų gerinti rinkų veikimą, nes būtų mažinama spekuliacija, ir padėtų finansuoti visuotines viešąsias gėrybes bei mažinti valstybės biudžeto deficitą; mano, kad finansinių sandorių mokestį reikėtų įvesti kaip įmanoma plačiau ir kad ES turėtų skatinti įvesti FSM pasaulio mastu, jeigu nepavyktų pasiekti šio tikslo, ES turėtų visų pirma pradėti taikyti FSM Europos lygiu; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti galimybių tyrimą atsižvelgiant į vienodų veikimo galimybių pasauliniu mastu poreikį ir pateikti konkrečius teisėkūros pasiūlymus; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja įvesti finansinių sandorių mokestį, kuris padėtų gerinti rinkų veikimą, nes būtų mažinama spekuliacija, ir padėtų finansuoti visuotines viešąsias gėrybes bei mažinti valstybės biudžeto deficitą; mano, kad finansinių sandorių mokestį reikėtų įvesti kaip įmanoma plačiau ir kad ES turėtų skatinti įvesti FSM pasaulio mastu, jeigu nepavyktų pasiekti šio tikslo, ES turėtų visų pirma pradėti taikyti FSM Europos lygiu; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti galimybių tyrimą atsižvelgiant į vienodų veikimo galimybių pasauliniu mastu poreikį ir pateikti konkrečius teisėkūros pasiūlymus;

| 17. | pabrėžia, kad nagrinėjant galimybes įvesti finansinių sandorių mokesčius pasaulio ir ES lygmeniu turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, sukauptą įvedus sektorinius sandorių mokesčius valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad nagrinėjant galimybes įvesti finansinių sandorių mokesčius pasaulio ir ES lygmeniu turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, sukauptą įvedus sektorinius sandorių mokesčius valstybių narių lygmeniu;

| 18. | be to, pabrėžia, kad vien tik spekuliacinio pobūdžio sandorių perkėlimas į kitas valstybes turėtų nedidelį žalingą poveikį, bet taip pat galėtų prisidėti prie didesnio rinkų efektyvumo; taip pat pabrėžia, kad ne visi spekuliaciniais laikomi veiksmai turi būti pasmerkti, kadangi tam tikrų rūšių rizikinga veikla gali padidinti ES finansų rinkų stabilumą; |
| --- | --- |

18.

be to, pabrėžia, kad vien tik spekuliacinio pobūdžio sandorių perkėlimas į kitas valstybes turėtų nedidelį žalingą poveikį, bet taip pat galėtų prisidėti prie didesnio rinkų efektyvumo; taip pat pabrėžia, kad ne visi spekuliaciniais laikomi veiksmai turi būti pasmerkti, kadangi tam tikrų rūšių rizikinga veikla gali padidinti ES finansų rinkų stabilumą;

| 19. | pabrėžia, kad centralizuotoje Europos rinkoje centrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos galėtų palengvinti ES FSM, kuris kainuotų nedaug administraciniu požiūriu ir kurį būtų paprasta taikyti, įvedimą; tačiau primena, kad kuriant FSM techninius aspektus turi būti atsižvelgiama į tai, kad finansų pramonė yra pasaulinė ir tarpusavyje persipynusi; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad centralizuotoje Europos rinkoje centrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos galėtų palengvinti ES FSM, kuris kainuotų nedaug administraciniu požiūriu ir kurį būtų paprasta taikyti, įvedimą; tačiau primena, kad kuriant FSM techninius aspektus turi būti atsižvelgiama į tai, kad finansų pramonė yra pasaulinė ir tarpusavyje persipynusi;

| 20. | pažymi, kad naujasis Komisijos komunikatas yra pirmasis žingsnis pradedant spręsti šį klausimą; mano, kad Komisijai ir jos poveikio vertinimui tenka našta parodyti, kokių esama FSM įvedimo ES lygmeniu galimų privalumų ir(arba) trūkumų; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad naujasis Komisijos komunikatas yra pirmasis žingsnis pradedant spręsti šį klausimą; mano, kad Komisijai ir jos poveikio vertinimui tenka našta parodyti, kokių esama FSM įvedimo ES lygmeniu galimų privalumų ir(arba) trūkumų;

| 21. | pažymi, kad naujame Komisijos komunikate numatytas įvairių finansų sektoriaus apmokestinimo variantų poveikio įvertinimas ir ragina Komisiją savo galimybių studijoje taip pat spręsti sandorių ir pajamų geografinės asimetrijos klausimą ir ištirti laipsniško ar diferencijuoto tarifo nustatymo remiantis turto kategorija, mokesčio taikymo sritimi, dalyvaujančio veikėjo pobūdžiu ar kai kurių rūšių sandorių trumpalaikiu ir spekuliatyviniu pobūdžiu, galimybę; prašo Komisijos pasinaudoti visais turimais mokslinių tyrimų rezultatais; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad naujame Komisijos komunikate numatytas įvairių finansų sektoriaus apmokestinimo variantų poveikio įvertinimas ir ragina Komisiją savo galimybių studijoje taip pat spręsti sandorių ir pajamų geografinės asimetrijos klausimą ir ištirti laipsniško ar diferencijuoto tarifo nustatymo remiantis turto kategorija, mokesčio taikymo sritimi, dalyvaujančio veikėjo pobūdžiu ar kai kurių rūšių sandorių trumpalaikiu ir spekuliatyviniu pobūdžiu, galimybę; prašo Komisijos pasinaudoti visais turimais mokslinių tyrimų rezultatais;

| 22. | ragina Komisiją savo galimybių studijoje išanalizuoti įvairius galimus ES FSM taikymo variantus, jų poveikį ir naudą ekonomikai ir visuomenei sumažinant spekuliacinių finansinių sandorių srauto dydį, dėl kurio šiuo metu yra rimtų rinkos iškraipymų; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją savo galimybių studijoje išanalizuoti įvairius galimus ES FSM taikymo variantus, jų poveikį ir naudą ekonomikai ir visuomenei sumažinant spekuliacinių finansinių sandorių srauto dydį, dėl kurio šiuo metu yra rimtų rinkos iškraipymų;

| 23. | pabrėžia, kad FSM turėtų turėti kuo platesnę bazę, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos finansų rinkose ir sandoriai nebūtų nukreipti į mažiau skaidrią aplinką; todėl mano, kad Komisija savo galimybių studijoje turėtų išnagrinėti visus finansinio turto sandorius, kaip, pvz., biržoje ir nebiržinėje rinkoje vykdomi neatidėliotini ir išvestinių finansinių priemonių sandoriai; pažymi, kad FSM klasifikavimas, apibrėžiant diferencijuotas normas skirtingose prekybos vietose, galėtų sustiprinti rinkos stabilumą, t. y. sukurti tinkamas paskatas finansų rinkos dalyviams, kad jie vietoj ne biržos finansinių priemonių sandorių vis plačiau naudotųsi skaidriomis ir gerai reguliuojamomis prekybos vietomis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad FSM turėtų turėti kuo platesnę bazę, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos finansų rinkose ir sandoriai nebūtų nukreipti į mažiau skaidrią aplinką; todėl mano, kad Komisija savo galimybių studijoje turėtų išnagrinėti visus finansinio turto sandorius, kaip, pvz., biržoje ir nebiržinėje rinkoje vykdomi neatidėliotini ir išvestinių finansinių priemonių sandoriai; pažymi, kad FSM klasifikavimas, apibrėžiant diferencijuotas normas skirtingose prekybos vietose, galėtų sustiprinti rinkos stabilumą, t. y. sukurti tinkamas paskatas finansų rinkos dalyviams, kad jie vietoj ne biržos finansinių priemonių sandorių vis plačiau naudotųsi skaidriomis ir gerai reguliuojamomis prekybos vietomis;

| 24. | atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina naują Komisijos pasiūlymą dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių ir skolintų vertybinių popierių pardavimo, kuriame visiems ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandoriams nustatomi aiškūs centralizuotos tarpuskaitos ir prekybos bazės reikalavimai, ir šio plačiai pagrįsto ES FSM įgyvendinimas tampa techniškai įmanomas; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina naują Komisijos pasiūlymą dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių ir skolintų vertybinių popierių pardavimo, kuriame visiems ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandoriams nustatomi aiškūs centralizuotos tarpuskaitos ir prekybos bazės reikalavimai, ir šio plačiai pagrįsto ES FSM įgyvendinimas tampa techniškai įmanomas;

| 25. | ragina nustatyti, kas galiausiai sumokės mokesčius, nes mokesčiai paprastai tenka vartotojams, t. y. šiuo atveju mažmeniniams investuotojams ir privatiems asmenims; pabrėžia, kad siekiant tam užkirsti kelią, reikia išsamių taisyklių dėl išimčių ir ribų; |
| --- | --- |

25.

ragina nustatyti, kas galiausiai sumokės mokesčius, nes mokesčiai paprastai tenka vartotojams, t. y. šiuo atveju mažmeniniams investuotojams ir privatiems asmenims; pabrėžia, kad siekiant tam užkirsti kelią, reikia išsamių taisyklių dėl išimčių ir ribų;

| 26. | teigiamai vertina naują TVF pasiūlymą dėl mokesčio bankų turtui, kurį palaiko Komisija, kad kiekviena šalis galėtų surinkti nuo 2 iki 4 proc. BVP būsimų krizių reguliavimo priemonių finansavimui; mano, kad bankų rinkliavos turėtų būti proporcingos atitinkamos kredito įstaigos sisteminei svarbai ir su veikla susijusios rizikos lygmeniui; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina naują TVF pasiūlymą dėl mokesčio bankų turtui, kurį palaiko Komisija, kad kiekviena šalis galėtų surinkti nuo 2 iki 4 proc. BVP būsimų krizių reguliavimo priemonių finansavimui; mano, kad bankų rinkliavos turėtų būti proporcingos atitinkamos kredito įstaigos sisteminei svarbai ir su veikla susijusios rizikos lygmeniui;

| 27. | pažymi, kad bankų rinkliavos, finansinės veiklos mokestis ir FSM tarnauja skirtingiems ekonominiams tikslams ir teikia skirtingas pajamų didinimo galimybes; pabrėžia, kad, kadangi jos paremtos balanso pozicija, bankų rinkliavos negali atlikti finansinių spekuliacijų pažabojimo ir tolesnio šešėlinės bankų sistemos reguliavimo vaidmens; atsižvelgdamas į tai, be to, pabrėžia finansinės priežiūros mechanizmų ir skaidrumo svarbą padidinant finansų sistemos atsparumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad bankų rinkliavos, finansinės veiklos mokestis ir FSM tarnauja skirtingiems ekonominiams tikslams ir teikia skirtingas pajamų didinimo galimybes; pabrėžia, kad, kadangi jos paremtos balanso pozicija, bankų rinkliavos negali atlikti finansinių spekuliacijų pažabojimo ir tolesnio šešėlinės bankų sistemos reguliavimo vaidmens; atsižvelgdamas į tai, be to, pabrėžia finansinės priežiūros mechanizmų ir skaidrumo svarbą padidinant finansų sistemos atsparumą ir stabilumą;

| 28. | atkreipia dėmesį į TVF pasiūlymą dėl finansinės veiklos mokesčio (FVM) ir į neseniai paskelbtą Komisijos įsipareigojimą atlikti išsamų jo potencialo poveikio vertinimą; pabrėžia, kad FVM yra daugiausia į pajamas orientuota mokestinė priemonė, skirta finansų sektoriui, leidžianti apmokestinti konkrečias pajamas ir pernelyg rizikingus sandorius, ir juo galėtų būti sprendžiama dabartinė problema, susijusi su finansų sektoriaus neapmokestinimo PVM išimtine tvarka; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į TVF pasiūlymą dėl finansinės veiklos mokesčio (FVM) ir į neseniai paskelbtą Komisijos įsipareigojimą atlikti išsamų jo potencialo poveikio vertinimą; pabrėžia, kad FVM yra daugiausia į pajamas orientuota mokestinė priemonė, skirta finansų sektoriui, leidžianti apmokestinti konkrečias pajamas ir pernelyg rizikingus sandorius, ir juo galėtų būti sprendžiama dabartinė problema, susijusi su finansų sektoriaus neapmokestinimo PVM išimtine tvarka;

| 29. | supranta, kad esama skirtingų papildomų pajamų, gaunamų iš finansų sektoriaus apmokestinimo nacionaliniu ir Europos lygmenimis, valdymo galimybių; pabrėžia, kad turėtų būti išspręstas klausimas dėl iš pasaulinio FSM gautų lėšų panaudojimo ir kad, siekiant suteikti mokesčių mokėtojams tinkamą papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo idėjos loginį pagrindimą, bendrų diskusijų dėl novatoriško finansavimo esminiu elementu turėtų būti laikomas įvairių variantų įvertinimas ir jų eiliškumo pagal svarbą nustatymas; pabrėžia, kad dėl jo pasaulinio pobūdžio iš pasaulinio FSM gaunamos pajamos turėtų būti naudojamos pasaulinės politikos tikslų, tokių kaip vystymosi ir skurdo mažinimo besivystančiose šalyse bei kovos su klimato kaita, finansavimui užtikrinti; atkreipia dėmesį į Komisijos tikslą padidinti ES biudžeto apimtį naudojant novatoriškas finansines priemones; yra įsitikinęs, kad siekiant išsaugoti minėtų novatoriškų finansavimo priemonių Europos pridėtinę vertę šių pajamų dalis galėtų būti skirta ES projektų ir politikos finansavimui; primena, kad naujame Komisijos komunikate dėl ES biudžeto peržiūros finansų sektoriaus apmokestinimas ES laikomas galimu nuosavų išteklių šaltiniu; ragina surengti plačias ES institucijų, nacionalinių parlamentų, ES suinteresuotųjų šalių ir pilietinės visuomenės atstovų diskusijas dėl galimų pasirinkimų, susijusių su šia politika, lėšų, kurios bus skiriamos ES ir nacionaliniu lygmenimis, dalimis ir įvairiais būdais šiam tikslui pasiekti; lėšų, skiriamų nacionaliniu lygmeniu, dalies valdymo klausimu pažymi, kad, reikėtų įvertinti visas pasirinkimo galimybes, įskaitant pajamų skyrimą viešųjų finansų konsolidavimui; |
| --- | --- |

29.

supranta, kad esama skirtingų papildomų pajamų, gaunamų iš finansų sektoriaus apmokestinimo nacionaliniu ir Europos lygmenimis, valdymo galimybių; pabrėžia, kad turėtų būti išspręstas klausimas dėl iš pasaulinio FSM gautų lėšų panaudojimo ir kad, siekiant suteikti mokesčių mokėtojams tinkamą papildomo finansų sektoriaus apmokestinimo idėjos loginį pagrindimą, bendrų diskusijų dėl novatoriško finansavimo esminiu elementu turėtų būti laikomas įvairių variantų įvertinimas ir jų eiliškumo pagal svarbą nustatymas; pabrėžia, kad dėl jo pasaulinio pobūdžio iš pasaulinio FSM gaunamos pajamos turėtų būti naudojamos pasaulinės politikos tikslų, tokių kaip vystymosi ir skurdo mažinimo besivystančiose šalyse bei kovos su klimato kaita, finansavimui užtikrinti; atkreipia dėmesį į Komisijos tikslą padidinti ES biudžeto apimtį naudojant novatoriškas finansines priemones; yra įsitikinęs, kad siekiant išsaugoti minėtų novatoriškų finansavimo priemonių Europos pridėtinę vertę šių pajamų dalis galėtų būti skirta ES projektų ir politikos finansavimui; primena, kad naujame Komisijos komunikate dėl ES biudžeto peržiūros finansų sektoriaus apmokestinimas ES laikomas galimu nuosavų išteklių šaltiniu; ragina surengti plačias ES institucijų, nacionalinių parlamentų, ES suinteresuotųjų šalių ir pilietinės visuomenės atstovų diskusijas dėl galimų pasirinkimų, susijusių su šia politika, lėšų, kurios bus skiriamos ES ir nacionaliniu lygmenimis, dalimis ir įvairiais būdais šiam tikslui pasiekti; lėšų, skiriamų nacionaliniu lygmeniu, dalies valdymo klausimu pažymi, kad, reikėtų įvertinti visas pasirinkimo galimybes, įskaitant pajamų skyrimą viešųjų finansų konsolidavimui;

| 30. | pabrėžia, kad šių naujų apmokestinimo priemonių įvedimo finansų sektoriuje galimybė turėtų būti ištirta įvertinant esamą šio sektoriaus mokesčių aplinką, atsižvelgiant į galintį kilti antrinį poveikį ir daugiausia dėmesio skiriant senų ir naujų mokesčių sąveikos nustatymui; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad šių naujų apmokestinimo priemonių įvedimo finansų sektoriuje galimybė turėtų būti ištirta įvertinant esamą šio sektoriaus mokesčių aplinką, atsižvelgiant į galintį kilti antrinį poveikį ir daugiausia dėmesio skiriant senų ir naujų mokesčių sąveikos nustatymui;

| 31. | atkreipia dėmesį į Komisijos tikslą padidinti ES biudžeto apimtį naudojant novatoriškas finansines priemone ir pripažįsta privataus sektoriaus lėšų ir valstybės lėšų bendro naudojimo potencialią naudą; vis dėlto supranta, kad dėl specialios paskirties priemonių naudojimo projektų finansavimui gali padidėti neapibrėžtieji įsipareigojimai; mano, kad šios priemonės turėtų būti taikomos tuo pačiu metu visiškai skaidriai atskleidžiant informaciją, taip pat demokratiškai nustatant tinkamas investicijų gaires, rizikos valdymo tvarką, pozicijų ribas ir kontrolės bei priežiūros tvarką; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į Komisijos tikslą padidinti ES biudžeto apimtį naudojant novatoriškas finansines priemone ir pripažįsta privataus sektoriaus lėšų ir valstybės lėšų bendro naudojimo potencialią naudą; vis dėlto supranta, kad dėl specialios paskirties priemonių naudojimo projektų finansavimui gali padidėti neapibrėžtieji įsipareigojimai; mano, kad šios priemonės turėtų būti taikomos tuo pačiu metu visiškai skaidriai atskleidžiant informaciją, taip pat demokratiškai nustatant tinkamas investicijų gaires, rizikos valdymo tvarką, pozicijų ribas ir kontrolės bei priežiūros tvarką;

Euroobligacijos ir Europos projektų obligacijos

| 32. | pažymi, kad euroobligacijos vis dažniau minimos kaip bendra skolų valdymo priemonė; atkreipia dėmesį į visus pasiūlymus ir iniciatyvas šiuo klausimu; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją nedelsiant reaguoti į 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliucijoje (8) dėl nuolatinio krizių valdymo mechanizmo išsakytą Parlamento raginimą pateikti politinį signalą, būtiną kad Komisija pradėtų tyrimą dėl būsimų euro obligacijų sistemos, pagal kurią aiškiai nurodomos sąlygos, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms joje dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad euroobligacijos vis dažniau minimos kaip bendra skolų valdymo priemonė; atkreipia dėmesį į visus pasiūlymus ir iniciatyvas šiuo klausimu; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją nedelsiant reaguoti į 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliucijoje (8) dėl nuolatinio krizių valdymo mechanizmo išsakytą Parlamento raginimą pateikti politinį signalą, būtiną kad Komisija pradėtų tyrimą dėl būsimų euro obligacijų sistemos, pagal kurią aiškiai nurodomos sąlygos, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms joje dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai;

| 33. | pritaria idėjai išleisti bendras Europos projektų obligacijas, kad būtų finansuoti dideli Europos infrastruktūros poreikiai ir struktūriniai projektai vykdant ES 2020 m. darbotvarkę ir įgyvendinant numatomas naujas ES strategijas, pvz., naująją strategiją dėl energetikos infrastruktūros plėtros, taip pat kitus didelės apimties projektus; mano, kad ES projektų obligacijos užtikrintų reikalingas investicijas ir suteiktų pakankamai pasitikėjimo, kad pagrindiniai investiciniai projektai pritrauktų reikiamą paramą ir taptų svarbia priemone siekiant padidinti valstybės paramos apimtis; primena, kad, siekiant tvarios plėtros Europoje, šiais projektais taip pat turi būti prisidedama prie ekologiniu požiūriu tvarios mūsų ekonomikos pertvarkos, paruošiant dirvą anglies dioksido neišskiriančiai ekonomikai; |
| --- | --- |

33.

pritaria idėjai išleisti bendras Europos projektų obligacijas, kad būtų finansuoti dideli Europos infrastruktūros poreikiai ir struktūriniai projektai vykdant ES 2020 m. darbotvarkę ir įgyvendinant numatomas naujas ES strategijas, pvz., naująją strategiją dėl energetikos infrastruktūros plėtros, taip pat kitus didelės apimties projektus; mano, kad ES projektų obligacijos užtikrintų reikalingas investicijas ir suteiktų pakankamai pasitikėjimo, kad pagrindiniai investiciniai projektai pritrauktų reikiamą paramą ir taptų svarbia priemone siekiant padidinti valstybės paramos apimtis; primena, kad, siekiant tvarios plėtros Europoje, šiais projektais taip pat turi būti prisidedama prie ekologiniu požiūriu tvarios mūsų ekonomikos pertvarkos, paruošiant dirvą anglies dioksido neišskiriančiai ekonomikai;

| 34. | pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų būti daugiau naudojamas investicijoms skatinti; pabrėžia, kad įgyvendinant ilgalaikį komercinį potencialą turinčius projektus ES lėšos, ypač skiriamos per Europos investicijų banką (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB), paprastai turėtų būti naudojamos kartu dalyvaujant privačiosios bankininkystės sektoriui; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų būti daugiau naudojamas investicijoms skatinti; pabrėžia, kad įgyvendinant ilgalaikį komercinį potencialą turinčius projektus ES lėšos, ypač skiriamos per Europos investicijų banką (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB), paprastai turėtų būti naudojamos kartu dalyvaujant privačiosios bankininkystės sektoriui;

| 35. | ragina Komisiją ir Europos centrinį banką ištirti ypatingos svarbos infrastruktūros projektų finansavimo, naudojant ES projektų obligacijas arba euroobligacijas, moralinės žalos poveikį valstybėms narėms, ypač kai tokie infrastruktūros projektai yra tarpvalstybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir Europos centrinį banką ištirti ypatingos svarbos infrastruktūros projektų finansavimo, naudojant ES projektų obligacijas arba euroobligacijas, moralinės žalos poveikį valstybėms narėms, ypač kai tokie infrastruktūros projektai yra tarpvalstybinio pobūdžio;

Anglies dioksido mokestis

| 36. | pabrėžia, kad dabartinis mokesčių modelis turėtų visiškai apimti principą „teršėjas moka“ naudojant novatoriškas finansavimo priemones, kad mokesčių našta laipsniškai būtų nukreipta į veiklą, dėl kurios teršiama aplinka, išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba naudojama daug išteklių; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad dabartinis mokesčių modelis turėtų visiškai apimti principą „teršėjas moka“ naudojant novatoriškas finansavimo priemones, kad mokesčių našta laipsniškai būtų nukreipta į veiklą, dėl kurios teršiama aplinka, išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba naudojama daug išteklių;

| 37. | taigi pritaria tam, kad būtų sustiprinta taršos leidimų prekybos sistema ir kad būtų išsamiai peržiūrėta Energijos mokesčių direktyva, siekiant CO2 išmetimą ir energijos kiekį padaryti vienu iš pagrindinių energetikos produktų apmokestinimo kriterijų; |
| --- | --- |

37.

taigi pritaria tam, kad būtų sustiprinta taršos leidimų prekybos sistema ir kad būtų išsamiai peržiūrėta Energijos mokesčių direktyva, siekiant CO2 išmetimą ir energijos kiekį padaryti vienu iš pagrindinių energetikos produktų apmokestinimo kriterijų;

| 38. | pabrėžia, kad abi priemonės turi didelę dvejopą naudą, nes, viena vertus, teikia svarias paskatas pereiti prie anglies dioksido neišskiriančių ir tvarių atsinaujinančių energijos šaltinių, ir, kita vertus, teikia daug papildomų pajamų; vis dėlto primena, kad pagrindinis anglies dioksido mokesčio įvedimo motyvas yra siekis keisti elgseną ir gamybos struktūrą, nes tikimasi, kad pajamos ims mažėti, kai bus pereinama prie gamybos organizavimo modelių, susijusių su tvarios ir atsinaujinančios energijos šaltinių naudojimu; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad abi priemonės turi didelę dvejopą naudą, nes, viena vertus, teikia svarias paskatas pereiti prie anglies dioksido neišskiriančių ir tvarių atsinaujinančių energijos šaltinių, ir, kita vertus, teikia daug papildomų pajamų; vis dėlto primena, kad pagrindinis anglies dioksido mokesčio įvedimo motyvas yra siekis keisti elgseną ir gamybos struktūrą, nes tikimasi, kad pajamos ims mažėti, kai bus pereinama prie gamybos organizavimo modelių, susijusių su tvarios ir atsinaujinančios energijos šaltinių naudojimu;

| 39. | mano, kad anglies dioksido mokestis ir persvarstytos Energijos mokesčių direktyvos nuostatos turėtų apibrėžti mažiausius privalomus reikalavimus visoms valstybėms narėms, paliekant kiekvienai valstybei narei galimybę juos griežtinti, jeigu ji nuspręstų, kad tai tinkama; |
| --- | --- |

39.

mano, kad anglies dioksido mokestis ir persvarstytos Energijos mokesčių direktyvos nuostatos turėtų apibrėžti mažiausius privalomus reikalavimus visoms valstybėms narėms, paliekant kiekvienai valstybei narei galimybę juos griežtinti, jeigu ji nuspręstų, kad tai tinkama;

| 40. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo ir užkirsti kelią tam, kad didžiausia našta tektų mažas pajamas gaunantiems vartotojams, turėtų būti nustatyti tinkami pereinamieji laikotarpiai; be to, mano, kad naudinga būtų pateikti konkrečias tikslines priemones, skirtas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir didinti investicijas į viešojo sektoriaus infrastruktūrą bei namų ūkių energijos vartojimo efektyvumo gerinimą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo ir užkirsti kelią tam, kad didžiausia našta tektų mažas pajamas gaunantiems vartotojams, turėtų būti nustatyti tinkami pereinamieji laikotarpiai; be to, mano, kad naudinga būtų pateikti konkrečias tikslines priemones, skirtas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, ir didinti investicijas į viešojo sektoriaus infrastruktūrą bei namų ūkių energijos vartojimo efektyvumo gerinimą;

| 41. | tačiau mano, kad pasaulinio susitarimo G20 lygmeniu arba PPO taikymo sritis turi būti visapusiškai ištirta prieš pradedant įvedant tokį mokestį importui iš užsienio į ES siekiant užtikrinti, kad dėl tokios pasienio mokesčių derinimo priemonės, viena vertus, nepradėtų trūkti žaliavų ir, kita vertus, nesukeltų trečiųjų šalių atsakomųjų priemonių, nukreiptų prieš ES eksportą; |
| --- | --- |

41.

tačiau mano, kad pasaulinio susitarimo G20 lygmeniu arba PPO taikymo sritis turi būti visapusiškai ištirta prieš pradedant įvedant tokį mokestį importui iš užsienio į ES siekiant užtikrinti, kad dėl tokios pasienio mokesčių derinimo priemonės, viena vertus, nepradėtų trūkti žaliavų ir, kita vertus, nesukeltų trečiųjų šalių atsakomųjų priemonių, nukreiptų prieš ES eksportą;

| 42. | turėdamas mintyje didėjančią energijos paklausą sparčiai augančios ekonomikos šalyse, atkreipia dėmesį į tai, kad ES turi pakankamai investuoti į energijos tiekimo ir efektyvaus energijos vartojimo sritis, nes tai padės stiprinti ES energetikos infrastruktūrą ir kuo labiau mažinti pažeidžiamumą, susijusį su rinkos svyravimais, kurie galėtų daryti neigiamą įtaką ES ekonomikai ir strategijos „Europa 2020“ tikslams; |
| --- | --- |

42.

turėdamas mintyje didėjančią energijos paklausą sparčiai augančios ekonomikos šalyse, atkreipia dėmesį į tai, kad ES turi pakankamai investuoti į energijos tiekimo ir efektyvaus energijos vartojimo sritis, nes tai padės stiprinti ES energetikos infrastruktūrą ir kuo labiau mažinti pažeidžiamumą, susijusį su rinkos svyravimais, kurie galėtų daryti neigiamą įtaką ES ekonomikai ir strategijos „Europa 2020“ tikslams;

| 43. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pajamomis iš klimato kaitos mokesčių finansuoti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat priemones, kuriomis siekiama mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, kovoti su visuotiniu atšilimu, skatinti energijos vartojimo efektyvumą, spręsti energijos nepritekliaus problemą ir tobulinti energetikos infrastruktūrą ES ir besivystančiose šalyse; atsižvelgdamas į tai, primena, kad pagal LPS direktyvą bent 50 proc. pajamų, gautų aukcione pardavus anglies dioksido išmetimo leidimus taikant ES LPS, turėtų būti skiriama kovos su klimato kaita priemonėms, įskaitant besivystančiose šalyse įgyvendinamas priemones; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pajamomis iš klimato kaitos mokesčių finansuoti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat priemones, kuriomis siekiama mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, kovoti su visuotiniu atšilimu, skatinti energijos vartojimo efektyvumą, spręsti energijos nepritekliaus problemą ir tobulinti energetikos infrastruktūrą ES ir besivystančiose šalyse; atsižvelgdamas į tai, primena, kad pagal LPS direktyvą bent 50 proc. pajamų, gautų aukcione pardavus anglies dioksido išmetimo leidimus taikant ES LPS, turėtų būti skiriama kovos su klimato kaita priemonėms, įskaitant besivystančiose šalyse įgyvendinamas priemones;

| 44. | pažymi, kad atnaujinamos finansinės priemonės, skirtos energijos vartojimo efektyvumui skatinti, yra novatoriškas klimatui palankių projektų finansavimo būdas; pritaria tam, kad būtų sukurta speciali finansinė priemonė, pagal kurią taip pat būtų galima pritraukti privačių investuotojų (įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę), kurie naudotų lėšas, nepanaudotas pagal reglamentą dėl Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti (EEPEG), ir remtų iniciatyvas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių srityse; ragina Komisiją kruopščiai įvertinti šios priemonės veiksmingumą ir išanalizuoti galimybes taikyti panašų metodą ateityje naudojant kitas nepanaudotas ES biudžeto lėšas, įskaitant energetikos, energijos vartojimo efektyvumo ir žaliavų iniciatyvas; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad atnaujinamos finansinės priemonės, skirtos energijos vartojimo efektyvumui skatinti, yra novatoriškas klimatui palankių projektų finansavimo būdas; pritaria tam, kad būtų sukurta speciali finansinė priemonė, pagal kurią taip pat būtų galima pritraukti privačių investuotojų (įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę), kurie naudotų lėšas, nepanaudotas pagal reglamentą dėl Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti (EEPEG), ir remtų iniciatyvas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių srityse; ragina Komisiją kruopščiai įvertinti šios priemonės veiksmingumą ir išanalizuoti galimybes taikyti panašų metodą ateityje naudojant kitas nepanaudotas ES biudžeto lėšas, įskaitant energetikos, energijos vartojimo efektyvumo ir žaliavų iniciatyvas;

| 45. | atkreipia dėmesį į energetikos veiksmingumo svarbą, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai panaudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant didesnio energijos veiksmingumo pastatuose, ypač gyvenamuosiuose; ragina veiksmingai naudoti EIB ir kitų viešojo sektoriaus finansų įstaigų lėšas, taip pat užtikrinti koordinavimą skiriant ES ir nacionalines lėšas ir kitų rūšių paramą, kuri galėtų skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą, siekiant įgyvendinti ES tikslus; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į energetikos veiksmingumo svarbą, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai panaudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant didesnio energijos veiksmingumo pastatuose, ypač gyvenamuosiuose; ragina veiksmingai naudoti EIB ir kitų viešojo sektoriaus finansų įstaigų lėšas, taip pat užtikrinti koordinavimą skiriant ES ir nacionalines lėšas ir kitų rūšių paramą, kuri galėtų skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą, siekiant įgyvendinti ES tikslus;

| 46. | primena valstybėms narėms apie galimybę taikyti mažesnius PVM tarifus paslaugoms gyvenamųjų pastatų renovavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityse; |
| --- | --- |

46.

primena valstybėms narėms apie galimybę taikyti mažesnius PVM tarifus paslaugoms gyvenamųjų pastatų renovavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo srityse;

| 47. | taip pat mano, kad taupus išteklių naudojimas ir ekologiškų technologijų inovacijos yra ypač svarbūs konkurencingumo veiksniai; |
| --- | --- |

47.

taip pat mano, kad taupus išteklių naudojimas ir ekologiškų technologijų inovacijos yra ypač svarbūs konkurencingumo veiksniai;

| 48. | atsižvelgdamas į tai, jog kuriama ir galiausiai bus įvesta nauja, novatoriška apmokestinimo sistema, pabrėžia išsamaus, tarpvalstybinio ir tarpsektorinio įvairių tipų esamo ir planuojamo finansavimo, mokesčių ir subsidijų, skirtų aplinkos ir klimato sritims, vadinamųjų de Larosière aplinkos srities finansavimo priemonių, įvertinimo poreikį, siekiant efektyviau orientuoti šias naujas priemones ir išvengti galimo dalinio politikos krypčių sutapimo ir (arba) prieštaravimų; |
| --- | --- |

48.

atsižvelgdamas į tai, jog kuriama ir galiausiai bus įvesta nauja, novatoriška apmokestinimo sistema, pabrėžia išsamaus, tarpvalstybinio ir tarpsektorinio įvairių tipų esamo ir planuojamo finansavimo, mokesčių ir subsidijų, skirtų aplinkos ir klimato sritims, vadinamųjų de Larosière aplinkos srities finansavimo priemonių, įvertinimo poreikį, siekiant efektyviau orientuoti šias naujas priemones ir išvengti galimo dalinio politikos krypčių sutapimo ir (arba) prieštaravimų;

| 49. | pripažįsta, kad anglies dioksido mokestis būtų priemonė, skirta išmetimų teršalų kiekiui sumažinti, o ne ilgalaikis pajamų šaltinis, nes šis šaltinis galiausiai išsektų, jei priemonė būtų veiksminga; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad anglies dioksido mokestis būtų priemonė, skirta išmetimų teršalų kiekiui sumažinti, o ne ilgalaikis pajamų šaltinis, nes šis šaltinis galiausiai išsektų, jei priemonė būtų veiksminga;

Vystymuisi skirtas finansavimas

| 50. | ragina dar kartą patvirtinti valstybių narių įsipareigojimus 0,7 proc. bendrų nacionalinių pajamų skirti oficialiai vystymosi pagalbai (OVP); apgailestauja dėl to, kad nors visos ES valstybės narės pritarė šiam 0,7 proc. vystymosi pagalbos tikslui, 2008 m. šį tikslą pasiekė arba viršijo tik Švedija, Liuksemburgas, Danija ir Nyderlandai; |
| --- | --- |

50.

ragina dar kartą patvirtinti valstybių narių įsipareigojimus 0,7 proc. bendrų nacionalinių pajamų skirti oficialiai vystymosi pagalbai (OVP); apgailestauja dėl to, kad nors visos ES valstybės narės pritarė šiam 0,7 proc. vystymosi pagalbos tikslui, 2008 m. šį tikslą pasiekė arba viršijo tik Švedija, Liuksemburgas, Danija ir Nyderlandai;

| 51. | primena, kad, nepaisant pasaulinės krizės, Europa Sąjunga, įskaitant jos valstybes nares, tebėra didžiausia paramos vystymuisi teikėja – 2009 m. ji suteikė 56 proc. visos pasaulio paramos, t. y. 49 mlrd. EUR, ir tai patvirtina ES valstybių narių vyriausybių bendri įsipareigojimai iki 2010 m. padidinti OPV iki 0,56 proc. bendrų nacionalinių pajamų (BNP), o iki 2015 m. – iki 0,7 proc. BNP. |
| --- | --- |

51.

primena, kad, nepaisant pasaulinės krizės, Europa Sąjunga, įskaitant jos valstybes nares, tebėra didžiausia paramos vystymuisi teikėja – 2009 m. ji suteikė 56 proc. visos pasaulio paramos, t. y. 49 mlrd. EUR, ir tai patvirtina ES valstybių narių vyriausybių bendri įsipareigojimai iki 2010 m. padidinti OPV iki 0,56 proc. bendrų nacionalinių pajamų (BNP), o iki 2015 m. – iki 0,7 proc. BNP.

| 52. | pabrėžia, jog ypatingai svarbu užtikrinti patikimą visos ES vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansinį valdymą, ypač todėl, kad Europos institucijos, dalyvaujančios priimant sprendimus ir įgyvendinant šią pagalbą, turi būti visiškai atskaitingos Europos piliečiams ir mokesčių mokėtojams; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, jog ypatingai svarbu užtikrinti patikimą visos ES vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansinį valdymą, ypač todėl, kad Europos institucijos, dalyvaujančios priimant sprendimus ir įgyvendinant šią pagalbą, turi būti visiškai atskaitingos Europos piliečiams ir mokesčių mokėtojams;

| 53. | pabrėžia, kad naujoviškas vystymosi finansavimas gali papildyti tradicinius vystymosi pagalbos mechanizmus ir jiems padėti laiku pasiekti tikslus; primena, kad novatoriško finansavimo priemonės turėtų būti naudojamos papildomai, t. y. greta JT tikslo vystomajam bendradarbiavimui skirti 0,7 proc. BVP; pabrėžia, kad naujoviškas vystymosi finansavimas turėtų pasižymėti finansavimo įvairove, kad būtų pasiektas didžiausias pajamų potencialas, bet taip pat jis turėtų būti visiškai suderintas su kiekvienos šalies prioritetais numatant stiprų šalių savarankiškumą; taip pat pabrėžia, kad besivystančios šalys turėtų dėti daugiau pastangų mokesčių, pirmiausia mokesčių surinkimo ir kovos su mokesčių slėpimu, srityje, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti patikimą valstybės finansų politiką; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad naujoviškas vystymosi finansavimas gali papildyti tradicinius vystymosi pagalbos mechanizmus ir jiems padėti laiku pasiekti tikslus; primena, kad novatoriško finansavimo priemonės turėtų būti naudojamos papildomai, t. y. greta JT tikslo vystomajam bendradarbiavimui skirti 0,7 proc. BVP; pabrėžia, kad naujoviškas vystymosi finansavimas turėtų pasižymėti finansavimo įvairove, kad būtų pasiektas didžiausias pajamų potencialas, bet taip pat jis turėtų būti visiškai suderintas su kiekvienos šalies prioritetais numatant stiprų šalių savarankiškumą; taip pat pabrėžia, kad besivystančios šalys turėtų dėti daugiau pastangų mokesčių, pirmiausia mokesčių surinkimo ir kovos su mokesčių slėpimu, srityje, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti patikimą valstybės finansų politiką;

| 54. | pabrėžia, kad siekiant teikti veiksmingą, aukštos kokybės paramą vystymuisi reikalingos tam tikros pastangos, susijusios su donorų veiklos koordinavimu ir valdymo priemonėmis; mano, kad išsprendus problemą dėl Europos paramos vystymuisi susiskaidymo, dėl kurios ji tampa nebeveiksminga tiek finansiniu, tiek ir politiniu požiūriu, valstybės narės galėtų sutaupyti iki 6 mlrd. EUR per metus ir kartu palengvintų šalių partnerių vyriausybių darbą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad siekiant teikti veiksmingą, aukštos kokybės paramą vystymuisi reikalingos tam tikros pastangos, susijusios su donorų veiklos koordinavimu ir valdymo priemonėmis; mano, kad išsprendus problemą dėl Europos paramos vystymuisi susiskaidymo, dėl kurios ji tampa nebeveiksminga tiek finansiniu, tiek ir politiniu požiūriu, valstybės narės galėtų sutaupyti iki 6 mlrd. EUR per metus ir kartu palengvintų šalių partnerių vyriausybių darbą;

| 55. | primena, kad, norint pasiekti TVT tikslus iki 2015 m., reikės 300 mlrd. dolerių; apgailestauja, kad, nepaisant 2010 m. rugsėjo mėn. įvykusiame JT aukšto lygio susitikime TVT klausimais jų priimtos deklaracijos, dauguma išsivysčiusių šalių vis dar neįvykdė savo 2005 m. įsipareigojimo didinti paramą vystymuisi, ir pažymi, kad reikia dėti daug labiau sutelktas pastangas; pabrėžia, jog nepriimtina, kad novatoriško finansavimo mechanizmai (NFM) galėtų būti laikomi paskatinimu tam tikroms šalims atsisakyti teikti oficialią paramą vystymuisi (OPV); pabrėžia, kad OPV įsipareigojimai ir novatoriško finansavimo mechanizmai turi būti laikomi esminėmis ir viena kitą papildančiomis kovos su skurdu priemonėmis; |
| --- | --- |

55.

primena, kad, norint pasiekti TVT tikslus iki 2015 m., reikės 300 mlrd. dolerių; apgailestauja, kad, nepaisant 2010 m. rugsėjo mėn. įvykusiame JT aukšto lygio susitikime TVT klausimais jų priimtos deklaracijos, dauguma išsivysčiusių šalių vis dar neįvykdė savo 2005 m. įsipareigojimo didinti paramą vystymuisi, ir pažymi, kad reikia dėti daug labiau sutelktas pastangas; pabrėžia, jog nepriimtina, kad novatoriško finansavimo mechanizmai (NFM) galėtų būti laikomi paskatinimu tam tikroms šalims atsisakyti teikti oficialią paramą vystymuisi (OPV); pabrėžia, kad OPV įsipareigojimai ir novatoriško finansavimo mechanizmai turi būti laikomi esminėmis ir viena kitą papildančiomis kovos su skurdu priemonėmis;

| 56. | pabrėžia, kad norint taikyti novatoriškas finansavimo sistemas būtina sąlyga – vieša priežiūra ir jų skaidrumas, atsižvelgiant į pastarojo meto finansų ir maisto krizių patirtį; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad norint taikyti novatoriškas finansavimo sistemas būtina sąlyga – vieša priežiūra ir jų skaidrumas, atsižvelgiant į pastarojo meto finansų ir maisto krizių patirtį;

| 57. | pabrėžia, kad skubiai reikia gerinti ES gerovės kūrimo priemonių vietos rinkose koordinavimą ir kad vystymosi novatoriško finansavimo skatinimas turėtų būti ne tik mokesčių didinimas, bet ir turėtų būti ieškoma kitų būdų, pvz., didinant šalių pajamas, o to geriausia pasiekti pripažįstant ir apsaugant nuosavybės teises, kartografuojant žemę ir gerinant besivystančių šalių verslo bei investicijų aplinką; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad skubiai reikia gerinti ES gerovės kūrimo priemonių vietos rinkose koordinavimą ir kad vystymosi novatoriško finansavimo skatinimas turėtų būti ne tik mokesčių didinimas, bet ir turėtų būti ieškoma kitų būdų, pvz., didinant šalių pajamas, o to geriausia pasiekti pripažįstant ir apsaugant nuosavybės teises, kartografuojant žemę ir gerinant besivystančių šalių verslo bei investicijų aplinką;

| 58. | primena, kad didžiausios pandeminės ligos – ŽIV, tuberkuliozė ir maliarija, nuo kurių kenčia besivystančios šalys, visų pirma Afrika į pietus nuo Sacharos, – viena svarbiausių kliūčių siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; atsižvelgdamas į tai, primena, kad už lėktuvo bilietus renkama solidarumo rinkliava yra svarbi finansinė priemonė siekiant spręsti sveikatos problemas ir reikia toliau ją plėtoti; visų pirma ragina Komisiją išnagrinėti papildomus finansavimo mechanizmus siekiant spręsti pasaulines sveikatos problemas ir palengvinti prieigą prie vaistų neturtingose šalyse; |
| --- | --- |

58.

primena, kad didžiausios pandeminės ligos – ŽIV, tuberkuliozė ir maliarija, nuo kurių kenčia besivystančios šalys, visų pirma Afrika į pietus nuo Sacharos, – viena svarbiausių kliūčių siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; atsižvelgdamas į tai, primena, kad už lėktuvo bilietus renkama solidarumo rinkliava yra svarbi finansinė priemonė siekiant spręsti sveikatos problemas ir reikia toliau ją plėtoti; visų pirma ragina Komisiją išnagrinėti papildomus finansavimo mechanizmus siekiant spręsti pasaulines sveikatos problemas ir palengvinti prieigą prie vaistų neturtingose šalyse;

| 59. | pažymi, kad klimato kaita turės itin didelį poveikį besivystančioms šalims, ir laikosi nuomonės, kad finansavimo priemonės, skirtos klimato kaitos poveikiui ir energetiniam nepritekliui mažinti, labai padės įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad klimato kaita turės itin didelį poveikį besivystančioms šalims, ir laikosi nuomonės, kad finansavimo priemonės, skirtos klimato kaitos poveikiui ir energetiniam nepritekliui mažinti, labai padės įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus;

| 60. | palankiai vertina tai, kad per JT aukščiausiojo lygio susitikimą Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais 2010 m. rugsėjo 22 d. priimtoje galutinėje deklaracijoje pirmą kartą konkrečiai paminėta novatoriško finansavimo vaidmuo siekiant TVT; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina tai, kad per JT aukščiausiojo lygio susitikimą Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais 2010 m. rugsėjo 22 d. priimtoje galutinėje deklaracijoje pirmą kartą konkrečiai paminėta novatoriško finansavimo vaidmuo siekiant TVT;

| 61. | pabrėžia, kad novatoriško finansavimo mechanizmai iki šiol veikė sėkmingai, ypač Tarptautinė vaistų pirkimo priemonė (UNITAID), Tarptautinė imunizacijos finansavimo priemonė (IFFIm) ir išankstinis rinkos dalyvių įsipareigojimas įsigyti skiepų (AMC) nuo pneumokoko sukeliamos ligos, – juos taikant iki šiol surinkta daugiau kaip 2 mlrd. USD; pabrėžia, kad kiti novatoriško finansavimo mechanizmai, pvz., skolos nurašymas mainais už aplinkosaugos ar sveikatos priežiūros veiksmus arba mokesčiai už laivų kurą, taip pat pasirodė veiksmingi; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad novatoriško finansavimo mechanizmai iki šiol veikė sėkmingai, ypač Tarptautinė vaistų pirkimo priemonė (UNITAID), Tarptautinė imunizacijos finansavimo priemonė (IFFIm) ir išankstinis rinkos dalyvių įsipareigojimas įsigyti skiepų (AMC) nuo pneumokoko sukeliamos ligos, – juos taikant iki šiol surinkta daugiau kaip 2 mlrd. USD; pabrėžia, kad kiti novatoriško finansavimo mechanizmai, pvz., skolos nurašymas mainais už aplinkosaugos ar sveikatos priežiūros veiksmus arba mokesčiai už laivų kurą, taip pat pasirodė veiksmingi;

| 62. | primena 2010 m. rugsėjo mėn. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais kelių Europos valstybių ar vyriausybių vadovų tvirtą pritarimą finansinių sandorių mokesčio įgyvendinimui ir tikisi, kad jie imsis ryžtingų veiksmų, siekdami laikytis šio įsipareigojimo; |
| --- | --- |

62.

primena 2010 m. rugsėjo mėn. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais kelių Europos valstybių ar vyriausybių vadovų tvirtą pritarimą finansinių sandorių mokesčio įgyvendinimui ir tikisi, kad jie imsis ryžtingų veiksmų, siekdami laikytis šio įsipareigojimo;

| 63. | ragina valstybes nares, kurios dar neprisijungė prie 2006 m. įsteigtos novatoriško finansavimo bandomosios grupės, tai padaryti ir dalyvauti taikant visus esamus mechanizmus, įskaitant už lėktuvo bilietus renkamą solidarumo įnašą; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares, kurios dar neprisijungė prie 2006 m. įsteigtos novatoriško finansavimo bandomosios grupės, tai padaryti ir dalyvauti taikant visus esamus mechanizmus, įskaitant už lėktuvo bilietus renkamą solidarumo įnašą;

| 64. | ragina Komisiją siūlyti įgyvendinti novatoriško finansavimo mechanizmus ES lygmeniu; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją siūlyti įgyvendinti novatoriško finansavimo mechanizmus ES lygmeniu;

| 65. | ragina institucijas ir ES vyriausybes atidžiai išnagrinėti galimybę įsteigti pasaulinę loteriją siekiant finansuoti kovos su badu priemones, kaip siūloma Pasaulio maisto programoje, ir vykdyti šį sumanymą kaip maisto projektą; |
| --- | --- |

65.

ragina institucijas ir ES vyriausybes atidžiai išnagrinėti galimybę įsteigti pasaulinę loteriją siekiant finansuoti kovos su badu priemones, kaip siūloma Pasaulio maisto programoje, ir vykdyti šį sumanymą kaip maisto projektą;

| 66. | mano, kad OPV nepavyks panaikinti skurdo, jei G20, ES ir finansų institucijos neužims tvirtos pozicijos, kovodamos su korumpuotomis administracijomis šalyse gavėjose; todėl pabrėžia, kad reikia padidinti besivystančių šalių mokesčių institucijų, teismų sistemų ir kovos su korupcija tarnybų stiprinimo srities ES paramą; primygtinai ragina ES valstybes nares kovoti su įmonių, kurios įsisteigusios jų jurisdikcijos teritorijose, tačiau veiklą vykdo besivystančiose šalyse, kyšininkavimu; |
| --- | --- |

66.

mano, kad OPV nepavyks panaikinti skurdo, jei G20, ES ir finansų institucijos neužims tvirtos pozicijos, kovodamos su korumpuotomis administracijomis šalyse gavėjose; todėl pabrėžia, kad reikia padidinti besivystančių šalių mokesčių institucijų, teismų sistemų ir kovos su korupcija tarnybų stiprinimo srities ES paramą; primygtinai ragina ES valstybes nares kovoti su įmonių, kurios įsisteigusios jų jurisdikcijos teritorijose, tačiau veiklą vykdo besivystančiose šalyse, kyšininkavimu;

| 67. | primena, kad besivystančios šalys praranda maždaug 800 mlrd. eurų, t. y. 10 kartų daugiau nei OPV, per metus dėl tokių neteisėtų veiksmų kaip neteisėti kapitalo srautai ir mokesčių vengimas, kurių prevencija ir mažinimas gali būti lemiami siekiant TVT; ragina ES ir jos valstybes nares kovą su mokesčių rojais, korupcija ir žalingomis mokesčių struktūromis laikyti svarbiausiu darbotvarkės klausimu visuose tarptautiniuose forumuose, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims didinti savo pajamas; |
| --- | --- |

67.

primena, kad besivystančios šalys praranda maždaug 800 mlrd. eurų, t. y. 10 kartų daugiau nei OPV, per metus dėl tokių neteisėtų veiksmų kaip neteisėti kapitalo srautai ir mokesčių vengimas, kurių prevencija ir mažinimas gali būti lemiami siekiant TVT; ragina ES ir jos valstybes nares kovą su mokesčių rojais, korupcija ir žalingomis mokesčių struktūromis laikyti svarbiausiu darbotvarkės klausimu visuose tarptautiniuose forumuose, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims didinti savo pajamas;

| 68. | primena bendrą G20 įsipareigojimą mažinti krizės poveikį besivystančioms šalims, kurios smarkiai nukentėjo nuo netiesioginių jos padarinių; |
| --- | --- |

68.

primena bendrą G20 įsipareigojimą mažinti krizės poveikį besivystančioms šalims, kurios smarkiai nukentėjo nuo netiesioginių jos padarinių;

| 69. | ragina, kad, siekiant OPV skaidrumo, būtų skatinama atskaitomybė stiprinant nacionalines paramos kontrolės priemones ir parlamentinį tikrinimą; ragina ES ir G20 laikytis darbotvarkės ir panaikinti mokesčių rojus ir mokesčių slaptumą, skatinant teikti informaciją apie kiekvieną šalį atskirai; |
| --- | --- |

69.

ragina, kad, siekiant OPV skaidrumo, būtų skatinama atskaitomybė stiprinant nacionalines paramos kontrolės priemones ir parlamentinį tikrinimą; ragina ES ir G20 laikytis darbotvarkės ir panaikinti mokesčių rojus ir mokesčių slaptumą, skatinant teikti informaciją apie kiekvieną šalį atskirai;

| 70. | ragina Tarybą ir Komisiją skatinti ir veikti, kad būtų įgyvendinamos vystymosi novatoriško finansavimo priemonės, pvz., tarptautinis finansinių sandorių mokestis, transporto rinkliavos, kovos su neteisėtu kapitalo srautu priemonės ir su perlaidomis susijusių išlaidų mažinimas ar lengvatos; |
| --- | --- |

70.

ragina Tarybą ir Komisiją skatinti ir veikti, kad būtų įgyvendinamos vystymosi novatoriško finansavimo priemonės, pvz., tarptautinis finansinių sandorių mokestis, transporto rinkliavos, kovos su neteisėtu kapitalo srautu priemonės ir su perlaidomis susijusių išlaidų mažinimas ar lengvatos;

| 71. | pažymi, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės daug besivystančių šalių pateks į naują skolų krizę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares atnaujinti savo pastangas siekiant palengvinti besivystančių šalių skolos naštą; |
| --- | --- |

71.

pažymi, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės daug besivystančių šalių pateks į naują skolų krizę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares atnaujinti savo pastangas siekiant palengvinti besivystančių šalių skolos naštą;

| 72. | primena, kad besivystančių šalių ištekliai klimato kaitos problemoms spręsti yra patys mažiausi ir kad, apskritai kalbant, tikėtina, jog jos labiausiai nukentės nuo šio reiškinio; ragina įgyvendinti ES finansinį įsipareigojimą, prisiimtą sudarant Kopenhagos susitarimą ir Pasaulinio klimato kaitos aljansą; primygtinai ragina ES imtis pagrindinio vaidmens, kai išsivysčiusios šalys vykdo bendras iniciatyvas, kad būtų labiau ir konkrečiau prisidedama skatinant trečiojo pasaulio vystymąsi, nes istoriniu požiūriu ES šalys už jį atsakingos; |
| --- | --- |

72.

primena, kad besivystančių šalių ištekliai klimato kaitos problemoms spręsti yra patys mažiausi ir kad, apskritai kalbant, tikėtina, jog jos labiausiai nukentės nuo šio reiškinio; ragina įgyvendinti ES finansinį įsipareigojimą, prisiimtą sudarant Kopenhagos susitarimą ir Pasaulinio klimato kaitos aljansą; primygtinai ragina ES imtis pagrindinio vaidmens, kai išsivysčiusios šalys vykdo bendras iniciatyvas, kad būtų labiau ir konkrečiau prisidedama skatinant trečiojo pasaulio vystymąsi, nes istoriniu požiūriu ES šalys už jį atsakingos;

*

* *

| 73. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komitetui, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, EIB, ECB, TVF ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

73.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komitetui, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, EIB, ECB, TVF ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai.

---

(1)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 40.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0376.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0336.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0334.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0337.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0339.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0335.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/25

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisSveikatos priežiūros skirtumų mažinimas

P7_TA(2011)0081

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 ir 184 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 ir 184 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį dėl moterų ir vyrų lygybės visose srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį dėl moterų ir vyrų lygybės visose srityse,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (2),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Teisingumo ir sveikatos aspektai visų krypčių politikoje: solidarumas sveikatos srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas „Teisingumo ir sveikatos aspektai visų krypčių politikoje: solidarumas sveikatos srityje“,

| — | atsižvelgdamas į ataskaitą dėl antrojo Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos bendro ekonomikos krizės socialinio poveikio ir politinių priemonių įvertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ataskaitą dėl antrojo Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos bendro ekonomikos krizės socialinio poveikio ir politinių priemonių įvertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rezoliuciją dėl jaunimo sveikatos ir gerovės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rezoliuciją dėl jaunimo sveikatos ir gerovės,

| — | atsižvelgdamas į Socialinių sveikatos veiksnių komisijos galutinę ataskaitą (PSO, 2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinių sveikatos veiksnių komisijos galutinę ataskaitą (PSO, 2008),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją „Dėl sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo skatinimo: antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencija Europos Sąjungoje“ (5), taip pat į savo 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją „Dėl sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo skatinimo: antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencija Europos Sąjungoje“ (5), taip pat į savo 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl baltosios knygos „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl baltosios knygos „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0032/2011),

| A. | kadangi visuotinumas, galimybė gauti kokybišką priežiūrą, lygybė ir solidarumas yra bendrosios vertybės ir principai, kuriais grindžiamos ES valstybių narių sveikatos sistemos, |
| --- | --- |

A.

kadangi visuotinumas, galimybė gauti kokybišką priežiūrą, lygybė ir solidarumas yra bendrosios vertybės ir principai, kuriais grindžiamos ES valstybių narių sveikatos sistemos,

| B. | kadangi dėl to, kad žmonės vidutiniškai gyvena ir būna sveikesni ilgiau nei ankstesnių kartų atstovai, ES, turint mintyje senėjančią visuomenę, susiduria su rimta problema – su dideliais ir vis didėjančiais fizinės ir psichinės sveikatos lygio skirtumais ir tarp ES valstybių narių, ir jose pačiose, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl to, kad žmonės vidutiniškai gyvena ir būna sveikesni ilgiau nei ankstesnių kartų atstovai, ES, turint mintyje senėjančią visuomenę, susiduria su rimta problema – su dideliais ir vis didėjančiais fizinės ir psichinės sveikatos lygio skirtumais ir tarp ES valstybių narių, ir jose pačiose,

| C. | kadangi aukščiausios ir žemiausios socialinių ir ekonominių grupių atstovų gimimo momentui numatomos gyvenimo trukmės skirtumas – 10 metų vyrų atveju ir 6 metai moterų atveju, |
| --- | --- |

C.

kadangi aukščiausios ir žemiausios socialinių ir ekonominių grupių atstovų gimimo momentui numatomos gyvenimo trukmės skirtumas – 10 metų vyrų atveju ir 6 metai moterų atveju,

| D. | kadangi lyčių aspektas tikėtinos gyvenimo trukmės požiūriu – taip pat svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, kai svarstant nelygybę sveikatos srityje, |
| --- | --- |

D.

kadangi lyčių aspektas tikėtinos gyvenimo trukmės požiūriu – taip pat svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, kai svarstant nelygybę sveikatos srityje,

| E. | kadangi be genetinių veiksnių sveikatai įtakos turi visų pirma žmonių gyvenimo būdai, jų prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant informaciją apie sveikatą ir sveikatos švietimą, ligų prevencijos galimybės, taip pat jų galimybės būti gydomiems nuo trumpalaikių ir lėtinių ligų; kadangi žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupės labiau linkusios prastai maitintis ir priklausyti nuo tabako ar alkoholio, o visi šie veiksniai yra labai svarbūs ir susiję su daugeliu ligų, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas ir vėžį, |
| --- | --- |

E.

kadangi be genetinių veiksnių sveikatai įtakos turi visų pirma žmonių gyvenimo būdai, jų prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant informaciją apie sveikatą ir sveikatos švietimą, ligų prevencijos galimybės, taip pat jų galimybės būti gydomiems nuo trumpalaikių ir lėtinių ligų; kadangi žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupės labiau linkusios prastai maitintis ir priklausyti nuo tabako ar alkoholio, o visi šie veiksniai yra labai svarbūs ir susiję su daugeliu ligų, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas ir vėžį,

| F. | kadangi nustatyta, jog visose valstybėse narėse aukštesnio ir žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio žmonių grupių sveikata skiriasi, |
| --- | --- |

F.

kadangi nustatyta, jog visose valstybėse narėse aukštesnio ir žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio žmonių grupių sveikata skiriasi,

| G. | kadangi įrodyta, jog lyčių aspektas susijęs su blogos mitybos rodikliais, o tai rodo, kad moterys dažniau kenčia nuo blogos mitybos ir kad ši nelygybė dar labiau didėja socialinio ir ekonominio lygio skalėje, |
| --- | --- |

G.

kadangi įrodyta, jog lyčių aspektas susijęs su blogos mitybos rodikliais, o tai rodo, kad moterys dažniau kenčia nuo blogos mitybos ir kad ši nelygybė dar labiau didėja socialinio ir ekonominio lygio skalėje,

| H. | kadangi nelygybė lyties ir amžiaus aspektais biologinės medicinos tyrimų srityje ir nepakankamas atstovavimas moterims klinikinių tyrimų srityje turi neigiamo poveikio pacientų priežiūrai, |
| --- | --- |

H.

kadangi nelygybė lyties ir amžiaus aspektais biologinės medicinos tyrimų srityje ir nepakankamas atstovavimas moterims klinikinių tyrimų srityje turi neigiamo poveikio pacientų priežiūrai,

| I. | kadangi palyginamasis sveikatos nelygybės vertinimas – esminis pirmasis veiksmingas žingsnis, |
| --- | --- |

I.

kadangi palyginamasis sveikatos nelygybės vertinimas – esminis pirmasis veiksmingas žingsnis,

| J. | kadangi paprastai sergamumas didesnis žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio asmenų grupėse, be to, didelė nelygybė taip pat gali būti matoma daugumos specifinių neįgalumo formų ir daugelio specifinių lėtinių neužkrečiamų ligų, burnos susirgimų ir tam tikrų psichikos ligų paplitime, |
| --- | --- |

J.

kadangi paprastai sergamumas didesnis žemesnio išsilavinimo, profesinio ir pajamų lygio asmenų grupėse, be to, didelė nelygybė taip pat gali būti matoma daugumos specifinių neįgalumo formų ir daugelio specifinių lėtinių neužkrečiamų ligų, burnos susirgimų ir tam tikrų psichikos ligų paplitime,

| K. | kadangi sparčiai daugėja rūkančių moterų, ypač jaunų, ir tai turi itin žalingų pasekmių tolesnei jų sveikatos būklei; kadangi moterų rūkymo problemą apsunkina nepalanki padėtis daugeliu aspektų; |
| --- | --- |

K.

kadangi sparčiai daugėja rūkančių moterų, ypač jaunų, ir tai turi itin žalingų pasekmių tolesnei jų sveikatos būklei; kadangi moterų rūkymo problemą apsunkina nepalanki padėtis daugeliu aspektų;

| L. | kadangi Komisija yra pastebėjusi, kad visose ES valstybėse narėse sveikatos būklė susijusi su socialiniais veiksniais (2010 m. spalio 20 d. Komisijos komunikatas „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“); kadangi Pasaulio sveikatos organizacija apibrėžia šį socialinių veiksnių poveikį sveikatos būklei kaip socialinės ir ekonominės nelygybės sąsają su nelygybe sveikatos ir prieigos prie sveikatos priežiūros srityse, |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija yra pastebėjusi, kad visose ES valstybėse narėse sveikatos būklė susijusi su socialiniais veiksniais (2010 m. spalio 20 d. Komisijos komunikatas „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“); kadangi Pasaulio sveikatos organizacija apibrėžia šį socialinių veiksnių poveikį sveikatos būklei kaip socialinės ir ekonominės nelygybės sąsają su nelygybe sveikatos ir prieigos prie sveikatos priežiūros srityse,

| M. | kadangi daug projektų ir tyrimų patvirtinta, kad ypač antsvorio ir nutukimo įgijimui būdinga anksti atsirandanti nelygybė, susijusi su socialine ir ekonomine aplinka, ir kad aukščiausi antsvorio ir nutukimo atvejų dažnumo rodikliai fiksuojami žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupėse; kadangi tokia padėtis gali nulemti netgi dar didesnę sveikatos ir socialinę bei ekonominę nelygybę dėl to, kad kyla didesnė su nutukimu susijusių ligų rizika, |
| --- | --- |

M.

kadangi daug projektų ir tyrimų patvirtinta, kad ypač antsvorio ir nutukimo įgijimui būdinga anksti atsirandanti nelygybė, susijusi su socialine ir ekonomine aplinka, ir kad aukščiausi antsvorio ir nutukimo atvejų dažnumo rodikliai fiksuojami žemesnio socialinio ir ekonominio lygio grupėse; kadangi tokia padėtis gali nulemti netgi dar didesnę sveikatos ir socialinę bei ekonominę nelygybę dėl to, kad kyla didesnė su nutukimu susijusių ligų rizika,

| N. | kadangi nepaisant socialinės, ekonominės ir aplinkos pažangos, dėl kurios apskritai pagerėjo gyventojų sveikatos būklė imant ilgesnį laikotarpį, kai kurie veiksniai, pvz., higiena, gyvenimo ir darbo sąlygos, bloga mityba, švietimas, pajamos, alkoholio vartojimas ir rūkymas, vis dar turi tiesioginį poveikį sveikatos skirtumams, |
| --- | --- |

N.

kadangi nepaisant socialinės, ekonominės ir aplinkos pažangos, dėl kurios apskritai pagerėjo gyventojų sveikatos būklė imant ilgesnį laikotarpį, kai kurie veiksniai, pvz., higiena, gyvenimo ir darbo sąlygos, bloga mityba, švietimas, pajamos, alkoholio vartojimas ir rūkymas, vis dar turi tiesioginį poveikį sveikatos skirtumams,

| O. | kadangi numatoma, jog dėl dažnesnių ekstremalių oro sąlygų reiškinių, pvz., karščio bangų ar potvynių, infekcinių ligų pobūdžio kitimo ir padidėjusios ultravioletinės spinduliuotės klimato kaita gali turėti pasekmių sveikatai; kadangi ne visos ES šalys vienodai pasirengusios spręsti šias problemas, |
| --- | --- |

O.

kadangi numatoma, jog dėl dažnesnių ekstremalių oro sąlygų reiškinių, pvz., karščio bangų ar potvynių, infekcinių ligų pobūdžio kitimo ir padidėjusios ultravioletinės spinduliuotės klimato kaita gali turėti pasekmių sveikatai; kadangi ne visos ES šalys vienodai pasirengusios spręsti šias problemas,

| P. | kadangi sveikatos skirtumai yra ne tik daugybės ekonominių, aplinkos ir su gyvenimo būdu susijusių veiksnių, bet ir prieigos prie sveikatos priežiūros problemų pasekmė, |
| --- | --- |

P.

kadangi sveikatos skirtumai yra ne tik daugybės ekonominių, aplinkos ir su gyvenimo būdu susijusių veiksnių, bet ir prieigos prie sveikatos priežiūros problemų pasekmė,

| Q. | kadangi sveikatos skirtumai taip pat susiję su sunkumais gauti sveikatos priežiūros paslaugų, tiek dėl ekonominių priežasčių (ne tiek susijusių su didesnės apimties gydymu, kurį teisingai suteikia valstybės narės, kiek su paprastu gydymu, pvz., dantų ir akių priežiūra), tiek dėl blogo medicinos išteklių paskirstymo tam tikrose ES zonose, |
| --- | --- |

Q.

kadangi sveikatos skirtumai taip pat susiję su sunkumais gauti sveikatos priežiūros paslaugų, tiek dėl ekonominių priežasčių (ne tiek susijusių su didesnės apimties gydymu, kurį teisingai suteikia valstybės narės, kiek su paprastu gydymu, pvz., dantų ir akių priežiūra), tiek dėl blogo medicinos išteklių paskirstymo tam tikrose ES zonose,

| R. | kadangi tai, kad tam tikrose ES dalyse trūksta sveikatos specialistų ir kad jie gali lengvai persikelti į kitas ES vietoves, yra tikra problema ir kadangi dėl tokios padėties susidaro didelė nelygybė prieigos prie sveikatos priežiūros ir paciento saugos požiūriu, |
| --- | --- |

R.

kadangi tai, kad tam tikrose ES dalyse trūksta sveikatos specialistų ir kad jie gali lengvai persikelti į kitas ES vietoves, yra tikra problema ir kadangi dėl tokios padėties susidaro didelė nelygybė prieigos prie sveikatos priežiūros ir paciento saugos požiūriu,

| S. | kadangi nutolusiuose ir salų regionuose gyvenantys žmonės turi ribotas galimybes gauti greitai suteikiamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, |
| --- | --- |

S.

kadangi nutolusiuose ir salų regionuose gyvenantys žmonės turi ribotas galimybes gauti greitai suteikiamų ir kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų,

| T. | kadangi lėtine liga sergantys arba esantys atitinkamoje būklėje pacientai sudaro specifinę grupę, kuri patiria prieigos prie diagnostikos ir priežiūros, socialinių ir kitų paramos paslaugų nelygybę, ir patiria sunkumų, įskaitant finansines problemas, blogas galimybes įsidarbinti, socialinę diskriminaciją ir stigmatizavimą, |
| --- | --- |

T.

kadangi lėtine liga sergantys arba esantys atitinkamoje būklėje pacientai sudaro specifinę grupę, kuri patiria prieigos prie diagnostikos ir priežiūros, socialinių ir kitų paramos paslaugų nelygybę, ir patiria sunkumų, įskaitant finansines problemas, blogas galimybes įsidarbinti, socialinę diskriminaciją ir stigmatizavimą,

| U. | kadangi smurtas prieš moteris yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse plačiai paplitęs reiškinys, kuris turi didelį neigiamą poveikį fizinei ir emocinei moterų ir vaikų sveikatai, |
| --- | --- |

U.

kadangi smurtas prieš moteris yra visose šalyse ir visose socialinėse klasėse plačiai paplitęs reiškinys, kuris turi didelį neigiamą poveikį fizinei ir emocinei moterų ir vaikų sveikatai,

| V. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą yra pripažinusi kaip sveikatos būklę, kuri turi ypatingą poveikį moterų sveikatai, ir kadangi Jungtinės Karalystės nacionalinio informuotumo tyrimo rezultatai parodė, kad daugiau kaip 94 proc. nevaisingų moterų kenčia nuo įvairių formų depresijos, |
| --- | --- |

V.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą yra pripažinusi kaip sveikatos būklę, kuri turi ypatingą poveikį moterų sveikatai, ir kadangi Jungtinės Karalystės nacionalinio informuotumo tyrimo rezultatai parodė, kad daugiau kaip 94 proc. nevaisingų moterų kenčia nuo įvairių formų depresijos,

| W. | kadangi valstybėse narėse labai skiriasi galimybės gydytis nuo nevaisingumo, |
| --- | --- |

W.

kadangi valstybėse narėse labai skiriasi galimybės gydytis nuo nevaisingumo,

| X. | kadangi Eurostato (ES statistikos tarnybos) duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. nedarbas 27-iose ES valstybėse narėse siekė 9,6 % ir kadangi Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto taryba savo 2010 m. gegužės 20 d. nuomonėje išreiškė susirūpinimą, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė turės neigiamų padarinių žmonių galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybių narių sveikatos biudžetui, |
| --- | --- |

X.

kadangi Eurostato (ES statistikos tarnybos) duomenimis 2010 m. rugsėjo mėn. nedarbas 27-iose ES valstybėse narėse siekė 9,6 % ir kadangi Europos Sąjungos socialinės apsaugos komiteto taryba savo 2010 m. gegužės 20 d. nuomonėje išreiškė susirūpinimą, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė turės neigiamų padarinių žmonių galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybių narių sveikatos biudžetui,

| Y. | kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali turėti skaudžių padarinių kelių ES valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriams ir pasiūlos, ir paklausos atžvilgiu, |
| --- | --- |

Y.

kadangi dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali turėti skaudžių padarinių kelių ES valstybių narių sveikatos priežiūros sektoriams ir pasiūlos, ir paklausos atžvilgiu,

| Z. | kadangi dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės kylantys apribojimai ir būsimos demografinės problemos, su kuria Sąjunga susidurs, pasekmės gali labai pakenkti valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų finansiniam ir organizaciniam tvarumui ir taip trukdyti sudaryti vienodą prieigą prie priežiūros paslaugų jų teritorijoje, |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės kylantys apribojimai ir būsimos demografinės problemos, su kuria Sąjunga susidurs, pasekmės gali labai pakenkti valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų finansiniam ir organizaciniam tvarumui ir taip trukdyti sudaryti vienodą prieigą prie priežiūros paslaugų jų teritorijoje,

| AA. | kadangi skurdo ir kitų pažeidžiamumo formų, tokių kaip vaikystė ar senatvė, negalia ar priklausymas mažumoms, derinys kelia dar didesnį pavojų sveikatai ir atvirkščiai – prasta sveikata gali lemti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį, |
| --- | --- |

AA.

kadangi skurdo ir kitų pažeidžiamumo formų, tokių kaip vaikystė ar senatvė, negalia ar priklausymas mažumoms, derinys kelia dar didesnį pavojų sveikatai ir atvirkščiai – prasta sveikata gali lemti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį,

| AB. | kadangi vaikystės metai turi pasekmių visam gyvenimui daugeliu sveikatos ir gerovės aspektų – pradedant nutukimu, širdies ligomis ir psichine sveikata, baigiant išsilavinimu, profesiniais pasiekimais, ekonominiu statusu ir gyvenimo kokybe, |
| --- | --- |

AB.

kadangi vaikystės metai turi pasekmių visam gyvenimui daugeliu sveikatos ir gerovės aspektų – pradedant nutukimu, širdies ligomis ir psichine sveikata, baigiant išsilavinimu, profesiniais pasiekimais, ekonominiu statusu ir gyvenimo kokybe,

| AC. | kadangi sveikatos skirtumai turi svarbių ekonominių pasekmių ES ir jos valstybėms narėms; kadangi paskaičiuota, kad dėl sveikatos skirtumų prarandama apie 1,4 % BVP, |
| --- | --- |

AC.

kadangi sveikatos skirtumai turi svarbių ekonominių pasekmių ES ir jos valstybėms narėms; kadangi paskaičiuota, kad dėl sveikatos skirtumų prarandama apie 1,4 % BVP,

| AD. | kadangi daugelyje ES šalių migrantams, neturintiems dokumentų, vienoda prieiga prie sveikatos priežiūros neužtikrinama ne tik praktikoje, bet ir įstatymuose, |
| --- | --- |

AD.

kadangi daugelyje ES šalių migrantams, neturintiems dokumentų, vienoda prieiga prie sveikatos priežiūros neužtikrinama ne tik praktikoje, bet ir įstatymuose,

| AE. | kadangi valstybėse narėse vis dar pasitaiko atvejų, kuomet skirtingų socialinių grupių atstovams (pavyzdžiui, neįgaliesiems) sudaromos kliūtys, apribojančios vienodas šių grupių galimybes patekti į sveikatos priežiūros įstaigas ir tokiu būdu bloginančios jų prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų, |
| --- | --- |

AE.

kadangi valstybėse narėse vis dar pasitaiko atvejų, kuomet skirtingų socialinių grupių atstovams (pavyzdžiui, neįgaliesiems) sudaromos kliūtys, apribojančios vienodas šių grupių galimybes patekti į sveikatos priežiūros įstaigas ir tokiu būdu bloginančios jų prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų,

| AF. | kadangi visuomenei senėjant valstybėms narėms tenka spręsti problemas, susijusias su priklausomybe ir augančiu geriatrinės priežiūros ir gydymo poreikiu; kadangi dėl to reikia keisti požiūrį į sveikatos priežiūros organizavimą; taip pat kadangi pagyvenusių žmonių prieigos prie sveikatos priežiūros skirtumai didėja, |
| --- | --- |

AF.

kadangi visuomenei senėjant valstybėms narėms tenka spręsti problemas, susijusias su priklausomybe ir augančiu geriatrinės priežiūros ir gydymo poreikiu; kadangi dėl to reikia keisti požiūrį į sveikatos priežiūros organizavimą; taip pat kadangi pagyvenusių žmonių prieigos prie sveikatos priežiūros skirtumai didėja,

| 1. | palankiai vertina pagrindinius Komisijos pasiūlymus, pateiktus komunikate „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“: 1) prie mūsų bendrų socialinio ir ekonominio vystymosi tikslų priskirti teisingesnį sveikatos galimybių pasiskirstymo siekį, 2) gerinti duomenis ir žinias (taip pat priemones, susijusias su kiekybiniu ir kokybiniu įvertinimu, stebėsena ir ataskaitomis), 3) stiprinti visos visuomenės įsipareigojimus sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus, 4) tenkinti pažeidžiamų grupių poreikius, taip pat 5) stiprinti ES politikos poveikį sveikatos priežiūros skirtumų mažinimui; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pagrindinius Komisijos pasiūlymus, pateiktus komunikate „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“: 1) prie mūsų bendrų socialinio ir ekonominio vystymosi tikslų priskirti teisingesnį sveikatos galimybių pasiskirstymo siekį, 2) gerinti duomenis ir žinias (taip pat priemones, susijusias su kiekybiniu ir kokybiniu įvertinimu, stebėsena ir ataskaitomis), 3) stiprinti visos visuomenės įsipareigojimus sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus, 4) tenkinti pažeidžiamų grupių poreikius, taip pat 5) stiprinti ES politikos poveikį sveikatos priežiūros skirtumų mažinimui;

| 2. | pabrėžia, kad svarbu teikti sveikatos priežiūros paslaugas laikantis pagrindinių teisių; pažymi, kad reikia išsaugoti ir gerinti visuotinę prieigą prie sveikatos priežiūros sistemų ir prieinamos sveikatos priežiūros; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad svarbu teikti sveikatos priežiūros paslaugas laikantis pagrindinių teisių; pažymi, kad reikia išsaugoti ir gerinti visuotinę prieigą prie sveikatos priežiūros sistemų ir prieinamos sveikatos priežiūros;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu gerinti galimybes naudotis ligų prevencijos, sveikatos stiprinimo, pirminėmis ir specialiosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir mažinti nelygybę tarp įvairių socialinių ir amžiaus grupių, bei pabrėžia, kad šiuos tikslus galima būtų pasiekti optimizuojant viešąsias išlaidas sveikatos priežiūros prevencinėms ir gydymo paslaugoms bei tikslinėms programoms, skirtoms pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu gerinti galimybes naudotis ligų prevencijos, sveikatos stiprinimo, pirminėmis ir specialiosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir mažinti nelygybę tarp įvairių socialinių ir amžiaus grupių, bei pabrėžia, kad šiuos tikslus galima būtų pasiekti optimizuojant viešąsias išlaidas sveikatos priežiūros prevencinėms ir gydymo paslaugoms bei tikslinėms programoms, skirtoms pažeidžiamoms grupėms;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant įveikti socialinius ir ekonominius skirtumus, nes tai galiausiai sudarytų galimybes sumažinti kai kuriuos su sveikatos priežiūra susijusius skirtumus; be to, remdamasis visuotinėmis žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybėmis ragina Komisiją ir valstybe nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų grupių, įskaitant nepalankiose sąlygose esančias migrantų grupes, etninių mažumų atstovus, vaikus ir paauglius, neįgaliuosius, poreikiams, ypač atkreipiant dėmesį į sergančius psichinėmis ligomis, lėtine liga sergančius arba atitinkamoje būklėje esančius pacientus, vyresnio amžiaus asmenis, skurdžiai gyvenančius asmenis, taip pat į alkoholizmu sergančius ir priklausomybę nuo narkotikų turinčius asmenis; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant įveikti socialinius ir ekonominius skirtumus, nes tai galiausiai sudarytų galimybes sumažinti kai kuriuos su sveikatos priežiūra susijusius skirtumus; be to, remdamasis visuotinėmis žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybėmis ragina Komisiją ir valstybe nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų grupių, įskaitant nepalankiose sąlygose esančias migrantų grupes, etninių mažumų atstovus, vaikus ir paauglius, neįgaliuosius, poreikiams, ypač atkreipiant dėmesį į sergančius psichinėmis ligomis, lėtine liga sergančius arba atitinkamoje būklėje esančius pacientus, vyresnio amžiaus asmenis, skurdžiai gyvenančius asmenis, taip pat į alkoholizmu sergančius ir priklausomybę nuo narkotikų turinčius asmenis;

| 5. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad pažeidžiamiausioms grupėms, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, būtų suteikiama teisė į sveikatos priežiūrą ir vienodos galimybės ją gauti; ragina valstybes nares išnagrinėti, ar įmanoma paremti nelegalių migrantų sveikatos priežiūrą, nustatant bendrais principais pagrįstą pagrindinių sveikatos priežiūros elementų, numatytų jų nacionaliniuose teisės aktuose, apibrėžtį; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad pažeidžiamiausioms grupėms, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, būtų suteikiama teisė į sveikatos priežiūrą ir vienodos galimybės ją gauti; ragina valstybes nares išnagrinėti, ar įmanoma paremti nelegalių migrantų sveikatos priežiūrą, nustatant bendrais principais pagrįstą pagrindinių sveikatos priežiūros elementų, numatytų jų nacionaliniuose teisės aktuose, apibrėžtį;

| 6. | ragina valstybes nares atsižvelgti į specialias moterų imigrančių sveikatos apsaugos reikmes, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad sveikatos apsaugos sistemose būtų užtikrinamos tarpininkavimo atitinkama kalba paslaugos; šiose sistemose turėtų būti numatyta rengti mokymo iniciatyvas, kad gydytojams ir kitiems specialistams būtų sudarytos sąlygos įgyti kultūrų įvairovės suvokimą, kuris būtų grindžiamas įvairovės ir žmonių iš įvairių geografinių regionų ypatumų pripažinimu ir pagarba jiems; pirmenybė taip pat turi būti teikiama priemonėms ir informavimo kampanijoms, skirtoms kovoti su moterų lytinių organų žalojimu, įskaitant griežtas bausmes už jo praktikavimą; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares atsižvelgti į specialias moterų imigrančių sveikatos apsaugos reikmes, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad sveikatos apsaugos sistemose būtų užtikrinamos tarpininkavimo atitinkama kalba paslaugos; šiose sistemose turėtų būti numatyta rengti mokymo iniciatyvas, kad gydytojams ir kitiems specialistams būtų sudarytos sąlygos įgyti kultūrų įvairovės suvokimą, kuris būtų grindžiamas įvairovės ir žmonių iš įvairių geografinių regionų ypatumų pripažinimu ir pagarba jiems; pirmenybė taip pat turi būti teikiama priemonėms ir informavimo kampanijoms, skirtoms kovoti su moterų lytinių organų žalojimu, įskaitant griežtas bausmes už jo praktikavimą;

| 7. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares kuo greičiau rasti sprendimus kovojant su diskriminacija dėl etninės kilmės, ypač kai kuriose valstybėse narėse, kuriose neįgyvendinta Tarybos direktyva 2000/43/EB ir kuriose etninei mažumai priklausančios moterys neturi socialinės apsaugos arba turi prastą socialinę apsaugą ir negauna sveikatos priežiūros paslaugų arba gauna labai ne daug jų; |
| --- | --- |

7.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares kuo greičiau rasti sprendimus kovojant su diskriminacija dėl etninės kilmės, ypač kai kuriose valstybėse narėse, kuriose neįgyvendinta Tarybos direktyva 2000/43/EB ir kuriose etninei mažumai priklausančios moterys neturi socialinės apsaugos arba turi prastą socialinę apsaugą ir negauna sveikatos priežiūros paslaugų arba gauna labai ne daug jų;

| 8. | ragina valstybes nares, derinantis su pilietinės visuomenės organizacijomis, skatinti galimybes gauti kokybiškas teisines konsultacijas ir informaciją, siekiant padėti paprastiems visuomenės nariams, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, daugiau sužinoti apie jų asmens teises; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares, derinantis su pilietinės visuomenės organizacijomis, skatinti galimybes gauti kokybiškas teisines konsultacijas ir informaciją, siekiant padėti paprastiems visuomenės nariams, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, daugiau sužinoti apie jų asmens teises;

| 9. | pabrėžia, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės ir valstybių narių taikytų griežto taupymo priemonių, ypač orientuotų į pasiūlą, gali sumažėti visuomenės sveikatai ir sveikatos skatinimui, ligų prevencijai bei ilgalaikės priežiūros paslaugoms teikiamas finansavimas – dėl biudžeto mažinimų ir prasčiau surenkamų mokesčių, nors sveikatos ir ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikis dėl įvairių veiksnių, lemiančių plačiosios visuomenės sveikatos būklės prastėjimą, derinio gali išaugti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad dėl ekonomikos ir finansų krizės ir valstybių narių taikytų griežto taupymo priemonių, ypač orientuotų į pasiūlą, gali sumažėti visuomenės sveikatai ir sveikatos skatinimui, ligų prevencijai bei ilgalaikės priežiūros paslaugoms teikiamas finansavimas – dėl biudžeto mažinimų ir prasčiau surenkamų mokesčių, nors sveikatos ir ilgalaikės priežiūros paslaugų poreikis dėl įvairių veiksnių, lemiančių plačiosios visuomenės sveikatos būklės prastėjimą, derinio gali išaugti;

| 10. | pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje ES yra didelė našta valstybėms narėms ir jų sveikatos priežiūros sistemoms ir kad veiksmingas vidaus rinkos veikimas bei stipri ir, jei įmanoma, koordinuojama prevencijos politika gali prisidėti prie teigiamų pokyčių šioje srityje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje ES yra didelė našta valstybėms narėms ir jų sveikatos priežiūros sistemoms ir kad veiksmingas vidaus rinkos veikimas bei stipri ir, jei įmanoma, koordinuojama prevencijos politika gali prisidėti prie teigiamų pokyčių šioje srityje;

| 11. | pabrėžia, kad kovojant su socialiniais ir ekonominiais veiksniais, tokiais kaip nutukimas, rūkymas ir t. t., galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas (kuriai kelia grėsmę sveikatos priežiūros paslaugų bei vaistų kompensacijos nebuvimas, netinkama prevencija, medicininės demografijos nesuderinimas) ir veiksmingas diagnozavimas turi būti laikomi pagrindiniais kovos su nelygybe sveikatos srityje priemonių aspektais ir kad, be to, gydymo vaistais paslaugų prieinamumas ir įperkamumas taip pat turėtų būti laikomi esminiais atskirų žmonių sveikatos aspektais; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad Skaidrumo direktyva (89/105/EEB) būtų tinkamai įgyvendinama ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į 2008 m. Komisijos komunikato dėl farmacijos sektoriaus tyrimo išvadas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad kovojant su socialiniais ir ekonominiais veiksniais, tokiais kaip nutukimas, rūkymas ir t. t., galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas (kuriai kelia grėsmę sveikatos priežiūros paslaugų bei vaistų kompensacijos nebuvimas, netinkama prevencija, medicininės demografijos nesuderinimas) ir veiksmingas diagnozavimas turi būti laikomi pagrindiniais kovos su nelygybe sveikatos srityje priemonių aspektais ir kad, be to, gydymo vaistais paslaugų prieinamumas ir įperkamumas taip pat turėtų būti laikomi esminiais atskirų žmonių sveikatos aspektais; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad Skaidrumo direktyva (89/105/EEB) būtų tinkamai įgyvendinama ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į 2008 m. Komisijos komunikato dėl farmacijos sektoriaus tyrimo išvadas;

| 12. | pabrėžia, kad sveikatos apsauga nėra ir neturėtų būti laikoma visuotinio intereso preke ar paslauga; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad sveikatos apsauga nėra ir neturėtų būti laikoma visuotinio intereso preke ar paslauga;

| 13. | ragina Tarybą ir valstybes nares įvertinti ir įgyvendinti naujas priemones, skirtas jų išlaidų sveikatai veiksmingumui didinti, ypač investuojant į profilaktinę sveikatos priežiūrą, siekiant ateityje išvengti per ilgesnį laikotarpį atsirandančių išlaidų ir socialinės naštos, taip pat pertvarkyti sveikatos priežiūros sistemas, siekiant visoje ES užtikrinti teisingas galimybes be diskriminacijos naudotis kokybiška sveikatos priežiūros (ypač pagrindine medicinine priežiūra), taip pat ragina Komisiją išnagrinėti dabartinių ES fondų panaudojimą siekiant papildomai remti investicijas į sveikatos infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir mokymą bei skatinti ir stiprinti ligų profilaktiką; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir valstybes nares įvertinti ir įgyvendinti naujas priemones, skirtas jų išlaidų sveikatai veiksmingumui didinti, ypač investuojant į profilaktinę sveikatos priežiūrą, siekiant ateityje išvengti per ilgesnį laikotarpį atsirandančių išlaidų ir socialinės naštos, taip pat pertvarkyti sveikatos priežiūros sistemas, siekiant visoje ES užtikrinti teisingas galimybes be diskriminacijos naudotis kokybiška sveikatos priežiūros (ypač pagrindine medicinine priežiūra), taip pat ragina Komisiją išnagrinėti dabartinių ES fondų panaudojimą siekiant papildomai remti investicijas į sveikatos infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir mokymą bei skatinti ir stiprinti ligų profilaktiką;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad į jų sveikatos politiką ir programas būtų įtrauktos teisingos galimybės pagyvenusiems pacientams gauti sveikatos priežiūros ir gydymo paslaugas, taip pat pasirūpinti, kad 2012 m., kurie paskelbti Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais, pirmenybė būtų skiriama vyresnio amžiaus asmenų tinkamų galimybių naudotis sveikatos priežiūra ir gydymu užtikrinimui; ragina valstybes nares skatinti iniciatyvas siekiant kovoti su pagyvenusių pacientų socialine atskirtimi, nes ji turi svarbų poveikį ilgalaikei pacientų sveikatos būklei; pabrėžia, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi, taikydamos atitinkamą ilgalaikę strategiją, numatyti socialinį ir ekonominį Europos gyventojų senėjimo poveikį, siekdamos užtikrinti finansinį ir organizacinį sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir lygiateisį bei nenutrūkstamą priežiūros teikimą pacientams; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad į jų sveikatos politiką ir programas būtų įtrauktos teisingos galimybės pagyvenusiems pacientams gauti sveikatos priežiūros ir gydymo paslaugas, taip pat pasirūpinti, kad 2012 m., kurie paskelbti Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais, pirmenybė būtų skiriama vyresnio amžiaus asmenų tinkamų galimybių naudotis sveikatos priežiūra ir gydymu užtikrinimui; ragina valstybes nares skatinti iniciatyvas siekiant kovoti su pagyvenusių pacientų socialine atskirtimi, nes ji turi svarbų poveikį ilgalaikei pacientų sveikatos būklei; pabrėžia, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi, taikydamos atitinkamą ilgalaikę strategiją, numatyti socialinį ir ekonominį Europos gyventojų senėjimo poveikį, siekdamos užtikrinti finansinį ir organizacinį sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir lygiateisį bei nenutrūkstamą priežiūros teikimą pacientams;

| 15. | ragina valstybes nares gerinti jų gebėjimus įdėmiai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis stebėti krizės poveikį sveikatai ir jos socialinius padarinius; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares gerinti jų gebėjimus įdėmiai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis stebėti krizės poveikį sveikatai ir jos socialinius padarinius;

| 16. | ragina Komisiją skatinti patirties, susijusios su švietimu sveikatos klausimais, sveikos gyvensenos skatinimu, profilaktika, ankstyvu diagnozavimu ir tinkamu gydymu, kaupimą, ypač klausimais, susijusiais su alkoholio vartojimu, rūkymu, dieta ir nutukimu bei narkotikais; ragina valstybes nares ypač nepalankesnėse sąlygose esančiose vietovėse remti vaikams skirtas fizinio aktyvumo, geros mitybos „Sveikos mokyklos“ programas ir stiprinti asmeninį, socialinį ir su sveikata susijusį švietimą siekiant skatinti sveikesnę elgseną ir su teigiamu gyvenimo būdų susijusį elgesį; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją skatinti patirties, susijusios su švietimu sveikatos klausimais, sveikos gyvensenos skatinimu, profilaktika, ankstyvu diagnozavimu ir tinkamu gydymu, kaupimą, ypač klausimais, susijusiais su alkoholio vartojimu, rūkymu, dieta ir nutukimu bei narkotikais; ragina valstybes nares ypač nepalankesnėse sąlygose esančiose vietovėse remti vaikams skirtas fizinio aktyvumo, geros mitybos „Sveikos mokyklos“ programas ir stiprinti asmeninį, socialinį ir su sveikata susijusį švietimą siekiant skatinti sveikesnę elgseną ir su teigiamu gyvenimo būdų susijusį elgesį;

| 17. | skatina visas valstybes nares laikantis principo „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“ investuoti į socialinę, švietimo, aplinkos apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugų infrastruktūrą ir koordinuoti priemones, susijusias su sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacija, mokymu ir judumu, taip tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis užtikrinant sveikatos priežiūros infrastruktūros ir darbo jėgos pajėgumus ir tvarumą; |
| --- | --- |

17.

skatina visas valstybes nares laikantis principo „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“ investuoti į socialinę, švietimo, aplinkos apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugų infrastruktūrą ir koordinuoti priemones, susijusias su sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacija, mokymu ir judumu, taip tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis užtikrinant sveikatos priežiūros infrastruktūros ir darbo jėgos pajėgumus ir tvarumą;

| 18. | pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje Europos Sąjungoje negali būti pašalinta nesukūrus bendros ir visaapimančios Europos sveikatos priežiūros darbo jėgos strategijos, įskaitant koordinuotą išteklių administravimo, švietimo ir apmokymų, minimalių kokybės ir saugos standartų bei specialistų registravimo politiką; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad nelygybė sveikatos srityje Europos Sąjungoje negali būti pašalinta nesukūrus bendros ir visaapimančios Europos sveikatos priežiūros darbo jėgos strategijos, įskaitant koordinuotą išteklių administravimo, švietimo ir apmokymų, minimalių kokybės ir saugos standartų bei specialistų registravimo politiką;

| 19. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad informacija apie sveikatą, sveiką gyvenseną, sveikatos priežiūrą, prevencijos galimybes, ankstyvą ligų diagnozavimą ir tinkamą gydymą būtų prieinama visiems suprantama forma ir kalba, naudojant naujas informacijos ir ryšių technologijas, ypatingą dėmesį skiriant internetu teikiamoms sveikatos priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad informacija apie sveikatą, sveiką gyvenseną, sveikatos priežiūrą, prevencijos galimybes, ankstyvą ligų diagnozavimą ir tinkamą gydymą būtų prieinama visiems suprantama forma ir kalba, naudojant naujas informacijos ir ryšių technologijas, ypatingą dėmesį skiriant internetu teikiamoms sveikatos priežiūros paslaugoms;

| 20. | ragina valstybes nares remti nuotolinės medicinos technologijų diegimą, kurios gali padėti gerokai sumažinti geografinius skirtumus, susijusius su galimybėmis gauti tam tikrų tipų sveikatos priežiūros paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant specialistų teikiamoms paslaugoms, ypač pasienio regionuose; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares remti nuotolinės medicinos technologijų diegimą, kurios gali padėti gerokai sumažinti geografinius skirtumus, susijusius su galimybėmis gauti tam tikrų tipų sveikatos priežiūros paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant specialistų teikiamoms paslaugoms, ypač pasienio regionuose;

| 21. | ragina valstybes nares remti politikos priemones, skirtas sveikoms gyvenimo sąlygoms visiems kūdikiams, vaikams ir paaugliams užtikrinti, įskaitant priežiūrą prieš nėštumą, gimdyvių priežiūrą ir priemones, skirtas padėti tėvams, o ypač nėščioms ir krūtimi maitinančioms moterims, siekiant užtikrinti, kad visi vaikai gyvenimą pradėtų sveiki, ir išvengti vėlesnių sveikatos būklės skirtumų, taip pripažįstant, kad svarbu skirti išteklių ankstyvajai vaiko raidai ir pripažįstant į visą gyvenimo trukmę nukreiptos politikos svarbą; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares remti politikos priemones, skirtas sveikoms gyvenimo sąlygoms visiems kūdikiams, vaikams ir paaugliams užtikrinti, įskaitant priežiūrą prieš nėštumą, gimdyvių priežiūrą ir priemones, skirtas padėti tėvams, o ypač nėščioms ir krūtimi maitinančioms moterims, siekiant užtikrinti, kad visi vaikai gyvenimą pradėtų sveiki, ir išvengti vėlesnių sveikatos būklės skirtumų, taip pripažįstant, kad svarbu skirti išteklių ankstyvajai vaiko raidai ir pripažįstant į visą gyvenimo trukmę nukreiptos politikos svarbą;

| 22. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos nėščios moterys ir vaikai, kad ir koks būtų jų statusas, turėtų teisę naudotis socialine apsauga ir iš tiesų ją gautų, kaip nurodyta jų nacionaliniuose teisės aktuose; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos nėščios moterys ir vaikai, kad ir koks būtų jų statusas, turėtų teisę naudotis socialine apsauga ir iš tiesų ją gautų, kaip nurodyta jų nacionaliniuose teisės aktuose;

| 23. | primena ES įsipareigojimą pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją užtikrinti neįgaliųjų teisę nepatiriant diskriminacijos dėl neįgalumo gauti pačią kokybiškiausią sveikatos priežiūrą; pabrėžia, kad negalios įtraukimas į visus susijusius sveikatos vertinimo rodiklius yra pagrindinis veiksmas siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą; |
| --- | --- |

23.

primena ES įsipareigojimą pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją užtikrinti neįgaliųjų teisę nepatiriant diskriminacijos dėl neįgalumo gauti pačią kokybiškiausią sveikatos priežiūrą; pabrėžia, kad negalios įtraukimas į visus susijusius sveikatos vertinimo rodiklius yra pagrindinis veiksmas siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą;

| 24. | ragina ES ir valstybes nares į lyčių aspektą kaip veiksnį įtraukti moterų sveikatos būklės ir moterų senėjimo (vyresnio amžiaus moterų) klausimą ir įgyvendinant savo sveikatos politiką, programas ir mokslinius tyrimus nuo jų rengimo ir kūrimo etapo iki poveikio vertinimo taikyti su lyties aspektu susietą biudžeto sudarymo sistemą; ragina į ES finansuojamų bendrųjų mokslinių tyrimų programų ir viešosiomis lėšomis finansuojamų agentūrų politiką įtraukti lyčių aspekto vertinimą ir sudaryti sąlygas kaupti ir analizuoti su lytimi ir amžiumi susijusius duomenis, kad būtų nustatyti pagrindiniai vyrų ir moterų sveikatos skirtumai ir kad būtų galima atitinkamai pagrįsti politikos pokyčius, ir ragina nustatyti ir suderinti epidemiologines priemones siekiant ištirti numatomos vyrų ir moterų gyvenimo trukmės atotrūkį; |
| --- | --- |

24.

ragina ES ir valstybes nares į lyčių aspektą kaip veiksnį įtraukti moterų sveikatos būklės ir moterų senėjimo (vyresnio amžiaus moterų) klausimą ir įgyvendinant savo sveikatos politiką, programas ir mokslinius tyrimus nuo jų rengimo ir kūrimo etapo iki poveikio vertinimo taikyti su lyties aspektu susietą biudžeto sudarymo sistemą; ragina į ES finansuojamų bendrųjų mokslinių tyrimų programų ir viešosiomis lėšomis finansuojamų agentūrų politiką įtraukti lyčių aspekto vertinimą ir sudaryti sąlygas kaupti ir analizuoti su lytimi ir amžiumi susijusius duomenis, kad būtų nustatyti pagrindiniai vyrų ir moterų sveikatos skirtumai ir kad būtų galima atitinkamai pagrįsti politikos pokyčius, ir ragina nustatyti ir suderinti epidemiologines priemones siekiant ištirti numatomos vyrų ir moterų gyvenimo trukmės atotrūkį;

| 25. | mano, kad ES ir valstybės narės turėtų užtikrinti lengvą moterų prieigą prie kontracepcijos priemonių ir teisę naudotis saugaus aborto galimybe; |
| --- | --- |

25.

mano, kad ES ir valstybės narės turėtų užtikrinti lengvą moterų prieigą prie kontracepcijos priemonių ir teisę naudotis saugaus aborto galimybe;

| 26. | ragina Komisiją teikti valstybėms narėms gerosios ir geriausios praktikos pavyzdžius, kad būtų skatinamos vienodesnės galimybes gauti su vaisingumu susijusių ligų gydymą; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją teikti valstybėms narėms gerosios ir geriausios praktikos pavyzdžius, kad būtų skatinamos vienodesnės galimybes gauti su vaisingumu susijusių ligų gydymą;

| 27. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares skirti pagrindinį dėmesį moterų žmogaus teisėms, ypač siekiant užkirsti kelią prievartinei moterų sterilizacijai ir lyties organų žalojimui, uždrausti šiuos veiksmus ir persekioti už juos atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina ES ir valstybes nares skirti pagrindinį dėmesį moterų žmogaus teisėms, ypač siekiant užkirsti kelią prievartinei moterų sterilizacijai ir lyties organų žalojimui, uždrausti šiuos veiksmus ir persekioti už juos atsakingus asmenis;

| 28. | ragina ES ir valstybes nares pripažinti bet kokio pobūdžio vyrų smurtą prieš moteris kaip visuomenės sveikatos problemą; |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir valstybes nares pripažinti bet kokio pobūdžio vyrų smurtą prieš moteris kaip visuomenės sveikatos problemą;

| 29. | ragina ES ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, susijusių su galimybe naudotis pagalbinėmis reprodukcinėmis technologijomis, siekiant panaikinti moterų diskriminaciją dėl šeiminės padėties, seksualinės orientacijos arba etninės ar kultūrinės kilmės; |
| --- | --- |

29.

ragina ES ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, susijusių su galimybe naudotis pagalbinėmis reprodukcinėmis technologijomis, siekiant panaikinti moterų diskriminaciją dėl šeiminės padėties, seksualinės orientacijos arba etninės ar kultūrinės kilmės;

| 30. | ragina valstybes nares vadovautis Pasaulio sveikatos organizacijos pavyzdžiu ir nutukimą pripažinti lėtine liga siekiant sudaryti galimybes dalyvauti nutukimo prevencijos programose ir nuo nutukimo kenčiantiems asmenims, kuriems reikalingas gydymas, užtikrinti galimybes gauti gydymą, kurio teigiami medicininiai rezultatai įrodyti, be kita ko, siekiant išvengti susijusių ligų plitimo; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares vadovautis Pasaulio sveikatos organizacijos pavyzdžiu ir nutukimą pripažinti lėtine liga siekiant sudaryti galimybes dalyvauti nutukimo prevencijos programose ir nuo nutukimo kenčiantiems asmenims, kuriems reikalingas gydymas, užtikrinti galimybes gauti gydymą, kurio teigiami medicininiai rezultatai įrodyti, be kita ko, siekiant išvengti susijusių ligų plitimo;

| 31. | ragina ES ir valstybes nares įtraukti lyčių aspektą į tabako kontrolės politiką, kaip rekomenduojama Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijoje, ir pradėti vykdyti kovos su rūkymu kampanijas, skirtas jaunoms merginoms ir moterims; |
| --- | --- |

31.

ragina ES ir valstybes nares įtraukti lyčių aspektą į tabako kontrolės politiką, kaip rekomenduojama Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijoje, ir pradėti vykdyti kovos su rūkymu kampanijas, skirtas jaunoms merginoms ir moterims;

| 32. | ragina valstybes nares skatinti ir remti medicinos ir farmacinius tyrimus, susijusius su ligomis, nuo kurių visų pirma kenčia moterys, atsižvelgiant į visus jų gyvenimo etapus, o ne tik į vaisingą amžių; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares skatinti ir remti medicinos ir farmacinius tyrimus, susijusius su ligomis, nuo kurių visų pirma kenčia moterys, atsižvelgiant į visus jų gyvenimo etapus, o ne tik į vaisingą amžių;

| 33. | ragina valstybes nares išspręsti skirtingų galimybių naudotis sveikatos priežiūra problemas, kurios turi poveikio žmonių kasdieniam gyvenimui, pvz., kalbant apie stomatologiją arba oftalmologiją; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares išspręsti skirtingų galimybių naudotis sveikatos priežiūra problemas, kurios turi poveikio žmonių kasdieniam gyvenimui, pvz., kalbant apie stomatologiją arba oftalmologiją;

| 34. | siūlo Europos Sąjungai ir valstybėms narėms nustatyti nuoseklią politiką ir taikyti paramos priemones, skirtas nedirbančiomis moterimis arba moterimis, dirbančiomis tuose sektoriuose, kuriuose jos nedraudžiamos individualiu sveikatos draudimu, taip pat ieškoti būdų šias moteris apdrausti; |
| --- | --- |

34.

siūlo Europos Sąjungai ir valstybėms narėms nustatyti nuoseklią politiką ir taikyti paramos priemones, skirtas nedirbančiomis moterimis arba moterimis, dirbančiomis tuose sektoriuose, kuriuose jos nedraudžiamos individualiu sveikatos draudimu, taip pat ieškoti būdų šias moteris apdrausti;

| 35. | primygtinai ragina Komisiją, bendradarbiaujant su kompetentingomis valstybių narių institucijomis, skatinti geriausias praktikas nustatant vaistų kainas ir išlaidų už juos kompensavimo mechanizmus, įskaitant veikiančius farmacinių preparatų kainų diferencijavimo modelius, kuo būtų pagerinta prieiga prie vaistų ir sumažinta nelygybė; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina Komisiją, bendradarbiaujant su kompetentingomis valstybių narių institucijomis, skatinti geriausias praktikas nustatant vaistų kainas ir išlaidų už juos kompensavimo mechanizmus, įskaitant veikiančius farmacinių preparatų kainų diferencijavimo modelius, kuo būtų pagerinta prieiga prie vaistų ir sumažinta nelygybė;

| 36. | primena, kad Europos patento patvirtinimas, taikant tinkamą kalbų režimą ir suvienyta ginčų sprendimo sistema yra būtini Europos ekonomikos atgaivinimui; |
| --- | --- |

36.

primena, kad Europos patento patvirtinimas, taikant tinkamą kalbų režimą ir suvienyta ginčų sprendimo sistema yra būtini Europos ekonomikos atgaivinimui;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete atlikti darbai, susiję su, be kita ko, produktų sauga ir reklama, prisidėjo prie kovos su tam tikrais nelygybės sveikatos srityje ES aspektais, ir šiuo klausimu pabrėžia, kad yra svarbu atidžiai stebėti informaciją, kurią farmacijos įmonės teikia vartotojams, o ypač pažeidžiamiausioms ir mažiausiai informuotoms grupėms, bei poreikį sukurti veiksmingą ir nepriklausomą farmakologinio budrumo sistemą; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete atlikti darbai, susiję su, be kita ko, produktų sauga ir reklama, prisidėjo prie kovos su tam tikrais nelygybės sveikatos srityje ES aspektais, ir šiuo klausimu pabrėžia, kad yra svarbu atidžiai stebėti informaciją, kurią farmacijos įmonės teikia vartotojams, o ypač pažeidžiamiausioms ir mažiausiai informuotoms grupėms, bei poreikį sukurti veiksmingą ir nepriklausomą farmakologinio budrumo sistemą;

| 38. | ragina valstybes nares pritaikyti savo sveikatos priežiūros sistemas prie daugiausiai sunkumų turinčių grupių poreikių kuriant sveikatos priežiūros specialistų apmokėjimo mechanizmus, kuo visiems ligoniams būtų užtikrinta galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares pritaikyti savo sveikatos priežiūros sistemas prie daugiausiai sunkumų turinčių grupių poreikių kuriant sveikatos priežiūros specialistų apmokėjimo mechanizmus, kuo visiems ligoniams būtų užtikrinta galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| 39. | primygtinai ragina Komisiją padaryti viską kas įmanoma skatinant valstybes nares teikti pacientams kompensacijas bei padaryti viską kas būtina mažinant nelygybę gaunant vaistus, skirtus gydyti tokioms ligoms ar būsenoms kaip postmenopauzinė osteoporozė ir Alzheimerio liga, kurių gydymas kai kuriose valstybėse narėse nėra kompensuojamas; prašo tai atlikti neatidėliojant; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina Komisiją padaryti viską kas įmanoma skatinant valstybes nares teikti pacientams kompensacijas bei padaryti viską kas būtina mažinant nelygybę gaunant vaistus, skirtus gydyti tokioms ligoms ar būsenoms kaip postmenopauzinė osteoporozė ir Alzheimerio liga, kurių gydymas kai kuriose valstybėse narėse nėra kompensuojamas; prašo tai atlikti neatidėliojant;

| 40. | pabrėžia, kad daugelyje šalių ne tik nacionalinės vyriausybės, bet ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį vykdant visuomenės sveikatos politiką, skatinant rūpintis sveikata, atliekant ligų profilaktiką ir teikiant sveikatos priežiūros paslaugas, todėl reikia užtikrinti jų aktyvų dalyvavimą; pažymi, kad svarbus taip pat regionų ir vietos valdžios bei kitų suinteresuotųjų subjektų indėlis, be kita ko, darbo vietose ir mokyklose; jis ypač svarbus švietimo sveikatos klausimais, sveikos gyvensenos skatinimo, veiksmingos ligų profilaktikos ir ankstyvo patikrinimo ir ligų diagnozavimo srityse; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad daugelyje šalių ne tik nacionalinės vyriausybės, bet ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį vykdant visuomenės sveikatos politiką, skatinant rūpintis sveikata, atliekant ligų profilaktiką ir teikiant sveikatos priežiūros paslaugas, todėl reikia užtikrinti jų aktyvų dalyvavimą; pažymi, kad svarbus taip pat regionų ir vietos valdžios bei kitų suinteresuotųjų subjektų indėlis, be kita ko, darbo vietose ir mokyklose; jis ypač svarbus švietimo sveikatos klausimais, sveikos gyvensenos skatinimo, veiksmingos ligų profilaktikos ir ankstyvo patikrinimo ir ligų diagnozavimo srityse;

| 41. | ragina valstybes nares remti vietos lygmeniu teikiamos priežiūros politiką ir užtikrinti, kad būtų teikiamos integruotos sveikatos priežiūros paslaugos, kurias būtų galima gauti vietos ar regioniniu lygmeniu ir kurios padėtų pacientams užsitikrinti geresnę paramą jų vietinėje ir socialinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares remti vietos lygmeniu teikiamos priežiūros politiką ir užtikrinti, kad būtų teikiamos integruotos sveikatos priežiūros paslaugos, kurias būtų galima gauti vietos ar regioniniu lygmeniu ir kurios padėtų pacientams užsitikrinti geresnę paramą jų vietinėje ir socialinėje aplinkoje;

| 42. | ragina visas valstybes nares iš naujo įvertinti jų politiką, kuri daro didelį poveikį nelygybei sveikatos srityje, pvz., politiką, susijusią su tabaku, alkoholiu, maistu, farmacijos produktais ir visuomenės sveikatos užtikrinimu bei sveikatos priežiūros paslaugų teikimu; |
| --- | --- |

42.

ragina visas valstybes nares iš naujo įvertinti jų politiką, kuri daro didelį poveikį nelygybei sveikatos srityje, pvz., politiką, susijusią su tabaku, alkoholiu, maistu, farmacijos produktais ir visuomenės sveikatos užtikrinimu bei sveikatos priežiūros paslaugų teikimu;

| 43. | ragina valstybes nares kurti partnerystes pasienio regionuose, siekiant pasidalinti išlaidas infrastruktūrai ir personalui, tuo pat metu ribojant skirtumus sveikatos srityje, ypač kai tai susiję su galimybe naudotis naujausia įranga; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares kurti partnerystes pasienio regionuose, siekiant pasidalinti išlaidas infrastruktūrai ir personalui, tuo pat metu ribojant skirtumus sveikatos srityje, ypač kai tai susiję su galimybe naudotis naujausia įranga;

| 44. | prašo Komisijos išnagrinėti sprendimų, paremtų nacionaliniais bei regioniniais vaistų bei medicininės įrangos veiksmingumo vidaus rinkoje vertinimais, poveikį, įskaitant ligonių prieigą, naujoves naujų produktų bei procedūrų pavidalu, nes tai vieni iš svarbiausių elementų, turinčių poveikio nelygybei sveikatos srityje; |
| --- | --- |

44.

prašo Komisijos išnagrinėti sprendimų, paremtų nacionaliniais bei regioniniais vaistų bei medicininės įrangos veiksmingumo vidaus rinkoje vertinimais, poveikį, įskaitant ligonių prieigą, naujoves naujų produktų bei procedūrų pavidalu, nes tai vieni iš svarbiausių elementų, turinčių poveikio nelygybei sveikatos srityje;

| 45. | mano, kad įgyvendinus Pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse Direktyvą 2011/24/ES, reikėtų atlikti nuodugnius poveikio vertinimus, siekiant kaip galima tiksliau įvertinti jos veiksmingumą kovojant su nelygybe sveikatos srityje ir užtikrinti, kad ja palaikoma deramo lygio visuomenės apsauga ir užtikrinamas pacientų saugumas, ypač kai tai susiję su geografiniu medicinos išteklių, tiek žmogiškųjų, tiek ir materialiųjų, paskirstymu; |
| --- | --- |

45.

mano, kad įgyvendinus Pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse Direktyvą 2011/24/ES, reikėtų atlikti nuodugnius poveikio vertinimus, siekiant kaip galima tiksliau įvertinti jos veiksmingumą kovojant su nelygybe sveikatos srityje ir užtikrinti, kad ja palaikoma deramo lygio visuomenės apsauga ir užtikrinamas pacientų saugumas, ypač kai tai susiję su geografiniu medicinos išteklių, tiek žmogiškųjų, tiek ir materialiųjų, paskirstymu;

| 46. | pastebi, kad norint teikti aukštos kokybės ir veiksmingas tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugas reikalingas didesnis visuomenei, ligoniams, priežiūrą vykdantiems veikėjams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams teikiamos informacijos daugeliu klausimų, įskaitant ligonių teisę gauti žalos atlyginimą ir sveikatos priežiūros specialistų veiklos reglamentavimą, skaidrumas; |
| --- | --- |

46.

pastebi, kad norint teikti aukštos kokybės ir veiksmingas tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugas reikalingas didesnis visuomenei, ligoniams, priežiūrą vykdantiems veikėjams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams teikiamos informacijos daugeliu klausimų, įskaitant ligonių teisę gauti žalos atlyginimą ir sveikatos priežiūros specialistų veiklos reglamentavimą, skaidrumas;

| 47. | apgailestauja, kad direktyva dėl sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tarpvalstybiniu mastu nebuvo pateikta kartu su pasiūlymu dėl sveikatos priežiūros specialistų mobilumo, atsižvelgiant į „protų nutekėjimo“ pavojų Europos Sąjungoje, kas pavojingai sustiprintų geografinius skirtumus kai kuriose valstybėse narėse ir ragina Komisiją pašalinti šį trūkumą, jei įmanoma atliekant Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų persvarstymą ateityje; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad direktyva dėl sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tarpvalstybiniu mastu nebuvo pateikta kartu su pasiūlymu dėl sveikatos priežiūros specialistų mobilumo, atsižvelgiant į „protų nutekėjimo“ pavojų Europos Sąjungoje, kas pavojingai sustiprintų geografinius skirtumus kai kuriose valstybėse narėse ir ragina Komisiją pašalinti šį trūkumą, jei įmanoma atliekant Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų persvarstymą ateityje;

| 48. | ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti dabartinę Profesinių kvalifikacijų direktyvą (2005/36/EB); atsižvelgiant į medicinos kvalifikacijos sudėtingumą, ragina Komisiją atliekant šios direktyvos vertinimą ir peržiūrą išspręsti keletą reguliavimo trūkumų, kurie galėtų išlaikyti pacientų pažeidžiamumą žalai ir sukelti pavojų jų teisėms į saugų gydymą; be to, ragina Komisiją nagrinėti, ar registraciją vidaus rinkos informacinėje sistemoje reikia padaryti privaloma kompetentingoms valdžios institucijoms ir ar reikia praplėsti apimtį kuria kompetentingos institucijos gali aktyviai dalintis informacija apie drausmines priemones taikomas sveikatos priežiūros specialistams sukuriant tinkamą perspėjimo mechanizmą; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti dabartinę Profesinių kvalifikacijų direktyvą (2005/36/EB); atsižvelgiant į medicinos kvalifikacijos sudėtingumą, ragina Komisiją atliekant šios direktyvos vertinimą ir peržiūrą išspręsti keletą reguliavimo trūkumų, kurie galėtų išlaikyti pacientų pažeidžiamumą žalai ir sukelti pavojų jų teisėms į saugų gydymą; be to, ragina Komisiją nagrinėti, ar registraciją vidaus rinkos informacinėje sistemoje reikia padaryti privaloma kompetentingoms valdžios institucijoms ir ar reikia praplėsti apimtį kuria kompetentingos institucijos gali aktyviai dalintis informacija apie drausmines priemones taikomas sveikatos priežiūros specialistams sukuriant tinkamą perspėjimo mechanizmą;

| 49. | primygtinai ragina Komisiją savo būsimajame teisėkūros pasiūlyme dėl profesinių kvalifikacijų pradėti kurti sustiprintą kvalifikacijų pripažinimo valstybėse narėse mechanizmą; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina Komisiją savo būsimajame teisėkūros pasiūlyme dėl profesinių kvalifikacijų pradėti kurti sustiprintą kvalifikacijų pripažinimo valstybėse narėse mechanizmą;

| 50. | atkreipia dėmesį, kad daugiau naujovių dažnai pagerina galimybes gauti gydymą, kas yra ypač svarbu izoliuotoms ar kaimo bendruomenėms; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį, kad daugiau naujovių dažnai pagerina galimybes gauti gydymą, kas yra ypač svarbu izoliuotoms ar kaimo bendruomenėms;

| 51. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis stiprinti nuotolinių medicinos paslaugų plėtrą kaip priemonę, kuria siekiama sumažinti geografinius sveikatos priežiūros skirtumus ir regioniniu, ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis stiprinti nuotolinių medicinos paslaugų plėtrą kaip priemonę, kuria siekiama sumažinti geografinius sveikatos priežiūros skirtumus ir regioniniu, ir vietos lygmeniu;

| 52. | ragina Tarybą ir Komisiją, kad jos strategijoje „2020 m. Europa“ aiškiau pripažintų tai, kad fizinė ir psichinė sveikata ir gerovė yra ypač svarbūs veiksniai kovojant su atskirtimi, ir į strategijos „2020 m. Europa“ stebėsenos procedūras įtrauktų lyginamuosius rodiklius, nustatytus, pagal socialinį ir ekonominį statusą bei visuomenės sveikatos būklę, taip pat atsižvelgtų į diskriminaciją dėl amžiaus, ypač susijusią su klinikiniais bandymais, kuriuos atliekant siekiama rasti pagyvenusiems žmonėms labiau tinkamus gydymo būdus; |
| --- | --- |

52.

ragina Tarybą ir Komisiją, kad jos strategijoje „2020 m. Europa“ aiškiau pripažintų tai, kad fizinė ir psichinė sveikata ir gerovė yra ypač svarbūs veiksniai kovojant su atskirtimi, ir į strategijos „2020 m. Europa“ stebėsenos procedūras įtrauktų lyginamuosius rodiklius, nustatytus, pagal socialinį ir ekonominį statusą bei visuomenės sveikatos būklę, taip pat atsižvelgtų į diskriminaciją dėl amžiaus, ypač susijusią su klinikiniais bandymais, kuriuos atliekant siekiama rasti pagyvenusiems žmonėms labiau tinkamus gydymo būdus;

| 53. | mano, kad ES ir valstybės narės turi remti pilietinės visuomenės ir moterų organizacijas, kurios skatina gerbti moterų žmogaus teises, įskaitant moterų seksualines ir reprodukcines teises, teisę į sveiką gyvenimo būdą ir į darbą, siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų pareikšti savo nuomonę Europos ir nacionalinės sveikatos apsaugos politikos klausimais; |
| --- | --- |

53.

mano, kad ES ir valstybės narės turi remti pilietinės visuomenės ir moterų organizacijas, kurios skatina gerbti moterų žmogaus teises, įskaitant moterų seksualines ir reprodukcines teises, teisę į sveiką gyvenimo būdą ir į darbą, siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų pareikšti savo nuomonę Europos ir nacionalinės sveikatos apsaugos politikos klausimais;

| 54. | ragina visas valstybes nares puoselėti ir stiprinti visų įvairiuose sektoriuose veikiančių svarbių suinteresuotųjų subjektų pajėgumus ir tarptautinį bendradarbiavimą rengiant ir taikant politiką, kuria mažinama nelygybė sveikatos srityje; |
| --- | --- |

54.

ragina visas valstybes nares puoselėti ir stiprinti visų įvairiuose sektoriuose veikiančių svarbių suinteresuotųjų subjektų pajėgumus ir tarptautinį bendradarbiavimą rengiant ir taikant politiką, kuria mažinama nelygybė sveikatos srityje;

| 55. | ragina valstybes nares remti ir taikyti bendrą politikos rengimo metodą vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, taip siekiant taikyti sveikatos aspektų visų krypčių politikoje nuostatą; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares remti ir taikyti bendrą politikos rengimo metodą vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, taip siekiant taikyti sveikatos aspektų visų krypčių politikoje nuostatą;

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti bendrą rodiklių rinkinį, skirtą sveikatos priežiūros skirtumams stebėti pagal amžių, lytį, socialinį ir ekonominį statusą bei geografinę padėtį, taip pat atsižvelgiant į alkoholizmo ir narkomanijos keliamas grėsmes, ir nustatyti sveikatos padėties valstybėse narėse audito metodiką, kad būtų galima nustatyti tobulintinas sritis ir geriausią praktiką, skiriant joms prioritetą; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti bendrą rodiklių rinkinį, skirtą sveikatos priežiūros skirtumams stebėti pagal amžių, lytį, socialinį ir ekonominį statusą bei geografinę padėtį, taip pat atsižvelgiant į alkoholizmo ir narkomanijos keliamas grėsmes, ir nustatyti sveikatos padėties valstybėse narėse audito metodiką, kad būtų galima nustatyti tobulintinas sritis ir geriausią praktiką, skiriant joms prioritetą;

| 57. | pabrėžia, kad sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu ir nevienodu ne tik pajamų, bet ir medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugų paskirstymu; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu ir nevienodu ne tik pajamų, bet ir medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugų paskirstymu;

| 58. | pabrėžia, kad nepalankioje padėtyje esančių (skurdesnių) socialinių kategorijų nariams gresiantys pavojai yra susiję su sveikatos priežiūros skirtumų priežastimis, turint omenyje, kad šiuos pavojus didina skurdas ir kiti su pažeidžiamumu susiję veiksniai; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad nepalankioje padėtyje esančių (skurdesnių) socialinių kategorijų nariams gresiantys pavojai yra susiję su sveikatos priežiūros skirtumų priežastimis, turint omenyje, kad šiuos pavojus didina skurdas ir kiti su pažeidžiamumu susiję veiksniai;

| 59. | ragina Komisiją užtikrinti, kad skirtumų sveikatos srityje mažinimo ir prieigos prie fizinės ir psichinės sveikatos priežiūros gerinimo klausimai būtų visapusiškai sprendžiami ir įtraukiami į jos dabartines iniciatyvas, pvz., į Partnerystę siekiant sveikos ir aktyvios senatvės, ES kovos su skurdu ir socialine atskirtimi platformą, taip pat į būsimas iniciatyvas susijusias su ankstyvu vaiko vystymusi ir su jaunimo politika, kurią vykdant dėmesys sutelkiamas į švietimą, mokymą ir užimtumą; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją užtikrinti, kad skirtumų sveikatos srityje mažinimo ir prieigos prie fizinės ir psichinės sveikatos priežiūros gerinimo klausimai būtų visapusiškai sprendžiami ir įtraukiami į jos dabartines iniciatyvas, pvz., į Partnerystę siekiant sveikos ir aktyvios senatvės, ES kovos su skurdu ir socialine atskirtimi platformą, taip pat į būsimas iniciatyvas susijusias su ankstyvu vaiko vystymusi ir su jaunimo politika, kurią vykdant dėmesys sutelkiamas į švietimą, mokymą ir užimtumą;

| 60. | ragina geriau koordinuoti ES agentūrų, kurios turi atlikti svarbų vaidmenį kovojant su sveikatos priežiūros skirtumais, ypač Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, veiklą; |
| --- | --- |

60.

ragina geriau koordinuoti ES agentūrų, kurios turi atlikti svarbų vaidmenį kovojant su sveikatos priežiūros skirtumais, ypač Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, veiklą;

| 61. | ragina Komisiją valstybėms narėms padėti geriau pasinaudoti atviruoju koordinavimo metodu, kad būtų remiama veikla, kuria siekiama šalinti sveikatos priežiūros skirtumus lemiančius veiksnius; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją valstybėms narėms padėti geriau pasinaudoti atviruoju koordinavimo metodu, kad būtų remiama veikla, kuria siekiama šalinti sveikatos priežiūros skirtumus lemiančius veiksnius;

| 62. | ragina Komisiją ieškoti būdų visiems atitinkamiems Europos lygmens suinteresuotiesiems subjektams įtraukti, informuotumui ir gerosios patirties sklaidai visuomenės sveikatos srityje didinti; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją ieškoti būdų visiems atitinkamiems Europos lygmens suinteresuotiesiems subjektams įtraukti, informuotumui ir gerosios patirties sklaidai visuomenės sveikatos srityje didinti;

| 63. | atkreipia dėmesį į tai, kad, be įvairių sveikatą lemiančių veiksnių, ypatingą svarbą turi įvairi ir kokybiška mityba, taigi ragina Komisiją labiau naudotis veiksmingomis pagal BŽŪP sukurtomis programomis (nemokamas pieno ir sulčių dalijimas mokyklose ir nemokamas maisto dalijimas skurdžiausioms grupėms); |
| --- | --- |

63.

atkreipia dėmesį į tai, kad, be įvairių sveikatą lemiančių veiksnių, ypatingą svarbą turi įvairi ir kokybiška mityba, taigi ragina Komisiją labiau naudotis veiksmingomis pagal BŽŪP sukurtomis programomis (nemokamas pieno ir sulčių dalijimas mokyklose ir nemokamas maisto dalijimas skurdžiausioms grupėms);

| 64. | ragina valstybes nares sukurti specialių socialinių, sveikatos priežiūros ir konsultavimo tarnybų tinklą ir skirti šioms tarnyboms pagalbos telefonu linijas siekiant teikti pagalbą moterims, poroms ir šeimoms, kad būtų galima užkirsti kelią buitiniam smurtui ir suteikti kvalifikuotą specialistų pagalbą ir paramą tiems, kuriems jos reikia, bendradarbiaujant su kitomis šioje srityje veikiančiomis įstaigomis; |
| --- | --- |

64.

ragina valstybes nares sukurti specialių socialinių, sveikatos priežiūros ir konsultavimo tarnybų tinklą ir skirti šioms tarnyboms pagalbos telefonu linijas siekiant teikti pagalbą moterims, poroms ir šeimoms, kad būtų galima užkirsti kelią buitiniam smurtui ir suteikti kvalifikuotą specialistų pagalbą ir paramą tiems, kuriems jos reikia, bendradarbiaujant su kitomis šioje srityje veikiančiomis įstaigomis;

| 65. | ragina Komisiją valstybėms narėms padėti geriau pasinaudoti ES sanglaudos politikos priemonėmis ir struktūriniais fondais, kad būtų remiami projektai, kuriais prisidedama prie kovos su sveikatą lemiančiais socialiniais veiksniais ir prie sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo; taip pat ragina Komisiją padėti valstybėms narėms geriau pasinaudoti programa PROGRESS; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją valstybėms narėms padėti geriau pasinaudoti ES sanglaudos politikos priemonėmis ir struktūriniais fondais, kad būtų remiami projektai, kuriais prisidedama prie kovos su sveikatą lemiančiais socialiniais veiksniais ir prie sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo; taip pat ragina Komisiją padėti valstybėms narėms geriau pasinaudoti programa PROGRESS;

| 66. | primygtinai ragina valstybes nares nustoti vykdyti dabartinę sveikatos apsaugos paslaugoms skiriamų viešųjų lėšų mažinimo politiką, kadangi šios lėšos itin svarbios siekiant užtikrinti aukšto lygio vyrų ir moterų sveikatos apsaugą. |
| --- | --- |

66.

primygtinai ragina valstybes nares nustoti vykdyti dabartinę sveikatos apsaugos paslaugoms skiriamų viešųjų lėšų mažinimo politiką, kadangi šios lėšos itin svarbios siekiant užtikrinti aukšto lygio vyrų ir moterų sveikatos apsaugą.

| 67. | ragina Komisiją, nustatant bet kokią ES vidaus ir išorės politiką, ypač siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, be kita ko, geros gimdyvių sveikatos tikslus, įtvirtinti politiką, paremtą ekonominiais ir ekologiniais sveikatos veiksniais bei principu „teisingumo ir sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją, nustatant bet kokią ES vidaus ir išorės politiką, ypač siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, be kita ko, geros gimdyvių sveikatos tikslus, įtvirtinti politiką, paremtą ekonominiais ir ekologiniais sveikatos veiksniais bei principu „teisingumo ir sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“;

| 68. | primygtinai ragina visas valstybes nares pripažinti sveikatos svarbą visuomenei ir vertinant visuomenės, bendruomenės ir asmens vystymąsi taikyti ne tik BVP pagrįstus metodus; |
| --- | --- |

68.

primygtinai ragina visas valstybes nares pripažinti sveikatos svarbą visuomenei ir vertinant visuomenės, bendruomenės ir asmens vystymąsi taikyti ne tik BVP pagrįstus metodus;

| 69. | ragina Tarybą visose valstybėse narėse remti pastangas spręsti nelygybės sveikatos srityje problemas, joms teikiant politinę pirmenybę, atsižvelgiant į socialinius sveikatos veiksnius ir į rizikos faktorius, susijusius su gyvensena, pvz., alkoholį, tabaką ir mitybą, imantis veiksmų tokiose politikos srityse, kaip vartotojų politika, užimtumo, būsto, socialinė politika, aplinkos apsauga, žemės ūkis ir maistas, švietimas, gyvenimo ir darbo sąlygos bei moksliniai tyrimai, laikantis principo „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“; |
| --- | --- |

69.

ragina Tarybą visose valstybėse narėse remti pastangas spręsti nelygybės sveikatos srityje problemas, joms teikiant politinę pirmenybę, atsižvelgiant į socialinius sveikatos veiksnius ir į rizikos faktorius, susijusius su gyvensena, pvz., alkoholį, tabaką ir mitybą, imantis veiksmų tokiose politikos srityse, kaip vartotojų politika, užimtumo, būsto, socialinė politika, aplinkos apsauga, žemės ūkis ir maistas, švietimas, gyvenimo ir darbo sąlygos bei moksliniai tyrimai, laikantis principo „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“;

| 70. | ragina Komisiją remti pagal esamus ir būsimus visuomenės sveikatos veiksmų planus finansuojamą veiklą siekiant daryti įtaką socialiniams sveikatos veiksniams; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją remti pagal esamus ir būsimus visuomenės sveikatos veiksmų planus finansuojamą veiklą siekiant daryti įtaką socialiniams sveikatos veiksniams;

| 71. | ragina Komisiją nustatyti gaires, kaip pagerinti mechanizmus, skirtus sveikatos priežiūros skirtumų stebėsenai visoje ES (tarp valstybių narių ir jų viduje), užtikrinant geresnį duomenų surinkimą dėl sistemingesnės ir palyginamos informacijos, papildančios esamus duomenis apie sveikatos priežiūros skirtumus, taip pat atliekant reguliarią stebėseną ir analizę; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją nustatyti gaires, kaip pagerinti mechanizmus, skirtus sveikatos priežiūros skirtumų stebėsenai visoje ES (tarp valstybių narių ir jų viduje), užtikrinant geresnį duomenų surinkimą dėl sistemingesnės ir palyginamos informacijos, papildančios esamus duomenis apie sveikatos priežiūros skirtumus, taip pat atliekant reguliarią stebėseną ir analizę;

| 72. | prašo Komisijos apsvarstyti galimybę parengti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos ar bet kokios kitos tinkamos Bendrijos iniciatyvos, kurios tikslas būtų skatinti ir remti valstybių narių integruotų nacionalinių ar regioninių strategijų rengimą siekiant sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus; |
| --- | --- |

72.

prašo Komisijos apsvarstyti galimybę parengti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos ar bet kokios kitos tinkamos Bendrijos iniciatyvos, kurios tikslas būtų skatinti ir remti valstybių narių integruotų nacionalinių ar regioninių strategijų rengimą siekiant sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus;

| 73. | ragina Komisiją savo pateikiamose pažangos ataskaitose įvertinti sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo priemonių veiksmingumą ir sveikatos pagerėjimą taikant politikos priemones, susijusias su socialiniais, ekonominiais ir ekologiniais sveikatos veiksniais; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją savo pateikiamose pažangos ataskaitose įvertinti sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo priemonių veiksmingumą ir sveikatos pagerėjimą taikant politikos priemones, susijusias su socialiniais, ekonominiais ir ekologiniais sveikatos veiksniais;

| 74. | ragina Komisiją formuojant politiką ES lygmeniu taikyti principą „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“ ir vykdyti veiksmingus poveikio įvertinimus, kuriuos atliekant būtų atsižvelgiama į teisingumo sveikatos srityje aspektus; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją formuojant politiką ES lygmeniu taikyti principą „sveikatos aspektai visų krypčių politikoje“ ir vykdyti veiksmingus poveikio įvertinimus, kuriuos atliekant būtų atsižvelgiama į teisingumo sveikatos srityje aspektus;

| 75. | teigia, kad atvira, konkurencinga ir tinkamai veikianti rinka gali skatinti naujoves, investicijas ir mokslinius tyrimus sveikatos priežiūros sektoriuje, ir pripažįsta, kad tam taip pat turi būti skiriama tvirta finansinė parama viešiesiems moksliniams tyrimams, siekiant toliau vystyti tvarius ir veiksmingus sveikatos priežiūros modelius ir skatinti naujų technologijų ir jų pritaikymo šioje srityje (pvz., nuotolinės medicinos) plėtrą, taip pat reikalinga bendra sveikatos technologijų įvertinimo metodika, o visai tai turėtų būti naudinga kiekvienam asmeniui, įskaitant ir tuos, kurie yra iš žemesnių socialinių ir ekonominių sluoksnių, kartu atsižvelgiant į gyventojų senėjimą; |
| --- | --- |

75.

teigia, kad atvira, konkurencinga ir tinkamai veikianti rinka gali skatinti naujoves, investicijas ir mokslinius tyrimus sveikatos priežiūros sektoriuje, ir pripažįsta, kad tam taip pat turi būti skiriama tvirta finansinė parama viešiesiems moksliniams tyrimams, siekiant toliau vystyti tvarius ir veiksmingus sveikatos priežiūros modelius ir skatinti naujų technologijų ir jų pritaikymo šioje srityje (pvz., nuotolinės medicinos) plėtrą, taip pat reikalinga bendra sveikatos technologijų įvertinimo metodika, o visai tai turėtų būti naudinga kiekvienam asmeniui, įskaitant ir tuos, kurie yra iš žemesnių socialinių ir ekonominių sluoksnių, kartu atsižvelgiant į gyventojų senėjimą;

| 76. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti visuomenės informavimo ir sąmoningumo kėlimo programas ir stiprinti dialogą su pilietine visuomene, socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis sveikatos ir medicinos paslaugų tema; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti visuomenės informavimo ir sąmoningumo kėlimo programas ir stiprinti dialogą su pilietine visuomene, socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis sveikatos ir medicinos paslaugų tema;

| 77. | mano, kad itin svarbu padidinti moterų, dalyvaujančių rengiant sveikatos priežiūros politiką, planuojant programas ir teikiant sveikatos priežiūros paslaugas, skaičių; |
| --- | --- |

77.

mano, kad itin svarbu padidinti moterų, dalyvaujančių rengiant sveikatos priežiūros politiką, planuojant programas ir teikiant sveikatos priežiūros paslaugas, skaičių;

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

78.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 301, 2007 11 20, p. 3.

(2)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(3)  OL C 146, 2006 6 22, p. 1.

(4)  OL C 232, 2010 8 27, p. 1.

(5)  OL C 250 E, 2007 10 25, p. 93.

(6)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 97.

(7)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 56.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/37

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisBendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą

P7_TA(2011)0082

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių ir vystymosi. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą (2010/2102(INI))

2012/C 199 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl gero valdymo mokesčių srityje skatinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl gero valdymo mokesčių srityje skatinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (COM(2010)0163),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padarinių besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (2) ir atsižvelgdamas į 2002 m. Monterėjaus deklaraciją, 2008 m. Dohoje įvykusią konferenciją vystymosi finansavimo klausimais, 2005 m. Paryžiaus deklaraciją ir 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkę, kuriose neteisėtas kapitalo nutekėjimas ir neteisėti finansiniai srautai įvertinti kaip pagrindinė vidaus pajamų sutelkimo vystymuisi kliūtis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padarinių besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (2) ir atsižvelgdamas į 2002 m. Monterėjaus deklaraciją, 2008 m. Dohoje įvykusią konferenciją vystymosi finansavimo klausimais, 2005 m. Paryžiaus deklaraciją ir 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkę, kuriose neteisėtas kapitalo nutekėjimas ir neteisėti finansiniai srautai įvertinti kaip pagrindinė vidaus pajamų sutelkimo vystymuisi kliūtis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų: laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų: laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukščiausiojo lygio susitikimui“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11–12 d. Seule įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimą ir į iniciatyvą stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, kurią pradėjo Vokietijos ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros ministerija ir kuri pavadinta Tarptautiniu mokesčių susitarimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11–12 d. Seule įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimą ir į iniciatyvą stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, kurią pradėjo Vokietijos ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros ministerija ir kuri pavadinta Tarptautiniu mokesčių susitarimu,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 29 d. Pretorijoje įvykusios tarptautinės konferencijos apmokestinimo klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 29 d. Pretorijoje įvykusios tarptautinės konferencijos apmokestinimo klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2–3 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2–3 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į vadovų pareiškimą, paskelbtą po 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo, ir į savo 2009 m. spalio 8 d. rezoliuciją šiuo klausimu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vadovų pareiškimą, paskelbtą po 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo, ir į savo 2009 m. spalio 8 d. rezoliuciją šiuo klausimu (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1725/2003, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl 8 tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) dėl veiklos segmentų paskelbimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1725/2003, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl 8 tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) dėl veiklos segmentų paskelbimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. Norvegijos vyriausybės komisijos ataskaitą „Mokesčių rojus ir vystymasis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. Norvegijos vyriausybės komisijos ataskaitą „Mokesčių rojus ir vystymasis“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0027/2011),

| A. | kadangi mokesčių sistemos stiprinimas yra vienas iš pagrindinių uždavinių, kurie tenka besivystančioms šalims, siekiančioms Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), |
| --- | --- |

A.

kadangi mokesčių sistemos stiprinimas yra vienas iš pagrindinių uždavinių, kurie tenka besivystančioms šalims, siekiančioms Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT),

| B. | kadangi mokesčiai gali būti patikimas ir tvarus plėtros finansavimo šaltinis, jei taikoma progresinių mokesčių sistema, sukurta veiksminga ir efektyvi mokesčių administravimo politika, užtikrinanti mokestinių prievolių vykdymą, ir užtikrinamas skaidrus ir atsakingas valstybės pajamų naudojimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi mokesčiai gali būti patikimas ir tvarus plėtros finansavimo šaltinis, jei taikoma progresinių mokesčių sistema, sukurta veiksminga ir efektyvi mokesčių administravimo politika, užtikrinanti mokestinių prievolių vykdymą, ir užtikrinamas skaidrus ir atsakingas valstybės pajamų naudojimas;

| C. | kadangi besivystančios šalys, didindamos mokestines pajamas, susiduria su dideliais sunkumais dėl nepakankamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių mokesčiams surinkti, menkų administracinių gebėjimų, korupcijos, politinės sistemos teisėtumo trūkumo, nevienodo pajamų paskirstymo ir prasto mokesčių valdymo, |
| --- | --- |

C.

kadangi besivystančios šalys, didindamos mokestines pajamas, susiduria su dideliais sunkumais dėl nepakankamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių mokesčiams surinkti, menkų administracinių gebėjimų, korupcijos, politinės sistemos teisėtumo trūkumo, nevienodo pajamų paskirstymo ir prasto mokesčių valdymo,

| D. | kadangi pagrindinės neteisėtų finansinių srautų ir kapitalo nutekėjimo formos apima netinkamą šalių sandorių kainodarą siekiant pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, abipusius susitarimus, pinigų plovimą, didelių grynųjų pinigų sumų pervedimus, taip pat neaiškius ir nenaudingus investavimo protokolus ir kontrabandą, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės neteisėtų finansinių srautų ir kapitalo nutekėjimo formos apima netinkamą šalių sandorių kainodarą siekiant pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, abipusius susitarimus, pinigų plovimą, didelių grynųjų pinigų sumų pervedimus, taip pat neaiškius ir nenaudingus investavimo protokolus ir kontrabandą,

| E. | kadangi lengvatiniai mokesčių centrai ir mokesčių rojai sudaro sąlygas neteisėtam 1 trilijono JAV dolerių per metus kapitalo nutekėjimui; kadangi šis neteisėtas pinigų nutekėjimas sudaro maždaug dešimt kartų didesnę sumą negu pagalbai besivystančioms šalims skiriamos lėšos siekiant sumažinti skurdą ir skatinti ekonominį vystymąsi, |
| --- | --- |

E.

kadangi lengvatiniai mokesčių centrai ir mokesčių rojai sudaro sąlygas neteisėtam 1 trilijono JAV dolerių per metus kapitalo nutekėjimui; kadangi šis neteisėtas pinigų nutekėjimas sudaro maždaug dešimt kartų didesnę sumą negu pagalbai besivystančioms šalims skiriamos lėšos siekiant sumažinti skurdą ir skatinti ekonominį vystymąsi,

| F. | kadangi mokesčių rojai, taikantys paslapties saugojimo taisykles ir fiktyvios gyvenamosios deklaravimo praktiką kartu su nuliniu mokesčių tarifu tam, kad pritrauktų kapitalą ir pajamas, kurios kitose šalyse turėtų būti apmokestinamos, sukuria žalingą konkurenciją mokesčių srityje, |
| --- | --- |

F.

kadangi mokesčių rojai, taikantys paslapties saugojimo taisykles ir fiktyvios gyvenamosios deklaravimo praktiką kartu su nuliniu mokesčių tarifu tam, kad pritrauktų kapitalą ir pajamas, kurios kitose šalyse turėtų būti apmokestinamos, sukuria žalingą konkurenciją mokesčių srityje,

| G. | kadangi dėl šios praktikos padidėjo darbininkų ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių mokesčių našta, todėl teko žymiai sumažinti finansavimą viešosioms paslaugoms neturtingose šalyse; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šios praktikos padidėjo darbininkų ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių mokesčių našta, todėl teko žymiai sumažinti finansavimą viešosioms paslaugoms neturtingose šalyse;

| H. | kadangi besivystančiose šalyse dėl sukčiavimo mokesčių srityje kasmet prarandama pajamų iš mokesčių suma, dešimt kartų viršijanti išsivysčiusių šalių skiriamos paramos vystymuisi sumą, |
| --- | --- |

H.

kadangi besivystančiose šalyse dėl sukčiavimo mokesčių srityje kasmet prarandama pajamų iš mokesčių suma, dešimt kartų viršijanti išsivysčiusių šalių skiriamos paramos vystymuisi sumą,

| I. | kadangi galimybę geriau sutelkti vidaus finansinius išteklius toliau neigiamai veikia pasaulinės tendencijos liberalizuoti muitų tarifą; kadangi iš TVF tyrimų matyti, kad nors turtingos šalys sugebėjo kompensuoti prekybos mokesčių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio, mažėjimą kitais pajamų šaltiniais, ypač PVM, neturtingiausios šalys geriausiu atveju kompensavo apie 30 proc. prarastų prekybos mokesčių (7), |
| --- | --- |

I.

kadangi galimybę geriau sutelkti vidaus finansinius išteklius toliau neigiamai veikia pasaulinės tendencijos liberalizuoti muitų tarifą; kadangi iš TVF tyrimų matyti, kad nors turtingos šalys sugebėjo kompensuoti prekybos mokesčių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio, mažėjimą kitais pajamų šaltiniais, ypač PVM, neturtingiausios šalys geriausiu atveju kompensavo apie 30 proc. prarastų prekybos mokesčių (7),

| J. | kadangi išsamioje Tarptautinio prekybos centro apžvalgoje teigiama, kad reikia toliau derinti paramos teikėjų veiksmus mokesčių ir vystymosi srityje, |
| --- | --- |

J.

kadangi išsamioje Tarptautinio prekybos centro apžvalgoje teigiama, kad reikia toliau derinti paramos teikėjų veiksmus mokesčių ir vystymosi srityje,

| K. | kadangi tai, jog egzistuoja dideli šešėlinės ekonomikos sektoriai, trukdo sutelkti vidaus pajamų šaltinius, |
| --- | --- |

K.

kadangi tai, jog egzistuoja dideli šešėlinės ekonomikos sektoriai, trukdo sutelkti vidaus pajamų šaltinius,

| L. | kadangi daugelyje besivystančių šalių nebuvo pagrindinių produktų rinkos pakilimo, nes jos negauna pakankamos patentų iš mineralų dalies, nors ji būtų pateisinama, |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelyje besivystančių šalių nebuvo pagrindinių produktų rinkos pakilimo, nes jos negauna pakankamos patentų iš mineralų dalies, nors ji būtų pateisinama,

| M. | kadangi daugelis besivystančių šalių nepasiekia net minimalaus mokesčių lygio, kuris yra būtinas viešosioms paslaugoms finansuoti ir tarptautiniams skurdo mažinimo įsipareigojimams vykdyti, |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelis besivystančių šalių nepasiekia net minimalaus mokesčių lygio, kuris yra būtinas viešosioms paslaugoms finansuoti ir tarptautiniams skurdo mažinimo įsipareigojimams vykdyti,

| N. | kadangi mokesčiai yra pajamų šaltinis, kuris potencialiai stabilesnis ir tvaresnis negu gaunama pagalba ir kuris stiprina atitinkamų šalių savarankiškumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi mokesčiai yra pajamų šaltinis, kuris potencialiai stabilesnis ir tvaresnis negu gaunama pagalba ir kuris stiprina atitinkamų šalių savarankiškumą;

| O. | kadangi iš konsoliduotų ataskaitų dažnai sunku suprasti, kurios bendrovės turi būti apmokestintos, ir atsižvelgiant į sudėtingas įmonių struktūras bei jų tarpusavio ekonominės veiklos pasiskirstymą dažnai sunku nuspręsti tinkamą mokesčių lygį, |
| --- | --- |

O.

kadangi iš konsoliduotų ataskaitų dažnai sunku suprasti, kurios bendrovės turi būti apmokestintos, ir atsižvelgiant į sudėtingas įmonių struktūras bei jų tarpusavio ekonominės veiklos pasiskirstymą dažnai sunku nuspręsti tinkamą mokesčių lygį,

| P. | kadangi vadinamieji „grobuoniški fondai“, daugiausia įsteigti mokesčių rojuose, superka besivystančių šalių skolas su didžiulėmis nuolaidomis, o po to reikalauja grąžinti pradinę sumą (dažnai su palūkanomis ir baudomis), tokiu būdu žymiai apribodami besivystančių šalių galimybę panaudoti papildomas mokestines pajamas, |
| --- | --- |

P.

kadangi vadinamieji „grobuoniški fondai“, daugiausia įsteigti mokesčių rojuose, superka besivystančių šalių skolas su didžiulėmis nuolaidomis, o po to reikalauja grąžinti pradinę sumą (dažnai su palūkanomis ir baudomis), tokiu būdu žymiai apribodami besivystančių šalių galimybę panaudoti papildomas mokestines pajamas,

| Q. | kadangi nėra teisės aktų, ribojančių vadinamųjų „grobuoniškų fondų“ pelno, kurį jie gali gauti bylinėdamiesi su besivystančia šalimi dėl negrąžintų skolų, dydį ir kadangi nėra reguliavimo struktūrų, kurios galėtų atskleisti, kurie fondai yra grobuoniški ir kiek jie sumokėjo už šią skolą, kuri buvo laikoma beverte, |
| --- | --- |

Q.

kadangi nėra teisės aktų, ribojančių vadinamųjų „grobuoniškų fondų“ pelno, kurį jie gali gauti bylinėdamiesi su besivystančia šalimi dėl negrąžintų skolų, dydį ir kadangi nėra reguliavimo struktūrų, kurios galėtų atskleisti, kurie fondai yra grobuoniški ir kiek jie sumokėjo už šią skolą, kuri buvo laikoma beverte,

| R. | kadangi daugelyje besivystančių šalių taikomi skirtingi įmonių pajamų mokesčių tarifai, grindžiami ne tik pajamomis ir dividendais, bet ir verslo sektorių pobūdžiu, o tai reiškia, kad sektoriams skiriamus išteklius iškraipo mokesčių tarifų skirtumai, |
| --- | --- |

R.

kadangi daugelyje besivystančių šalių taikomi skirtingi įmonių pajamų mokesčių tarifai, grindžiami ne tik pajamomis ir dividendais, bet ir verslo sektorių pobūdžiu, o tai reiškia, kad sektoriams skiriamus išteklius iškraipo mokesčių tarifų skirtumai,

| S. | kadangi mokestinių prievolių vykdymas turėtų būti apibrėžiamas kaip siekis tinkamoje vietoje tinkamu laiku sumokėti mokesčius ir šiuo atveju žodis „tinkamas“ reiškia, kad ekonominis sandorio turinys atitinka vietą ir būdą, kuris nurodomas apmokestinimo tikslais, |
| --- | --- |

S.

kadangi mokestinių prievolių vykdymas turėtų būti apibrėžiamas kaip siekis tinkamoje vietoje tinkamu laiku sumokėti mokesčius ir šiuo atveju žodis „tinkamas“ reiškia, kad ekonominis sandorio turinys atitinka vietą ir būdą, kuris nurodomas apmokestinimo tikslais,

Apmokestinimo svarba siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų

| 1. | sutinka su Komisija, kad veiksmingos ir teisingos mokesčių sistemos būtinos siekiant mažinti skurdą, įtvirtinti gerą valdymą ir stiprinti valstybę; |
| --- | --- |

1.

sutinka su Komisija, kad veiksmingos ir teisingos mokesčių sistemos būtinos siekiant mažinti skurdą, įtvirtinti gerą valdymą ir stiprinti valstybę;

| 2. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą stiprinti gero mokesčių srities valdymo vystymosi tikslais pajėgumus ir mano, jog būtina sukurti reguliavimo sistemą, skirtą tarptautiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje, skaidrumui, viešojo ir privataus sektorių plėtrai ir ekonomikos augimui remti; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą stiprinti gero mokesčių srities valdymo vystymosi tikslais pajėgumus ir mano, jog būtina sukurti reguliavimo sistemą, skirtą tarptautiniam bendradarbiavimui mokesčių srityje, skaidrumui, viešojo ir privataus sektorių plėtrai ir ekonomikos augimui remti;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse mokesčių ir BVP santykis yra nuo 10 iki 20 proc., palyginti su 25–40 proc. išsivysčiusiose šalyse; apgailestauja, kad iki šiol su mokesčiais susijusiai pagalbai jos teikėjai skyrė tiek mažai dėmesio; šiuo aspektu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą didinti paramą siekiant padėti besivystančioms šalims vykyti mokesčių reformas ir stiprinti mokesčių administracijas kalbant apie Europos plėtros fondą Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims, Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), taip pat apie paramą nacionalinės priežiūros institucijoms, parlamentams ir nevalstybiniams subjektams; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse mokesčių ir BVP santykis yra nuo 10 iki 20 proc., palyginti su 25–40 proc. išsivysčiusiose šalyse; apgailestauja, kad iki šiol su mokesčiais susijusiai pagalbai jos teikėjai skyrė tiek mažai dėmesio; šiuo aspektu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą didinti paramą siekiant padėti besivystančioms šalims vykyti mokesčių reformas ir stiprinti mokesčių administracijas kalbant apie Europos plėtros fondą Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims, Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), taip pat apie paramą nacionalinės priežiūros institucijoms, parlamentams ir nevalstybiniams subjektams;

| 4. | pažymi, kad reikia labiau atsižvelgti į pastangas stiprinti besivystančių šalių gebėjimus siekiant padėti joms veiksmingai naudotis keitimusi informacija, taip pat veiksmingai kovoti su vengimu mokėti mokesčius taikant jų vidaus teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad reikia labiau atsižvelgti į pastangas stiprinti besivystančių šalių gebėjimus siekiant padėti joms veiksmingai naudotis keitimusi informacija, taip pat veiksmingai kovoti su vengimu mokėti mokesčius taikant jų vidaus teisės aktus;

Sunkumai, kuriuos patiria besivystančios šalys mokestinių pajamų didinimo srityje

| 5. | su susirūpinimu pažymi, kad daugelio neturtingų šalių mokesčių sistemoms tebėra būdingos siauros mokesčių bazės, elito atleidimas nuo mokesčių, korporacijų atleidimas nuo mokesčių, kuris skatina vengti mokesčių, kadangi apmokestinamos įmonės gali užmegzti ekonominius santykius su įmonėmis, kurios atleistos nuo mokesčių, turėdamos tikslą perkelti savo pelną, didžiulės pajamos iš gamtos išteklių, apie kurias nežinoma, ir dideli neteisėto kapitalo srautai, susiję su masiniu mokesčių vengimu; |
| --- | --- |

5.

su susirūpinimu pažymi, kad daugelio neturtingų šalių mokesčių sistemoms tebėra būdingos siauros mokesčių bazės, elito atleidimas nuo mokesčių, korporacijų atleidimas nuo mokesčių, kuris skatina vengti mokesčių, kadangi apmokestinamos įmonės gali užmegzti ekonominius santykius su įmonėmis, kurios atleistos nuo mokesčių, turėdamos tikslą perkelti savo pelną, didžiulės pajamos iš gamtos išteklių, apie kurias nežinoma, ir dideli neteisėto kapitalo srautai, susiję su masiniu mokesčių vengimu;

| 6. | pabrėžia, kad mokestinės pajamos turi būti laikomos ne pagalbos užsienio šalims pakaitalu, o sudėtine valstybės pajamų dalimi, kuri padeda šioms šalims vystytis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad mokestinės pajamos turi būti laikomos ne pagalbos užsienio šalims pakaitalu, o sudėtine valstybės pajamų dalimi, kuri padeda šioms šalims vystytis;

| 7. | pažymi, kad veiksmingos, pažangios ir nešališkos apmokestinimo sistemos yra itin svarbios vystymuisi, nes jomis užtikrinamas viešųjų gėrybių teikimo finansavimas, valstybės kūrimas ir geras valdymas, kad skurdžios šalys turi siekti priklausomybę nuo užsienio pagalbos pakeisti mokestiniu savarankiškumu ir kad, vis dėlto, mokestinis sukčiavimas ir vengimas mokėti mokesčius kliudo siekti šių vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad veiksmingos, pažangios ir nešališkos apmokestinimo sistemos yra itin svarbios vystymuisi, nes jomis užtikrinamas viešųjų gėrybių teikimo finansavimas, valstybės kūrimas ir geras valdymas, kad skurdžios šalys turi siekti priklausomybę nuo užsienio pagalbos pakeisti mokestiniu savarankiškumu ir kad, vis dėlto, mokestinis sukčiavimas ir vengimas mokėti mokesčius kliudo siekti šių vystymosi tikslų;

| 8. | apgailestauja, kad dėl mokesčių rojų silpnėja demokratinis valdymas, yra naudingiau daryti ekonominį nusikaltimą, skatinama nesąžiningai siekti nepagrįstos ekonominės naudos ir didėja šališkas mokestinių pajamų skirstymas; ragina ES nustatyti kovą su mokesčių rojais ir korupcija kaip pagrindinį tarptautinių finansų ir plėtros institucijų darbotvarkių prioritetą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad dėl mokesčių rojų silpnėja demokratinis valdymas, yra naudingiau daryti ekonominį nusikaltimą, skatinama nesąžiningai siekti nepagrįstos ekonominės naudos ir didėja šališkas mokestinių pajamų skirstymas; ragina ES nustatyti kovą su mokesčių rojais ir korupcija kaip pagrindinį tarptautinių finansų ir plėtros institucijų darbotvarkių prioritetą;

| 9. | pabrėžia, kad mokesčių slėpimas yra didelė finansinė netektis besivystančioms šalims ir kad kova su tokiomis mokesčių rojaus šalimis ir mokesčių slėpimu yra vienas iš ES prioritetų siekiant veiksmingai padėti besivystančioms šalims pasinaudoti savo mokestinėmis pajamomis; primena, kad būtina imtis tinkamų europinio ir tarptautinio lygmens priemonių, visų pirma atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad mokesčių slėpimas yra didelė finansinė netektis besivystančioms šalims ir kad kova su tokiomis mokesčių rojaus šalimis ir mokesčių slėpimu yra vienas iš ES prioritetų siekiant veiksmingai padėti besivystančioms šalims pasinaudoti savo mokestinėmis pajamomis; primena, kad būtina imtis tinkamų europinio ir tarptautinio lygmens priemonių, visų pirma atsižvelgiant į Didžiojo dvidešimtuko prisiimtus įsipareigojimus;

| 10. | primena, kad teigiamas EPS poveikis bus jaučiamas tik po tam tikro vidutinės trukmės ar ilgesnio laikotarpio, o pajamos bus prarastos iš karto, kai tik bus sumažinti muitų tarifai; |
| --- | --- |

10.

primena, kad teigiamas EPS poveikis bus jaučiamas tik po tam tikro vidutinės trukmės ar ilgesnio laikotarpio, o pajamos bus prarastos iš karto, kai tik bus sumažinti muitų tarifai;

| 11. | pabrėžia, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti sunkumams, su kuriais susiduria besivystančios šalys, siekdamos padidinti vidaus pajamas vykstant globalizacijai, kai jos, siekdamos pritraukti investicijų, teikia daugybę išimčių didelėms vidaus ir užsienio bendrovėms; ragina ES padėti besivystančioms šalims sukurti tokias mokesčių sistemas, kurias taikydamos jos gautų naudos iš globalizacijos; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti sunkumams, su kuriais susiduria besivystančios šalys, siekdamos padidinti vidaus pajamas vykstant globalizacijai, kai jos, siekdamos pritraukti investicijų, teikia daugybę išimčių didelėms vidaus ir užsienio bendrovėms; ragina ES padėti besivystančioms šalims sukurti tokias mokesčių sistemas, kurias taikydamos jos gautų naudos iš globalizacijos;

| 12. | pabrėžia, kad skurdžiausios šalys patiria didelių problemų siekdamos kompensuoti prekybos mokesčių sumažėjimą, kurį lemia dabartinis pasaulinis prekybos liberalizavimas, kitais vidaus ištekliais, kurie geriausiu atveju atlygino apie 30 proc. prarastų prekybos mokesčių; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad skurdžiausios šalys patiria didelių problemų siekdamos kompensuoti prekybos mokesčių sumažėjimą, kurį lemia dabartinis pasaulinis prekybos liberalizavimas, kitais vidaus ištekliais, kurie geriausiu atveju atlygino apie 30 proc. prarastų prekybos mokesčių;

| 13. | pabrėžia, kad mokesčių rojai, didindami konkurenciją dėl judaus kapitalo, kėsinasi į besivystančių šalių suverenitetą, t. y. į jų teisę panaudoti mokestines pajamas iš kapitalo mokesčių bazei padidinti, nors jų mokesčių bazė ir taip siauresnė nei turtingų šalių; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad mokesčių rojai, didindami konkurenciją dėl judaus kapitalo, kėsinasi į besivystančių šalių suverenitetą, t. y. į jų teisę panaudoti mokestines pajamas iš kapitalo mokesčių bazei padidinti, nors jų mokesčių bazė ir taip siauresnė nei turtingų šalių;

| 14. | primena, kad dėl informacijos nenuoseklumo, kurį lemia mokesčių rojų paslapties saugojimo taisyklių taikymas, sumažėja tarptautinių finansų rinkų veiksmingumas, nes padidėjo rizikos priemokos, o dėl to atitinkamai padidėjo skolinimosi išlaidos ir turtingoms, ir neturtingoms šalims; |
| --- | --- |

14.

primena, kad dėl informacijos nenuoseklumo, kurį lemia mokesčių rojų paslapties saugojimo taisyklių taikymas, sumažėja tarptautinių finansų rinkų veiksmingumas, nes padidėjo rizikos priemokos, o dėl to atitinkamai padidėjo skolinimosi išlaidos ir turtingoms, ir neturtingoms šalims;

| 15. | pripažįsta, kad kiekybinis ir kokybinis besivystančių šalių vidaus pajamų sutelkimo pagerinimas ilgainiui duos rezultatų; ragina Europos Sąjungą laikytis savo pasiūlymo dėl bet kokios formos pagalbos, kol besivystančios šalys manys, kad ši pagalba reikalinga jų pačių vystymuisi finansuoti; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad kiekybinis ir kokybinis besivystančių šalių vidaus pajamų sutelkimo pagerinimas ilgainiui duos rezultatų; ragina Europos Sąjungą laikytis savo pasiūlymo dėl bet kokios formos pagalbos, kol besivystančios šalys manys, kad ši pagalba reikalinga jų pačių vystymuisi finansuoti;

Veiksmingų, našių, sąžiningų ir tvarių mokesčių sistemų rėmimas

| 16. | dar kartą pakartoja, kad geras valdymas ir institucijų kokybė yra svarbiausia ekonominio klestėjimo varomoji jėga; taigi ragina Komisiją teikti pagalbą besivystančių šalių mokesčių institucijoms, teismams ir kovos su korupcija agentūroms siekiant sukurti pažangią ir tvarią mokesčių sistemą, kurią taikant būtų gaunamas „valdymo dividendų“ efektas dėl padidėjusio teisėtumo ir atskaitomybės, ir veiksmingai integruoti gero mokesčių srities valdymo principus programuojant, įgyvendinant ir stebint nacionalinių ir regioninių strateginių planų dokumentus; ragina ES valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus teikti pagalbą mokesčių srityje ir kovoti su įmonių, kurios įsisteigusios jų teritorijose, tačiau veiklą vykdo besivystančiose šalyse, kyšininkavimu; rekomenduoja Komisijai į biudžeto procesą įtraukti besivystančių šalių nacionalinius parlamentus; taip būtų palaikomi harmoningi santykiai ir skatinamas didesnis šio proceso skaidrumas; |
| --- | --- |

16.

dar kartą pakartoja, kad geras valdymas ir institucijų kokybė yra svarbiausia ekonominio klestėjimo varomoji jėga; taigi ragina Komisiją teikti pagalbą besivystančių šalių mokesčių institucijoms, teismams ir kovos su korupcija agentūroms siekiant sukurti pažangią ir tvarią mokesčių sistemą, kurią taikant būtų gaunamas „valdymo dividendų“ efektas dėl padidėjusio teisėtumo ir atskaitomybės, ir veiksmingai integruoti gero mokesčių srities valdymo principus programuojant, įgyvendinant ir stebint nacionalinių ir regioninių strateginių planų dokumentus; ragina ES valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus teikti pagalbą mokesčių srityje ir kovoti su įmonių, kurios įsisteigusios jų teritorijose, tačiau veiklą vykdo besivystančiose šalyse, kyšininkavimu; rekomenduoja Komisijai į biudžeto procesą įtraukti besivystančių šalių nacionalinius parlamentus; taip būtų palaikomi harmoningi santykiai ir skatinamas didesnis šio proceso skaidrumas;

| 17. | primena, kad negalima iš išorės perduoti ar primesti gero valdymo mokesčių srityje ir kad kiekviena valstybė turi teisę spręsti, kokia bus jos mokesčių politika; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes nedaryti kliūčių ir bendradarbiauti su visomis šalimis, kurios nuspręstų nuosekliai ir sąžiningai didinti mokesčius, darančius poveikį užsienio įmonėms, veikiančioms šiose šalyse, ypač pirminių išteklių, svarbaus besivystančių šalių gerovės šaltinio, gavybos srityje; |
| --- | --- |

17.

primena, kad negalima iš išorės perduoti ar primesti gero valdymo mokesčių srityje ir kad kiekviena valstybė turi teisę spręsti, kokia bus jos mokesčių politika; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes nedaryti kliūčių ir bendradarbiauti su visomis šalimis, kurios nuspręstų nuosekliai ir sąžiningai didinti mokesčius, darančius poveikį užsienio įmonėms, veikiančioms šiose šalyse, ypač pirminių išteklių, svarbaus besivystančių šalių gerovės šaltinio, gavybos srityje;

| 18. | ragina Komisiją sąlygą dėl gero mokesčių valdymo, įskaitant jos įgyvendinimo kontrolę, įtraukti į atitinkamus ES ir trečiųjų šalių susitarimus; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją sąlygą dėl gero mokesčių valdymo, įskaitant jos įgyvendinimo kontrolę, įtraukti į atitinkamus ES ir trečiųjų šalių susitarimus;

| 19. | primena, kad pajamų iš muitų sumažėjimas, kurį sukėlė ekonominės partnerystės susitarimai su Europos Sąjunga, mažina besivystančių šalių finansinius išteklius, kuriais jos gali iš karto disponuoti; atsižvelgdamas į tai ir siekdamas, kad būtų kompensuojami šie nuostoliai, ragina Komisiją, turint mintyje pagalbos nacionalinėms mokesčių sistemoms gerinti galimybę, paskatinti besivystančias šalis teikti pirmenybę tiesioginiams progresiniams mokesčiams, o ne netiesioginiams mokesčiams, visų pirma vartojimo mokesčiams, kurie dėl savo pobūdžio turi sunkiausių pasekmių mažiausias pajamas gaunantiems gyventojams; |
| --- | --- |

19.

primena, kad pajamų iš muitų sumažėjimas, kurį sukėlė ekonominės partnerystės susitarimai su Europos Sąjunga, mažina besivystančių šalių finansinius išteklius, kuriais jos gali iš karto disponuoti; atsižvelgdamas į tai ir siekdamas, kad būtų kompensuojami šie nuostoliai, ragina Komisiją, turint mintyje pagalbos nacionalinėms mokesčių sistemoms gerinti galimybę, paskatinti besivystančias šalis teikti pirmenybę tiesioginiams progresiniams mokesčiams, o ne netiesioginiams mokesčiams, visų pirma vartojimo mokesčiams, kurie dėl savo pobūdžio turi sunkiausių pasekmių mažiausias pajamas gaunantiems gyventojams;

| 20. | ragina taikant Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) sistemingai įgyvendinti mokesčių reformų paramos priemones, būtent teikti materialinę (informacinių technologijų sistemos) ir organizacinę (mokesčių administracijos darbuotojų mokymas teisės ir mokesčių srityse) pagalbą, jei besivystanti šalis to paprašo; pabrėžia, kad reikia dėti ypatingas pastangas Afrikos šalyse, kurios vis dar negauna ilgalaikės, su mokesčiais susijusios, paramos; |
| --- | --- |

20.

ragina taikant Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) sistemingai įgyvendinti mokesčių reformų paramos priemones, būtent teikti materialinę (informacinių technologijų sistemos) ir organizacinę (mokesčių administracijos darbuotojų mokymas teisės ir mokesčių srityse) pagalbą, jei besivystanti šalis to paprašo; pabrėžia, kad reikia dėti ypatingas pastangas Afrikos šalyse, kurios vis dar negauna ilgalaikės, su mokesčiais susijusios, paramos;

| 21. | dar kartą pabrėžia poreikį sustiprinti Europos Sąjungos vystymosi ir prekybos politikos sąsajas; primena, kad nors dėl krizės galėjo sustiprėti žaliavų kainų nestabilumas ir sumažėti kapitalo bei paramos srautai į besivystančias šalis, Europos Sąjunga apskritai, taip pat jos valstybės narės, ir toliau yra pirmaujanti paramos vystymuisi teikėja, ji teikia 56 proc. visos pasaulio paramos, kuri 2009 m. sudarė 49 mlrd. eurų; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, besivystančios šalys turėtų teikti pirmenybę veiksmingos mokesčių sistemos, kuria siekiama sumažinti priklausomybę nuo išorės paramos ir kitų nenuspėjamų išorės finansinių srautų, diegimui; |
| --- | --- |

21.

dar kartą pabrėžia poreikį sustiprinti Europos Sąjungos vystymosi ir prekybos politikos sąsajas; primena, kad nors dėl krizės galėjo sustiprėti žaliavų kainų nestabilumas ir sumažėti kapitalo bei paramos srautai į besivystančias šalis, Europos Sąjunga apskritai, taip pat jos valstybės narės, ir toliau yra pirmaujanti paramos vystymuisi teikėja, ji teikia 56 proc. visos pasaulio paramos, kuri 2009 m. sudarė 49 mlrd. eurų; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, besivystančios šalys turėtų teikti pirmenybę veiksmingos mokesčių sistemos, kuria siekiama sumažinti priklausomybę nuo išorės paramos ir kitų nenuspėjamų išorės finansinių srautų, diegimui;

| 22. | ragina susieti ES finansinę pagalbą su prieigos prie ES rinkų tam tikroms šalims suteikimu ir reikalauja, kad šios šalys geriau laikytųsi gero valdymo mokesčių srityje principų; |
| --- | --- |

22.

ragina susieti ES finansinę pagalbą su prieigos prie ES rinkų tam tikroms šalims suteikimu ir reikalauja, kad šios šalys geriau laikytųsi gero valdymo mokesčių srityje principų;

| 23. | palankiai vertina regioninę iniciatyvą dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais, kad besivystančios šalys galėtų aptarti mokesčių vaidmenį kuriant valstybę ir plėtojant pajėgumus ir pasidalinti geriausia mokesčių administravimo patirtimi; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina regioninę iniciatyvą dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais, kad besivystančios šalys galėtų aptarti mokesčių vaidmenį kuriant valstybę ir plėtojant pajėgumus ir pasidalinti geriausia mokesčių administravimo patirtimi;

| 24. | primena, kad pagrindinis neturtingų šalių uždavinys yra plėsti mokesčių bazę; atkreipia dėmesį į tai, kad, be kitų veiksnių, mažėjant prekybos mokesčiams teko įvesti vartojimo mokesčius (PVM arba energijos mokesčius); mano, kad net jei PVM gali padėti plėsti mokesčių bazę šalių ūkiuose, kuriuose yra didelių neoficialios ekonomikos sektorių, dėl nediskriminacinio PVM pobūdžio labiausiai nukenčia neturtingi gyventojai; mano, kad ES, teikdama pagalbą vystymosi srityje, turėtų teikti pirmenybę iniciatyvoms, kurios skirtos mokesčių sistemų veiksmingumui ir skaidrumui gerinti, pvz., ieškodama būdų, kaip besivystančios šalys galėtų plėsti mokesčių bazę ir (arba) mokesčių pajamų srautus taikydama tiesioginius ir netiesioginius mokesčius; |
| --- | --- |

24.

primena, kad pagrindinis neturtingų šalių uždavinys yra plėsti mokesčių bazę; atkreipia dėmesį į tai, kad, be kitų veiksnių, mažėjant prekybos mokesčiams teko įvesti vartojimo mokesčius (PVM arba energijos mokesčius); mano, kad net jei PVM gali padėti plėsti mokesčių bazę šalių ūkiuose, kuriuose yra didelių neoficialios ekonomikos sektorių, dėl nediskriminacinio PVM pobūdžio labiausiai nukenčia neturtingi gyventojai; mano, kad ES, teikdama pagalbą vystymosi srityje, turėtų teikti pirmenybę iniciatyvoms, kurios skirtos mokesčių sistemų veiksmingumui ir skaidrumui gerinti, pvz., ieškodama būdų, kaip besivystančios šalys galėtų plėsti mokesčių bazę ir (arba) mokesčių pajamų srautus taikydama tiesioginius ir netiesioginius mokesčius;

| 25. | primena, kad plečiant prekybą su besivystančiomis šalimis reikia turėti tikslą skatinti tvarios ekonomikos augimą ir šių šalių vystymąsi; nustato, kad dėl muitų panaikinimo prarandami muitai, todėl panaikinimas turi būti griežčiau kontroliuojamas, nuoseklesnis ir įgyvendinamas kartu su mokesčių reformomis, kurias vykdant galima mobilizuoti kompensuojamąsias pajamas (PVM, nekilnojamojo turto mokestį, pajamų mokestį); |
| --- | --- |

25.

primena, kad plečiant prekybą su besivystančiomis šalimis reikia turėti tikslą skatinti tvarios ekonomikos augimą ir šių šalių vystymąsi; nustato, kad dėl muitų panaikinimo prarandami muitai, todėl panaikinimas turi būti griežčiau kontroliuojamas, nuoseklesnis ir įgyvendinamas kartu su mokesčių reformomis, kurias vykdant galima mobilizuoti kompensuojamąsias pajamas (PVM, nekilnojamojo turto mokestį, pajamų mokestį);

| 26. | susirūpinęs pažymi, kad 1991–2004 m. laikotarpiu milijardai dolerių kasmet būdavo išvežami iš Afrikos žemyno; ypač pabrėžia, kad šis pinigų nutekėjimas sudaro 7,6 proc. metinio BVP regione, o tai reiškia, kad Afrikos valstybės yra pagrindinės paramos teikėjų kreditorės; mano, kad išsivysčiusių šalių vykdomos oficialios paramos vystymuisi ir skolų sumažinimo iniciatyvos bus veiksmingos tik tuo atveju, jei G20, EPBO ir ES valstybės imsis konkrečių veiksmų siekdamos užtikrinti, kad potencialiai besivystančių šalių mokesčių bazei nekeltų pavojaus vengimas mokėti mokesčius; atsižvelgiant į tai, ragina JT ir EPBO, glaudžiai bendradarbiaujat su Afrikos mokesčių administracijos forumu, imtis darbo šioje srityje; |
| --- | --- |

26.

susirūpinęs pažymi, kad 1991–2004 m. laikotarpiu milijardai dolerių kasmet būdavo išvežami iš Afrikos žemyno; ypač pabrėžia, kad šis pinigų nutekėjimas sudaro 7,6 proc. metinio BVP regione, o tai reiškia, kad Afrikos valstybės yra pagrindinės paramos teikėjų kreditorės; mano, kad išsivysčiusių šalių vykdomos oficialios paramos vystymuisi ir skolų sumažinimo iniciatyvos bus veiksmingos tik tuo atveju, jei G20, EPBO ir ES valstybės imsis konkrečių veiksmų siekdamos užtikrinti, kad potencialiai besivystančių šalių mokesčių bazei nekeltų pavojaus vengimas mokėti mokesčius; atsižvelgiant į tai, ragina JT ir EPBO, glaudžiai bendradarbiaujat su Afrikos mokesčių administracijos forumu, imtis darbo šioje srityje;

| 27. | reikalauja, kad atitinkamos priemonės, kurias taikant būtų ieškoma alternatyvių pajamų šaltinių, turėtų padėti, o ne trukdyti atsirasti naujovėms, verslumui, skatintų steigti MVĮ, stiprintų savarankiškumą ir vietos vystymąsi; |
| --- | --- |

27.

reikalauja, kad atitinkamos priemonės, kurias taikant būtų ieškoma alternatyvių pajamų šaltinių, turėtų padėti, o ne trukdyti atsirasti naujovėms, verslumui, skatintų steigti MVĮ, stiprintų savarankiškumą ir vietos vystymąsi;

| 28. | pabrėžia, kad administracinės išlaidos, ypač taikant kelių tarifų PVM sistemą, gali būti per didelės besivystančioms šalims, kurių mokesčių institucijos neturi būtinų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, todėl ši sistema turėtų būti visapusiškai svarstoma; mano, kad tokiais atvejais akcizai turėtų būti taikomi ypač retais atvejais, pasirenkant tik tam tikras prekes, kurių vartojimas daro neigiamą poveikį visuomenei ir kurių paklausa paprastai nekinta (tabakas, alkoholis ir pan.); apribojimų taikymo atveju ragina nustatyti ir apmokestinti bendroves, kurias apmokestinus būtų galima gauti papildomų pajamų (pvz., įmones, susijusias su žaliavų gavyba); |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad administracinės išlaidos, ypač taikant kelių tarifų PVM sistemą, gali būti per didelės besivystančioms šalims, kurių mokesčių institucijos neturi būtinų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, todėl ši sistema turėtų būti visapusiškai svarstoma; mano, kad tokiais atvejais akcizai turėtų būti taikomi ypač retais atvejais, pasirenkant tik tam tikras prekes, kurių vartojimas daro neigiamą poveikį visuomenei ir kurių paklausa paprastai nekinta (tabakas, alkoholis ir pan.); apribojimų taikymo atveju ragina nustatyti ir apmokestinti bendroves, kurias apmokestinus būtų galima gauti papildomų pajamų (pvz., įmones, susijusias su žaliavų gavyba);

| 29. | pabrėžia, kad siekiant padidinti tiesioginius mokesčius labai svarbu perkelti šešėlinę ekonomiką į oficialiąją ir pagerinti verslo aplinką; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad siekiant padidinti tiesioginius mokesčius labai svarbu perkelti šešėlinę ekonomiką į oficialiąją ir pagerinti verslo aplinką;

| 30. | pabrėžia, kad esant pasaulinei konkurencijai mokesčių srityje besivystančios šalys didžiąją mokestinių pajamų dalį gauna iš kapitalo ir turi nedaug galimybių rinkti alternatyvius mokesčius; pažymi, kad pajamų sumažėjimo, kurio priežastis – minėtoji konkurencija, klausimai galėtų būti sprendžiami arba plečiant mokesčių bazę, arba visiems susilaikant nuo konkurencijos, jei tai yra tinkama ir jei konkuruojant dėl tiesioginių užsienio investicijų kyla grėsmė kitiems veiksniams, kaip antai geram valdymui, teisiniam saugumui ir kelio nacionalizacijai užkirtimui; pažymi, kad mažas pajamas gaunančios šalys turėtų įgyti gebėjimų veiksmingai derėtis su tarptautinėmis korporacijomis siekdamos užsitikrinti teisingą korporacijų pelno dalį ir primena, kad šioms šalims reikalinga atitinkama erdvė politikos formavimo srityje, kad būtų pradėta taikyti kapitalo kontrolė, kadangi teisė rinkti ir perskirstyti pajamas iš mokesčių yra pagrindinis valstybių suverenumo ir teisėtumo kriterijus, vadinasi, ir gero valdymo sąlyga; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad esant pasaulinei konkurencijai mokesčių srityje besivystančios šalys didžiąją mokestinių pajamų dalį gauna iš kapitalo ir turi nedaug galimybių rinkti alternatyvius mokesčius; pažymi, kad pajamų sumažėjimo, kurio priežastis – minėtoji konkurencija, klausimai galėtų būti sprendžiami arba plečiant mokesčių bazę, arba visiems susilaikant nuo konkurencijos, jei tai yra tinkama ir jei konkuruojant dėl tiesioginių užsienio investicijų kyla grėsmė kitiems veiksniams, kaip antai geram valdymui, teisiniam saugumui ir kelio nacionalizacijai užkirtimui; pažymi, kad mažas pajamas gaunančios šalys turėtų įgyti gebėjimų veiksmingai derėtis su tarptautinėmis korporacijomis siekdamos užsitikrinti teisingą korporacijų pelno dalį ir primena, kad šioms šalims reikalinga atitinkama erdvė politikos formavimo srityje, kad būtų pradėta taikyti kapitalo kontrolė, kadangi teisė rinkti ir perskirstyti pajamas iš mokesčių yra pagrindinis valstybių suverenumo ir teisėtumo kriterijus, vadinasi, ir gero valdymo sąlyga;

| 31. | pažymi, kad Prancūzijos vyriausybė užsakė atlikti tyrimą dėl mokesčių sistemos politinių aspektų, tačiau to nepakanka; todėl prašo Komisiją išsiaiškinti, ar skirtingai traktuojant paramos skyrimą (pvz., subsidijos ir paskolos) būtų galima apriboti arba panaikinti potencialiai neigiamą pagalbos poveikį sugebėjimui gauti pajamų; taip pat prašo išsiaiškinti, ar parama biudžetui ir susiję viešųjų išlaidų valdymo skaidrumo ir veiksmingumo patobulinimai ilgainiui galėtų paskatinti piliečius noriau mokėti mokesčius; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad Prancūzijos vyriausybė užsakė atlikti tyrimą dėl mokesčių sistemos politinių aspektų, tačiau to nepakanka; todėl prašo Komisiją išsiaiškinti, ar skirtingai traktuojant paramos skyrimą (pvz., subsidijos ir paskolos) būtų galima apriboti arba panaikinti potencialiai neigiamą pagalbos poveikį sugebėjimui gauti pajamų; taip pat prašo išsiaiškinti, ar parama biudžetui ir susiję viešųjų išlaidų valdymo skaidrumo ir veiksmingumo patobulinimai ilgainiui galėtų paskatinti piliečius noriau mokėti mokesčius;

| 32. | pažymi, kad buvo skiriama per mažai dėmesio siekiant įvertinti, kaip vyriausybės galėtų pasinaudoti mokesčių politika siekdamos sumažinti darbo užmokesčio ir gerovės nelygybę bei iki minimumo sumažinti esamus mokesčių mokėtojų prievolių skirtumus, kurie priklauso nuo lyties; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad buvo skiriama per mažai dėmesio siekiant įvertinti, kaip vyriausybės galėtų pasinaudoti mokesčių politika siekdamos sumažinti darbo užmokesčio ir gerovės nelygybę bei iki minimumo sumažinti esamus mokesčių mokėtojų prievolių skirtumus, kurie priklauso nuo lyties;

| 33. | formuojant besivystančių šalių mokesčių sistemas ragina sutelkti dėmesį į neutralumo, lygybės ir paprastumo principus, o tai pasiekti reikėtų:






  a) | nustatant mokesčius, kurie nesudaro didesniosios dalies gyventojų pajamų, tačiau kurie didėja didėjant pajamoms ir gerovei; |
| --- | --- | --- |

33.

formuojant besivystančių šalių mokesčių sistemas ragina sutelkti dėmesį į neutralumo, lygybės ir paprastumo principus, o tai pasiekti reikėtų:

a)

nustatant mokesčius, kurie nesudaro didesniosios dalies gyventojų pajamų, tačiau kurie didėja didėjant pajamoms ir gerovei;

| b) | nustatant mokesčius, kurie nėra diskriminaciniai dėl lyties, lytinės orientacijos, namų ūkio pobūdžio, pilietybės ir civilinio statuso; |
| --- | --- |

b)

nustatant mokesčius, kurie nėra diskriminaciniai dėl lyties, lytinės orientacijos, namų ūkio pobūdžio, pilietybės ir civilinio statuso;

| c) | nustatant aiškią, paprastą ir skaidrią mokesčių sistemą, kuri nesuteikia galimybės įvairiai interpretuoti mokesčių teisės aktų turint tikslą maksimaliai sumažinti mokesčius socialinių išlaidų sąskaita; |
| --- | --- |

c)

nustatant aiškią, paprastą ir skaidrią mokesčių sistemą, kuri nesuteikia galimybės įvairiai interpretuoti mokesčių teisės aktų turint tikslą maksimaliai sumažinti mokesčius socialinių išlaidų sąskaita;

| d) | nustatant sistemą, pagal kurią mokesčių tikslais vienodai traktuojamas pelnas ir nuostoliai iš bet kokių pajamų šaltinių, t. y. pelnas apmokestinamas, o nuostoliai atskaičiuotini; |
| --- | --- |

d)

nustatant sistemą, pagal kurią mokesčių tikslais vienodai traktuojamas pelnas ir nuostoliai iš bet kokių pajamų šaltinių, t. y. pelnas apmokestinamas, o nuostoliai atskaičiuotini;

| e) | mokesčių lygį tvirtai susiejant su įvairiomis ekonominio vystymosi stadijomis; |
| --- | --- |

e)

mokesčių lygį tvirtai susiejant su įvairiomis ekonominio vystymosi stadijomis;

| f) | suvienodinant skirtingus įmonių pajamų mokesčių tarifus pajamų mokesčių tarifus apskaičiuojant atsižvelgiant į verslo dydį, o ne verslo sektorių; |
| --- | --- |

f)

suvienodinant skirtingus įmonių pajamų mokesčių tarifus pajamų mokesčių tarifus apskaičiuojant atsižvelgiant į verslo dydį, o ne verslo sektorių;

| 34. | mano, kad reikia, jog EPBO parengtų naujas sandorių kainodaros gaires, kurios yra būtina priemonė siekiant neleisti, kad tam tikros tarptautinės įmonės savo pelną pervestų į mokestiniu požiūriu palankiausias šalis, taip pat siekiant, kad jos mokėtų mokesčius tose šalyse, įskaitant besivystančias šalis, kuriose jos iš tikrųjų gavo pelną; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia, jog EPBO parengtų naujas sandorių kainodaros gaires, kurios yra būtina priemonė siekiant neleisti, kad tam tikros tarptautinės įmonės savo pelną pervestų į mokestiniu požiūriu palankiausias šalis, taip pat siekiant, kad jos mokėtų mokesčius tose šalyse, įskaitant besivystančias šalis, kuriose jos iš tikrųjų gavo pelną;

| 35. | mano, kad yra būtina įvesti mažų mokesčių tarifų sistemą, kuri būtų taikoma mažoms ir vidutinėms pajamoms ir kuri būtų paremta platesne mokesčių baze ir į kurią neįeina savo nuožiūra taikomas atleidimas nuo mokesčių bei mokesčių lengvatos; pabrėžia, kad reikia viešųjų investicijų į projektus, turinčius teigiamą ekonominį, socialinį, aplinkosauginį poveikį vietos lygmeniu, ir drauge neleisti, kad būtų vykdomas bet kokios formos mokestinis dempingas; |
| --- | --- |

35.

mano, kad yra būtina įvesti mažų mokesčių tarifų sistemą, kuri būtų taikoma mažoms ir vidutinėms pajamoms ir kuri būtų paremta platesne mokesčių baze ir į kurią neįeina savo nuožiūra taikomas atleidimas nuo mokesčių bei mokesčių lengvatos; pabrėžia, kad reikia viešųjų investicijų į projektus, turinčius teigiamą ekonominį, socialinį, aplinkosauginį poveikį vietos lygmeniu, ir drauge neleisti, kad būtų vykdomas bet kokios formos mokestinis dempingas;

Pastangos kurti skaidrumo, bendradarbiavimo ir sąžiningumo principais pagrįstą tarptautinę mokesčių aplinką

Netinkama sandorių kainodara

| 36. | pabrėžia, kad netinkama sandorių kainodara yra viena iš ryškiausių neteisėto finansų nutekėjimo paskatų; ragina Komisiją prisidėti stiprinant visuomenės kompetenciją šiais klausimais besivystančiose šalyse ir teikti konkrečius pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad G20, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Jungtinės Tautos ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO) svarstytų daugiau rodiklių ir metodų, kuriais būtų sprendžiamos netinkamos sandorių kainodaros problemos, tarp jų Jungtinių Amerikos Valstijų palyginamojo pelno metodus, kurie yra perspektyvūs nustatant netinkamą sandorių kainodarą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad netinkama sandorių kainodara yra viena iš ryškiausių neteisėto finansų nutekėjimo paskatų; ragina Komisiją prisidėti stiprinant visuomenės kompetenciją šiais klausimais besivystančiose šalyse ir teikti konkrečius pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad G20, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Jungtinės Tautos ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO) svarstytų daugiau rodiklių ir metodų, kuriais būtų sprendžiamos netinkamos sandorių kainodaros problemos, tarp jų Jungtinių Amerikos Valstijų palyginamojo pelno metodus, kurie yra perspektyvūs nustatant netinkamą sandorių kainodarą;

| 37. | ragina imtis veiksmų prieš išankstinius susitarimus dėl sandorių kainos ir ragina iš naujo apsvarstyti pasaulines mokesčių taisykles, kurios apimtų daugiau nei palyginamąjį pelno metodą, jei būtų pateikta geresnių alternatyvių taisyklių, kurias taikant netinkamo kainos nustatymo problema būtų sprendžiama tinkamiau; pabrėžia, kad ES, Didysis dvidešimtukas, ES ir PPO turėtų bendrai sutelkti jėgas dėl vadinamuoju „ištiestos rankos principu“ grindžiamo požiūrio ir nustatyti, kad su mokesčiais susijusioms operacijoms turi būti taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir operacijoms, kurios vykdomos tarp nepriklausomų bendrovių; |
| --- | --- |

37.

ragina imtis veiksmų prieš išankstinius susitarimus dėl sandorių kainos ir ragina iš naujo apsvarstyti pasaulines mokesčių taisykles, kurios apimtų daugiau nei palyginamąjį pelno metodą, jei būtų pateikta geresnių alternatyvių taisyklių, kurias taikant netinkamo kainos nustatymo problema būtų sprendžiama tinkamiau; pabrėžia, kad ES, Didysis dvidešimtukas, ES ir PPO turėtų bendrai sutelkti jėgas dėl vadinamuoju „ištiestos rankos principu“ grindžiamo požiūrio ir nustatyti, kad su mokesčiais susijusioms operacijoms turi būti taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir operacijoms, kurios vykdomos tarp nepriklausomų bendrovių;

| 38. | ragina ES per G20 ir EBPO susitikimus ginti automatinio keitimosi mokesčių srities informacija principą pagal ES santaupų mokesčio direktyvą kaip neteisėtų finansinių srautų jurisdikcijose, kuriose saugoma paslaptis, pažabojimo būdą; |
| --- | --- |

38.

ragina ES per G20 ir EBPO susitikimus ginti automatinio keitimosi mokesčių srities informacija principą pagal ES santaupų mokesčio direktyvą kaip neteisėtų finansinių srautų jurisdikcijose, kuriose saugoma paslaptis, pažabojimo būdą;

| 39. | ragina įvesti finansinių operacijų mokestį, nes iš jo gautos pajamos mažintų spekuliacijų skaičių ir taip gerintų rinkos veikimą, padėtų finansuoti pasaulio viešąsias gėrybes, pavyzdžiui, vystymąsi ir kovą su klimato kaita, ir mažintų viešąsias skolas; ragina Komisiją skubiai parengti galimybių studiją atsižvelgiant į visiems vienodas sąlygas visame pasaulyje ir, jei reikia, pateikti konkrečių pasiūlymų dėl teisės aktų; |
| --- | --- |

39.

ragina įvesti finansinių operacijų mokestį, nes iš jo gautos pajamos mažintų spekuliacijų skaičių ir taip gerintų rinkos veikimą, padėtų finansuoti pasaulio viešąsias gėrybes, pavyzdžiui, vystymąsi ir kovą su klimato kaita, ir mažintų viešąsias skolas; ragina Komisiją skubiai parengti galimybių studiją atsižvelgiant į visiems vienodas sąlygas visame pasaulyje ir, jei reikia, pateikti konkrečių pasiūlymų dėl teisės aktų;

| 40. | siūlo į Kotonu susitarimo peržiūrą įtraukti specialią su geru mokesčių srities valdymu susijusią nuostatą; |
| --- | --- |

40.

siūlo į Kotonu susitarimo peržiūrą įtraukti specialią su geru mokesčių srities valdymu susijusią nuostatą;

| 41. | ragina ES valstybes nares įgyvendinant savo dvišalės pagalbos programas imtis tokių pat priemonių; |
| --- | --- |

41.

ragina ES valstybes nares įgyvendinant savo dvišalės pagalbos programas imtis tokių pat priemonių;

Gavybos pramonės šakos

| 42. | ragina Parlamentą rengti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas didesnis skaidrumas gaunant iš gamtinių išteklių rentas, inter alia, įgyvendinant EBPO konvenciją dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų kyšininkavimu ir Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą; palankiai vertina tai, kad priimtas Kongo įstatymas dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto regionų ir Finansų rinkų reguliavimo reformų įstatymo skaidrumą užtikrinantys pakeitimai, ir prašo Komisiją pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą šiuo klausimu nesumažinant besivystančių valstybių vyriausybių atsakomybės ir pernelyg nedidinant biurokratinės naštos bendrovėms, nes tai jau kritikavo suinteresuotosios šalys besivystančiose valstybėse ir kadangi tai galėtų duoti priešingų rezultatų; |
| --- | --- |

42.

ragina Parlamentą rengti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas didesnis skaidrumas gaunant iš gamtinių išteklių rentas, inter alia, įgyvendinant EBPO konvenciją dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų kyšininkavimu ir Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą; palankiai vertina tai, kad priimtas Kongo įstatymas dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto regionų ir Finansų rinkų reguliavimo reformų įstatymo skaidrumą užtikrinantys pakeitimai, ir prašo Komisiją pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą šiuo klausimu nesumažinant besivystančių valstybių vyriausybių atsakomybės ir pernelyg nedidinant biurokratinės naštos bendrovėms, nes tai jau kritikavo suinteresuotosios šalys besivystančiose valstybėse ir kadangi tai galėtų duoti priešingų rezultatų;

| 43. | pabrėžia, kad gamtos išteklių eksploatavimas turėtų būti vykdomas siekiant padėti valstybei pasiekti platesnių socialinių ir ekonominių tikslų; vadinasi, besivystančių šalių vyriausybės, jei pageidauja, kartu su tarptautiniais suinteresuotais subjektais ir šios srities specialistais turėtų pateikti bendrą viziją, kaip gamtos ištekliai paveiktų šių šalių ekonominę ateitį; kai kurioms valstybėms tikriausiai būtų naudingiausia palikti gamtos išteklius žemėje ir juos panaudoti vėliau; mano, kad kai kurioms šalims geriausia būtų palikti gamtos išteklių turtus ateičiai, tuo tarpu kitoms valstybėms būtų naudinga juos išgauti kuo greičiau ir panaudoti kaip tarpinį vidaus pajamų šaltinį siekiant užtikrinti pajamas tvarioms investicijoms, kurios yra būtinos augimui užtikrinti ir būtiniausiems žmonių poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad gamtos išteklių eksploatavimas turėtų būti vykdomas siekiant padėti valstybei pasiekti platesnių socialinių ir ekonominių tikslų; vadinasi, besivystančių šalių vyriausybės, jei pageidauja, kartu su tarptautiniais suinteresuotais subjektais ir šios srities specialistais turėtų pateikti bendrą viziją, kaip gamtos ištekliai paveiktų šių šalių ekonominę ateitį; kai kurioms valstybėms tikriausiai būtų naudingiausia palikti gamtos išteklius žemėje ir juos panaudoti vėliau; mano, kad kai kurioms šalims geriausia būtų palikti gamtos išteklių turtus ateičiai, tuo tarpu kitoms valstybėms būtų naudinga juos išgauti kuo greičiau ir panaudoti kaip tarpinį vidaus pajamų šaltinį siekiant užtikrinti pajamas tvarioms investicijoms, kurios yra būtinos augimui užtikrinti ir būtiniausiems žmonių poreikiams patenkinti;

| 44. | pažymi, kad besivystančios šalys turėtų būti lygiavertės partnerės vykstant diskusijoms ir priimant naujas iniciatyvas gamtos išteklių išgavimo sektoriuje; pabrėžia, kad naujos šios srities priemonės turėtų būti kuriamos remiantis bendrais tarptautiniais standartais siekiant užtikrinti, kad nebūtų sukurtas dar vienas taisyklių kratinys, kuris, vyriausybių, mokesčių administravimo darbuotojų ir tarptautinių bendrovių nuomone, neduotų reikiamų rezultatų; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad besivystančios šalys turėtų būti lygiavertės partnerės vykstant diskusijoms ir priimant naujas iniciatyvas gamtos išteklių išgavimo sektoriuje; pabrėžia, kad naujos šios srities priemonės turėtų būti kuriamos remiantis bendrais tarptautiniais standartais siekiant užtikrinti, kad nebūtų sukurtas dar vienas taisyklių kratinys, kuris, vyriausybių, mokesčių administravimo darbuotojų ir tarptautinių bendrovių nuomone, neduotų reikiamų rezultatų;

| 45. | pabrėžia, kad Komisijos ir nevyriausybinių skaidrumo iniciatyvų pasiūlymai gavybos pramonės sektoriui, pvz., Gamtinių išteklių chartija, Pusiaujo principai ir Gairės investuotojams ir bendrovėms, kurias parengė „Critical Resource“, yra palankūs verslui; jie užtikrina teisinį saugumą, tvarią ilgalaikę partnerystę ir funkcionuoja kaip saugikliai prieš pakartotinę nacionalizaciją, derybų pradėjimą iš naujo ar pašalinimą iš jų; pabrėžia, kad yra ir spręstinų problemų, pvz., tai, kad įmonės turi atskleisti konfidencialią komercinę informaciją, ir dėl to patenka į konkurencijos atžvilgiu nepalankią padėtį, arba tai, kad kai kurie susitarimai su vyriausybėmis grindžiami informacija, kuri nėra atskleidžiama; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad Komisijos ir nevyriausybinių skaidrumo iniciatyvų pasiūlymai gavybos pramonės sektoriui, pvz., Gamtinių išteklių chartija, Pusiaujo principai ir Gairės investuotojams ir bendrovėms, kurias parengė „Critical Resource“, yra palankūs verslui; jie užtikrina teisinį saugumą, tvarią ilgalaikę partnerystę ir funkcionuoja kaip saugikliai prieš pakartotinę nacionalizaciją, derybų pradėjimą iš naujo ar pašalinimą iš jų; pabrėžia, kad yra ir spręstinų problemų, pvz., tai, kad įmonės turi atskleisti konfidencialią komercinę informaciją, ir dėl to patenka į konkurencijos atžvilgiu nepalankią padėtį, arba tai, kad kai kurie susitarimai su vyriausybėmis grindžiami informacija, kuri nėra atskleidžiama;

| 46. | pažymi, kad pajamos iš gamtinių išteklių visais atvejais turėtų būti laikomos pereinamojo laikotarpio vidaus pajamų didinimo šaltiniu; pažymi, kad sėkmingai apmokestinus gamtinius išteklius dažnai padidėja įplaukos iš tiesioginių mokesčių, kaip antai įmonių pajamų mokesčio, ir nemokestinės pajamos, pvz., autoriniai atlyginimai; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad pajamos iš gamtinių išteklių visais atvejais turėtų būti laikomos pereinamojo laikotarpio vidaus pajamų didinimo šaltiniu; pažymi, kad sėkmingai apmokestinus gamtinius išteklius dažnai padidėja įplaukos iš tiesioginių mokesčių, kaip antai įmonių pajamų mokesčio, ir nemokestinės pajamos, pvz., autoriniai atlyginimai;

| 47. | pažymi, kad dauguma šalių, kurios laikomos „šalimis rentininkėmis“ ir kurios daug uždirba iš gamtinių išteklių rentų, ypač iš naftos ir naudingųjų iškasenų, turi mažai paskatų tapti atskaitingomis, atsakingomis ar veiksmingomis; primena, kad kovojant su ekonominiais nusikaltimais itin svarbu taikyti stiprias institucines ir demokratines kontrolės priemones; ypač ragina Komisiją didinti vystymosi paramą rengiant tarptautinių bendrovių ir besivystančių šalių susitarimus gamtinių išteklių eksploatavimo klausimais; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad dauguma šalių, kurios laikomos „šalimis rentininkėmis“ ir kurios daug uždirba iš gamtinių išteklių rentų, ypač iš naftos ir naudingųjų iškasenų, turi mažai paskatų tapti atskaitingomis, atsakingomis ar veiksmingomis; primena, kad kovojant su ekonominiais nusikaltimais itin svarbu taikyti stiprias institucines ir demokratines kontrolės priemones; ypač ragina Komisiją didinti vystymosi paramą rengiant tarptautinių bendrovių ir besivystančių šalių susitarimus gamtinių išteklių eksploatavimo klausimais;

| 48. | ragina Komisiją ir Tarybą aktyviau dalyvauti Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos veikloje, t. y. skirtų finansavimą ir būtų įtrauktos į jos valdymo organus; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją ir Tarybą aktyviau dalyvauti Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos veikloje, t. y. skirtų finansavimą ir būtų įtrauktos į jos valdymo organus;

| 49. | primena, kad finansinės atskaitomybės kokybė labai svarbi siekiant veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu; mano, kad ypatingai svarbu rengti gavybos pramonės šakų ataskaitas pagal atskiras šalis, tačiau primena, kad iš to turėtų naudos visų sektorių investuotojai, ir tokiu būdu būtų pasaulio mastu prisidedama prie gero valdymo; taigi prašo Komisiją į Tarptautinį finansinės atskaitomybės standartą (TFAS) siekti įtraukti Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) reikalavimą, kad visos tarptautinės korporacijos teiktų savo pajamų ir sumokėtų mokesčių ataskaitas pagal atskiras šalis; primena, kad šis reikalavimas atitinka poreikį pagerinti tarptautinių bendrovių socialinę atsakomybę; ragina Komisiją rengiant apskaitos direktyvų reformą įtraukti reikalavimą pateikti ataskaitas pagal atskiras šalis; |
| --- | --- |

49.

primena, kad finansinės atskaitomybės kokybė labai svarbi siekiant veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu; mano, kad ypatingai svarbu rengti gavybos pramonės šakų ataskaitas pagal atskiras šalis, tačiau primena, kad iš to turėtų naudos visų sektorių investuotojai, ir tokiu būdu būtų pasaulio mastu prisidedama prie gero valdymo; taigi prašo Komisiją į Tarptautinį finansinės atskaitomybės standartą (TFAS) siekti įtraukti Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) reikalavimą, kad visos tarptautinės korporacijos teiktų savo pajamų ir sumokėtų mokesčių ataskaitas pagal atskiras šalis; primena, kad šis reikalavimas atitinka poreikį pagerinti tarptautinių bendrovių socialinę atsakomybę; ragina Komisiją rengiant apskaitos direktyvų reformą įtraukti reikalavimą pateikti ataskaitas pagal atskiras šalis;

| 50. | ragina nustatyti tarpvalstybinėms bendrovėms įpareigojimus teikti finansines ataskaitas apie veiklą kiekvienoje šalyje atskirai, įskaitant ikimokestinį pelną ir pelną, atskaičius mokesčius, siekiant didinti skaidrumą ir mokesčių administracijų prieigą prie atitinkamų duomenų; mano, kad siekiant vienodai apimti visus sektorius ir visas įmones ES turėtų įtraukti šį principą į persvarstytas Skaidrumo direktyvą ir ES apskaitos direktyvas, o tarptautiniu lygmeniu Komisija turėtų daryti spaudimą Tarptautinių apskaitos standartų tarybai, kad ši parengtų atitinkamą visapusį standartą; dar kartą ragina Komisiją per ateinančius šešis mėnesius pranešti Parlamentui jos viešos konsultacijos ir jos diskusijos su Tarptautinių apskaitos standartų taryba rezultatus; |
| --- | --- |

50.

ragina nustatyti tarpvalstybinėms bendrovėms įpareigojimus teikti finansines ataskaitas apie veiklą kiekvienoje šalyje atskirai, įskaitant ikimokestinį pelną ir pelną, atskaičius mokesčius, siekiant didinti skaidrumą ir mokesčių administracijų prieigą prie atitinkamų duomenų; mano, kad siekiant vienodai apimti visus sektorius ir visas įmones ES turėtų įtraukti šį principą į persvarstytas Skaidrumo direktyvą ir ES apskaitos direktyvas, o tarptautiniu lygmeniu Komisija turėtų daryti spaudimą Tarptautinių apskaitos standartų tarybai, kad ši parengtų atitinkamą visapusį standartą; dar kartą ragina Komisiją per ateinančius šešis mėnesius pranešti Parlamentui jos viešos konsultacijos ir jos diskusijos su Tarptautinių apskaitos standartų taryba rezultatus;

| 51. | pabrėžia ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo svarbą ir reikalauja aktyviau vykdyti derybas šioje srityje:






  a) | vyriausybės ir tarptautinės grupės (įskaitant G20 ir Jungtines Tautas) turėtų remti finansinių ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo standartą ir oficialiai reikalauti, kad Tarptautinių apskaitos standartų valdyba jį patvirtintų; |
| --- | --- | --- |

51.

pabrėžia ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo svarbą ir reikalauja aktyviau vykdyti derybas šioje srityje:

a)

vyriausybės ir tarptautinės grupės (įskaitant G20 ir Jungtines Tautas) turėtų remti finansinių ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo standartą ir oficialiai reikalauti, kad Tarptautinių apskaitos standartų valdyba jį patvirtintų;

| b) | EPBO turėtų tęsti jos vykdomą galimybių tyrimą pagal atskiras šalis ir 2011 m. pateikti šio tyrimo ataskaitą G20 ir JT; |
| --- | --- |

b)

EPBO turėtų tęsti jos vykdomą galimybių tyrimą pagal atskiras šalis ir 2011 m. pateikti šio tyrimo ataskaitą G20 ir JT;

| c) | Tarptautinių apskaitos standartų valdyba turėtų patvirtinti naują standartą, kuris apimtų ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo tvarką; |
| --- | --- |

c)

Tarptautinių apskaitos standartų valdyba turėtų patvirtinti naują standartą, kuris apimtų ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo tvarką;

| d) | siekdamos vyriausybių ir tarptautinių kompanijų atsakomybės, pilietinė visuomenė ir žiniasklaida ateityje turėtų pasinaudoti informacija, atskleidžiama ataskaitose pagal atskiras šalis; |
| --- | --- |

d)

siekdamos vyriausybių ir tarptautinių kompanijų atsakomybės, pilietinė visuomenė ir žiniasklaida ateityje turėtų pasinaudoti informacija, atskleidžiama ataskaitose pagal atskiras šalis;

Geresnis pagalbos teikėjų veiksmų derinimas

| 52. | atkreipia dėmesį į išsamią Tarptautinio prekybos centro apžvalgą, pagal kurią reikia toliau derinti paramos teikėjų veiksmus mokesčių ir vystymosi srityje; ragina Komisiją šiuo klausimu imtis iniciatyvos ir daugiau remti daugiašales ir regionines iniciatyvas, pvz., Afrikos mokesčių administracijos forumą ir Amerikos mokesčių administracijų centrą; |
| --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į išsamią Tarptautinio prekybos centro apžvalgą, pagal kurią reikia toliau derinti paramos teikėjų veiksmus mokesčių ir vystymosi srityje; ragina Komisiją šiuo klausimu imtis iniciatyvos ir daugiau remti daugiašales ir regionines iniciatyvas, pvz., Afrikos mokesčių administracijos forumą ir Amerikos mokesčių administracijų centrą;

Tarptautinės struktūros gerinimas siekiant kovoti su mokesčių rojais

| 53. | pabrėžia, kad įprastine oficialia parama vystymuisi (OPV) nepavyks pašalinti pasaulinio skurdo, jeigu G20, EBPO ir ES nesiims plataus užmojo priemonių kovoti su mokesčių rojais ir žalingomis mokesčių struktūromis; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad įprastine oficialia parama vystymuisi (OPV) nepavyks pašalinti pasaulinio skurdo, jeigu G20, EBPO ir ES nesiims plataus užmojo priemonių kovoti su mokesčių rojais ir žalingomis mokesčių struktūromis;

| 54. | pažymi, kad po 2009 m. balandžio 2 d. įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo lengvatinių mokesčių centrai įsipareigojo laikytis EBPO standartų, susijusių su skaidrumu ir keitimusi informacija; vis dėlto pažymi, kad žalingos mokesčių rojų struktūros tebėra paplitusios; dar kartą ragina, šalia EBPO sistemos, imtis papildomų veiksmų siekiant kovoti su mokesčių rojais, atsižvelgiant į įvairius jų trūkumus; atsižvelgdamas į tai, dar kartą reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal tarptautinius EBPO standartus reikalaujama keistis informacija, jei jos prašoma, tačiau nenumatomas automatinis keitimasis informacija pagal ES santaupų mokesčio direktyvą; taip pat kritikuoja tai, kad EBPO leidžia vyriausybėms nebūti įtrauktoms į jos juodąjį sąrašą tiesiog joms pažadėjus laikytis keitimosi informacija principų, tačiau neužtikrinus, jog šie principai būtų veiksmingai įgyvendinami praktikoje; taip pat mano, kad reikalavimas sudaryti susitarimus su kitomis 12 šalių, jei norima, kad EPBO išbrauktų iš juodojo sąrašo, yra nepagrįstas, kadangi pagal jį nenumatoma jokių kokybinių rodiklių, kurie leistų objektyviai įvertinti, ar vadovaujamasi gero valdymo patirtimi; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad po 2009 m. balandžio 2 d. įvykusio Didžiojo dvidešimtuko aukščiausiojo lygio susitikimo lengvatinių mokesčių centrai įsipareigojo laikytis EBPO standartų, susijusių su skaidrumu ir keitimusi informacija; vis dėlto pažymi, kad žalingos mokesčių rojų struktūros tebėra paplitusios; dar kartą ragina, šalia EBPO sistemos, imtis papildomų veiksmų siekiant kovoti su mokesčių rojais, atsižvelgiant į įvairius jų trūkumus; atsižvelgdamas į tai, dar kartą reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal tarptautinius EBPO standartus reikalaujama keistis informacija, jei jos prašoma, tačiau nenumatomas automatinis keitimasis informacija pagal ES santaupų mokesčio direktyvą; taip pat kritikuoja tai, kad EBPO leidžia vyriausybėms nebūti įtrauktoms į jos juodąjį sąrašą tiesiog joms pažadėjus laikytis keitimosi informacija principų, tačiau neužtikrinus, jog šie principai būtų veiksmingai įgyvendinami praktikoje; taip pat mano, kad reikalavimas sudaryti susitarimus su kitomis 12 šalių, jei norima, kad EPBO išbrauktų iš juodojo sąrašo, yra nepagrįstas, kadangi pagal jį nenumatoma jokių kokybinių rodiklių, kurie leistų objektyviai įvertinti, ar vadovaujamasi gero valdymo patirtimi;

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad kiekvienais metais besivystančiose šalyse prarandama 800 milijardų eurų dėl kapitalo nutekėjimo arba perkėlus juos į mokesčių rojus; pažymi, kad užtikrinus daugiau skaidrumo finansiniame procese būtų žengtas labai svarbus žingsnis skurdo mažinimo ir gerovės kūrimo procese; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į tai, kad kiekvienais metais besivystančiose šalyse prarandama 800 milijardų eurų dėl kapitalo nutekėjimo arba perkėlus juos į mokesčių rojus; pažymi, kad užtikrinus daugiau skaidrumo finansiniame procese būtų žengtas labai svarbus žingsnis skurdo mažinimo ir gerovės kūrimo procese;

| 56. | mano, kad automatinis keitimasis informacija turėtų būti taikomas visais atvejais; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl administracinio bendradarbiavimo mokesčių srityje, nes pagal jį išplečiamas valstybių narių bendradarbiavimas įtraukiant visų mokesčių klausimus, panaikinamas banko informacijos slaptumo principas ir nustatoma bendroji automatinio keitimosi informacija taisyklė; |
| --- | --- |

56.

mano, kad automatinis keitimasis informacija turėtų būti taikomas visais atvejais; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl administracinio bendradarbiavimo mokesčių srityje, nes pagal jį išplečiamas valstybių narių bendradarbiavimas įtraukiant visų mokesčių klausimus, panaikinamas banko informacijos slaptumo principas ir nustatoma bendroji automatinio keitimosi informacija taisyklė;

| 57. | palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės pasirašė Jungtinę Europos Tarybos ir EBPO konvenciją dėl tarpusavio administracinės pagalbos mokesčių klausimais, ir ragina pasirašyti šią konvenciją tas 17 valstybių narių, kurios dar to nepadarė; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės pasirašė Jungtinę Europos Tarybos ir EBPO konvenciją dėl tarpusavio administracinės pagalbos mokesčių klausimais, ir ragina pasirašyti šią konvenciją tas 17 valstybių narių, kurios dar to nepadarė;

| 58. | ragina ES griežtinti savo veiksmus ir imtis konkrečių priemonių, pvz., sankcijų, nukreiptų prieš mokesčių vengimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Tarybą glaudžiai bendradarbiaudama su JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetu išnagrinėti galimybę sukurti tarptautinį informacijos mokesčių klausimais keitimosi mechanizmą; |
| --- | --- |

58.

ragina ES griežtinti savo veiksmus ir imtis konkrečių priemonių, pvz., sankcijų, nukreiptų prieš mokesčių vengimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Tarybą glaudžiai bendradarbiaudama su JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetu išnagrinėti galimybę sukurti tarptautinį informacijos mokesčių klausimais keitimosi mechanizmą;

| 59. | ragina Komisiją patvirtinti griežtesnius mokesčių rojaus identifikavimo kriterijus ir parengti tarptautinį privalomą, įskaitant trestus ir fondus, daugiašalį automatinio keitimosi informacija apie mokesčius susitarimą, kuriame būtų numatytos kovos su įstatymų nepaisymu priemonės; ragina Komisiją remti besivystančių šalių kovą su nelegaliais pinigų srautais ir kapitalo nutekėjimu iš šalies, kadangi nustatyta, jog tai labiausiai kliudo sutelkti vidaus pajamas vystymosi tikslais; ypač atkreipia Komisijos dėmesį į 2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo (8), ir į rekomenduotas kovos su mokesčių rojais priemones; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją patvirtinti griežtesnius mokesčių rojaus identifikavimo kriterijus ir parengti tarptautinį privalomą, įskaitant trestus ir fondus, daugiašalį automatinio keitimosi informacija apie mokesčius susitarimą, kuriame būtų numatytos kovos su įstatymų nepaisymu priemonės; ragina Komisiją remti besivystančių šalių kovą su nelegaliais pinigų srautais ir kapitalo nutekėjimu iš šalies, kadangi nustatyta, jog tai labiausiai kliudo sutelkti vidaus pajamas vystymosi tikslais; ypač atkreipia Komisijos dėmesį į 2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo (8), ir į rekomenduotas kovos su mokesčių rojais priemones;

| 60. | išreiškia susirūpinimą dėl neigiamo poveikio, kurį daro susitarimai dėl mokestinių pajamų skirstymo; pažymi, kad metodas suteikti teisę mokėti mokesčius remiantis gyvenamosios vietos, o ne kilmės šalies principu sudaro palankesnes sąlygas veiklai mokesčių rojuose; mano, kad reikėtų peržiūrėti susitarimus dėl mokesčių, ar jie nėra nešališki, t. y. ar esama galimybės suteikti pirminę teisę mokėti mokesčius kilmės šalyje, kur iš tikrųjų vykdoma veikla; |
| --- | --- |

60.

išreiškia susirūpinimą dėl neigiamo poveikio, kurį daro susitarimai dėl mokestinių pajamų skirstymo; pažymi, kad metodas suteikti teisę mokėti mokesčius remiantis gyvenamosios vietos, o ne kilmės šalies principu sudaro palankesnes sąlygas veiklai mokesčių rojuose; mano, kad reikėtų peržiūrėti susitarimus dėl mokesčių, ar jie nėra nešališki, t. y. ar esama galimybės suteikti pirminę teisę mokėti mokesčius kilmės šalyje, kur iš tikrųjų vykdoma veikla;

| 61. | apgailestauja, kad didžiojo dvidešimtuko šalys dar nepateikė aiškaus tvarkaraščio ir konkretaus sankcijų mechanizmo, kad būtų galima veiksmingai kovoti su mokesčių rojais; ragina patvirtinti tarptautinę konvenciją, kuria būtų siekiama panaikinti žalingas mokesčių struktūras ir kuri apimtų sankcijas tiek nebendraujančioms šalims ir teritorijoms, tiek finansinėms institucijoms, kurios veikia per mokesčių rojus; ragina ES priimti priemones, panašias į JAV įstatymą dėl mokesčių rojaus piktnaudžiavimo sustabdymo, ir apsvarstyti galimybę atšaukti bankininkystės licenciją finansinėms institucijoms, kurios vykdo veiklą mokesčių rojuose; |
| --- | --- |

61.

apgailestauja, kad didžiojo dvidešimtuko šalys dar nepateikė aiškaus tvarkaraščio ir konkretaus sankcijų mechanizmo, kad būtų galima veiksmingai kovoti su mokesčių rojais; ragina patvirtinti tarptautinę konvenciją, kuria būtų siekiama panaikinti žalingas mokesčių struktūras ir kuri apimtų sankcijas tiek nebendraujančioms šalims ir teritorijoms, tiek finansinėms institucijoms, kurios veikia per mokesčių rojus; ragina ES priimti priemones, panašias į JAV įstatymą dėl mokesčių rojaus piktnaudžiavimo sustabdymo, ir apsvarstyti galimybę atšaukti bankininkystės licenciją finansinėms institucijoms, kurios vykdo veiklą mokesčių rojuose;

| 62. | mano, kad ES taip pat turi užtikrinti nuoseklų rizikos ribojimo priežiūros, mokesčių ir kovos su pinigų plovimu standartų taikymą ES ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

62.

mano, kad ES taip pat turi užtikrinti nuoseklų rizikos ribojimo priežiūros, mokesčių ir kovos su pinigų plovimu standartų taikymą ES ir tarptautiniu lygmenimis;

| 63. | ragina tarptautiniu mastu atskleisti grobuoniškų fondų struktūras, kad būtų galima juos nustatyti ir uždrausti jų veiklą; |
| --- | --- |

63.

ragina tarptautiniu mastu atskleisti grobuoniškų fondų struktūras, kad būtų galima juos nustatyti ir uždrausti jų veiklą;

| 64. | ragina pagal EPS sukurti nepriklausomą kontrolės mechanizmą siekiant įvertinti muitų panaikinimo tiesioginį fiskalinį poveikį, o drauge ir kiekvienos šalies pažangą vykdant mokesčių reformas; ragina nustatyti punktą, pagal kurį numatoma privaloma kiekvieno EPS bendra peržiūra po trejų – penkerių metų ir leidžiama pakeisti kiekvieno susitarimo nuostatas siekiant skurdo panaikinimo, tvaraus vystymosi ir regioninės integracijos; be to, ragina numatyti privalomą atskirų šalių vykdant mokesčių reformas ar veiksmingai surenkant mokesčius padarytos pažangos peržiūrą atsižvelgiant į naujausią EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir kapitalo versiją; |
| --- | --- |

64.

ragina pagal EPS sukurti nepriklausomą kontrolės mechanizmą siekiant įvertinti muitų panaikinimo tiesioginį fiskalinį poveikį, o drauge ir kiekvienos šalies pažangą vykdant mokesčių reformas; ragina nustatyti punktą, pagal kurį numatoma privaloma kiekvieno EPS bendra peržiūra po trejų – penkerių metų ir leidžiama pakeisti kiekvieno susitarimo nuostatas siekiant skurdo panaikinimo, tvaraus vystymosi ir regioninės integracijos; be to, ragina numatyti privalomą atskirų šalių vykdant mokesčių reformas ar veiksmingai surenkant mokesčius padarytos pažangos peržiūrą atsižvelgiant į naujausią EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir kapitalo versiją;

| 65. | pabrėžia, kad mokesčių administracijos besivystančiose šalyse turi bendradarbiauti, jei jos nepriklauso atitinkamoms finansų ministerijoms, ypač formuojant mokesčių ir biudžeto politiką; jos turi dirbti taip, kad nekurstytų konkurencijos ir pavydo, o skatintų gerus santykius ir gerą valdymą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad mokesčių administracijos besivystančiose šalyse turi bendradarbiauti, jei jos nepriklauso atitinkamoms finansų ministerijoms, ypač formuojant mokesčių ir biudžeto politiką; jos turi dirbti taip, kad nekurstytų konkurencijos ir pavydo, o skatintų gerus santykius ir gerą valdymą mokesčių srityje;

| 66. | ragina įsteigti arba (jei jau įsteigtos) pagerinti vadinamųjų autonominių ar pusiau autonominių mokesčių institucijų (AMI) veiklą nustatant atitinkamą kontrolės ir pusiausvyros užtikrinimo sistemą, siekiant išvengti mokesčių institucijų piktnaudžiavimo atvejų; |
| --- | --- |

66.

ragina įsteigti arba (jei jau įsteigtos) pagerinti vadinamųjų autonominių ar pusiau autonominių mokesčių institucijų (AMI) veiklą nustatant atitinkamą kontrolės ir pusiausvyros užtikrinimo sistemą, siekiant išvengti mokesčių institucijų piktnaudžiavimo atvejų;

| 67. | šiuo aspektu pabrėžia, kad didelę AMI svarbą ir jų valdymo autonomiją turėtų atsverti pliuralistiniai susitarimai dėl valdymo, kuriais būtų užtikrinama, kad:






  a) | AMI turėtų patvirtintą biudžetą, kurio negalėtų keisti vyriausybė; |
| --- | --- | --- |

67.

šiuo aspektu pabrėžia, kad didelę AMI svarbą ir jų valdymo autonomiją turėtų atsverti pliuralistiniai susitarimai dėl valdymo, kuriais būtų užtikrinama, kad:

a)

AMI turėtų patvirtintą biudžetą, kurio negalėtų keisti vyriausybė;

| b) | jų statusas, atsakomybė ir galios būtų apibrėžtos teisės aktuose ir galėtų būti ginamos padedant policijai ir teismams; |
| --- | --- |

b)

jų statusas, atsakomybė ir galios būtų apibrėžtos teisės aktuose ir galėtų būti ginamos padedant policijai ir teismams;

| c) | paskyrimus į stebėtojų tarybą (dar reikia įsteigti) vykdytų tam tikri valstybinio sektoriaus darbuotojai (ministerijų, verslo ir teisininkų asociacijų atstovai); |
| --- | --- |

c)

paskyrimus į stebėtojų tarybą (dar reikia įsteigti) vykdytų tam tikri valstybinio sektoriaus darbuotojai (ministerijų, verslo ir teisininkų asociacijų atstovai);

| d) | paskyrimai į stebėtojų tarybą būtų ilgalaikiai ir truktų apibrėžtą laikotarpį; |
| --- | --- |

d)

paskyrimai į stebėtojų tarybą būtų ilgalaikiai ir truktų apibrėžtą laikotarpį;

| e) | valdymo ir veiklos funkcijas vykdantis personalas būtų atsakingas tik stebėtojų tarybai; |
| --- | --- |

e)

valdymo ir veiklos funkcijas vykdantis personalas būtų atsakingas tik stebėtojų tarybai;

| 68. | mano, kad veiksmingos mokesčių sistemos sukūrimas besivystančiose šalyse turi tapti jų viešųjų finansų pagrindu; mano, kad naujoji ES investavimo politika besivystančiose šalyse turėtų padėti sukurti geresnę aplinką, palankesnę privačioms užsienio ir nacionalinėms investicijoms, ir sukurti veiksmingesnės tarptautinės paramos sąlygas; primena, kad, siekiant skatinti augimą, vykdant ES investavimo politiką turi būti rūpinamasi MVĮ plėtra, įskaitant ir mikrokreditų teikimą, skatinamos naujovės, viešųjų paslaugų veiksmingumas, viešoji ir privati partnerystė ir žinių perdavimas; |
| --- | --- |

68.

mano, kad veiksmingos mokesčių sistemos sukūrimas besivystančiose šalyse turi tapti jų viešųjų finansų pagrindu; mano, kad naujoji ES investavimo politika besivystančiose šalyse turėtų padėti sukurti geresnę aplinką, palankesnę privačioms užsienio ir nacionalinėms investicijoms, ir sukurti veiksmingesnės tarptautinės paramos sąlygas; primena, kad, siekiant skatinti augimą, vykdant ES investavimo politiką turi būti rūpinamasi MVĮ plėtra, įskaitant ir mikrokreditų teikimą, skatinamos naujovės, viešųjų paslaugų veiksmingumas, viešoji ir privati partnerystė ir žinių perdavimas;

*

* *

| 69. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

69.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 29.

(2)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 34.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0210.

(4)  OLC 230 E, 2010 8 26, p. 1.

(5)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 94.

(6)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 323.

(7)  Pvz. žr. T. Baunsgaardo ir M. Keeno 2005 m. tyrimą, cituojamą 2005 m. vasario 15 d. TVF ataskaitoje „Prekybos reformos poveikio pajamoms problemos sprendimas“, kurioje TVF daro išvadą, kad „daugumai mažas pajamas turinčių šalių ir kai kurioms vidutines pajamas turinčioms šalims buvo sunku kompensuoti prarastas prekybos mokesčių pajamas“.

(8)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 488.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/48

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisŽemės ūkis ir tarptautinė prekyba

P7_TA(2011)0083

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES žemės ūkio ir tarptautinės prekybos (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) trečiąją dalį, III antraštinę dalį, penktąją dalį, II ir V antraštines dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) trečiąją dalį, III antraštinę dalį, penktąją dalį, II ir V antraštines dalis,

| — | atsižvelgdamas į principus, susijusius su gyvūnų gerovės reikalavimais, nustatytus SESV 13 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į principus, susijusius su gyvūnų gerovės reikalavimais, nustatytus SESV 13 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į PPO susitarimus, ypač į susitarimą dėl žemės ūkio, dėl kurio susitarta per Urugvajaus raundą, ir kuris įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO susitarimus, ypač į susitarimą dėl žemės ūkio, dėl kurio susitarta per Urugvajaus raundą, ir kuris įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į deklaracijas, patvirtintas per 4-ąją ministrų konferenciją, surengtą 2001 m. lapkričio 9–14 d. Dohoje, ir į sprendimus, kuriuos 2004 m. rugpjūčio 1 d. patvirtino PPO generalinė taryba, ir į deklaraciją, patvirtintą per 6-ąją ministrų konferenciją, surengtą Honkonge 2005 m. gruodžio 13–18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaracijas, patvirtintas per 4-ąją ministrų konferenciją, surengtą 2001 m. lapkričio 9–14 d. Dohoje, ir į sprendimus, kuriuos 2004 m. rugpjūčio 1 d. patvirtino PPO generalinė taryba, ir į deklaraciją, patvirtintą per 6-ąją ministrų konferenciją, surengtą Honkonge 2005 m. gruodžio 13–18 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo pasibaigus PPO ministrų konferencijai Honkonge (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo pasibaigus PPO ministrų konferencijai Honkonge (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 6 d. PPO žemės ūkio derybų pirmininko paskelbtą patikslintą derybinių sąlygų žemės ūkio srityje projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 6 d. PPO žemės ūkio derybų pirmininko paskelbtą patikslintą derybinių sąlygų žemės ūkio srityje projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 15 d. Europos Komisijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumą dėl jautienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, ir dėl padidintų muito tarifų, kuriuos Jungtinės Amerikos Valstijos taiko kai kuriems Europos Bendrijų produktams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 15 d. Europos Komisijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumą dėl jautienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, ir dėl padidintų muito tarifų, kuriuos Jungtinės Amerikos Valstijos taiko kai kuriems Europos Bendrijų produktams,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 15 d. pasiektą abipusį Kanados ir Europos Sąjungos sprendimą dėl ginčo „Europos Bendrijos: priemonės, turinčios įtakos biotechnologinių produktų patvirtinimui ir rinkodarai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 15 d. pasiektą abipusį Kanados ir Europos Sąjungos sprendimą dėl ginčo „Europos Bendrijos: priemonės, turinčios įtakos biotechnologinių produktų patvirtinimui ir rinkodarai“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 15 d. ES ir Lotynų Amerikos šalių parafuotą susitarimą, nustatantį galutinio neišspręstų ginčų dėl ES bananų importo režimo sprendimo sąlygas (Ženevos susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 15 d. ES ir Lotynų Amerikos šalių parafuotą susitarimą, nustatantį galutinio neišspręstų ginčų dėl ES bananų importo režimo sprendimo sąlygas (Ženevos susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) perspektyvų pasibaigus 7-ajai PPO ministrų konferencijai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) perspektyvų pasibaigus 7-ajai PPO ministrų konferencijai (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 dieną pasibaigusias Maroko ir ES derybas dėl liberalizavimo priemonių, skirtų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 dieną pasibaigusias Maroko ir ES derybas dėl liberalizavimo priemonių, skirtų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 d. pasibaigusias ES, Peru ir Kolumbijos derybas dėl daugiašalio susitarimo pasirašymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 d. pasibaigusias ES, Peru ir Kolumbijos derybas dėl daugiašalio susitarimo pasirašymo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 18 d. pasiektą abipusį Argentinos Respublikos ir Europos Sąjungos sprendimą dėl ginčo „Europos Bendrijos: priemonės, turinčios įtakos biotechnologinių produktų patvirtinimui ir rinkodarai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 18 d. pasiektą abipusį Argentinos Respublikos ir Europos Sąjungos sprendimą dėl ginčo „Europos Bendrijos: priemonės, turinčios įtakos biotechnologinių produktų patvirtinimui ir rinkodarai“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos: kokios strategijos laikytis? (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos: kokios strategijos laikytis? (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. pasibaigusias ES ir Centinės Amerikos šalių derybas dėl prekybos sektoriaus asociacijos susitarime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. pasibaigusias ES ir Centinės Amerikos šalių derybas dėl prekybos sektoriaus asociacijos susitarime,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio m. 6 d. pasirašytą ES ir Pietų Korėjos laisvos prekybos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio m. 6 d. pasirašytą ES ir Pietų Korėjos laisvos prekybos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir MERCOSUR šalių derybas dėl asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir MERCOSUR šalių derybas dėl asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Kanados derybas dėl Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Kanados derybas dėl Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Indijos derybas dėl asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Indijos derybas dėl asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į besitęsiančias ES ir Ukrainos derybas dėl asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. tyrimą „PPO žemės ūkio derybų apžvalga po 2008 m. derybų nesėkmės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. tyrimą „PPO žemės ūkio derybų apžvalga po 2008 m. derybų nesėkmės“,

| — | atsižvelgdamas į gaires „Geografinės nuorodos ir TRIPs: Po 10 metų. Planas, skirtas GN turėtojams, kaip apsisaugoti kitose PPO šalyse“, kurias parengė Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į gaires „Geografinės nuorodos ir TRIPs: Po 10 metų. Planas, skirtas GN turėtojams, kaip apsisaugoti kitose PPO šalyse“, kurias parengė Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484),

| — | atsižvelgdamas į Pakistanui taikomų muitų liberalizavimo klausimą, kaip numatyta pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos (COM(2010)0552), 1 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistanui taikomų muitų liberalizavimo klausimą, kaip numatyta pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos (COM(2010)0552), 1 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A7-0030/2011),

| A. | kadangi šiuo metu ES išlieka vienu didžiausių žemės ūkio prekių importuotoju pasaulyje, kai jos importas savo verte išaugo beveik du kartus per pastarąjį dešimtmetį ir dabar sudaro 20 proc. viso pasaulio importo, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu ES išlieka vienu didžiausių žemės ūkio prekių importuotoju pasaulyje, kai jos importas savo verte išaugo beveik du kartus per pastarąjį dešimtmetį ir dabar sudaro 20 proc. viso pasaulio importo,

| B. | kadangi ES dalis pasaulio eksporte mažėja dėl spartaus pagrindinių žemės ūkio prekybos partnerių augimo; kadangi 2007–2009 m. galutiniai produktai sudarė 68 proc. viso ES eksporto, o tarpiniai produktai ir plataus vartojimo prekės atitinkamai sudarė 23 proc. ir 9 proc.; kadangi, be to, pasaulio rinkos kainos yra tas veiksnys, dėl kurio ES patiria sunkumų eksportuodama savo produktus, nes apskritai kainos yra žemos, o Sąjungos gamybos sąnaudos didesnės; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES dalis pasaulio eksporte mažėja dėl spartaus pagrindinių žemės ūkio prekybos partnerių augimo; kadangi 2007–2009 m. galutiniai produktai sudarė 68 proc. viso ES eksporto, o tarpiniai produktai ir plataus vartojimo prekės atitinkamai sudarė 23 proc. ir 9 proc.; kadangi, be to, pasaulio rinkos kainos yra tas veiksnys, dėl kurio ES patiria sunkumų eksportuodama savo produktus, nes apskritai kainos yra žemos, o Sąjungos gamybos sąnaudos didesnės;

| C. | kadangi ES žemės ūkio prekybos deficitas 2008 m. pasiekė rekordiškai aukštą 7 milijardų eurų lygį; kadangi ES prekybos deficitas su MERCOSUR šalimis nuo 2000 m. padvigubėjo ir ES žemės ūkio produktų iš MECOSUR šalių importas šiuo metu yra vertas 19 milijardų eurų, o tuo pat metu eksporto vertė yra tik 1 milijardas eurų, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES žemės ūkio prekybos deficitas 2008 m. pasiekė rekordiškai aukštą 7 milijardų eurų lygį; kadangi ES prekybos deficitas su MERCOSUR šalimis nuo 2000 m. padvigubėjo ir ES žemės ūkio produktų iš MECOSUR šalių importas šiuo metu yra vertas 19 milijardų eurų, o tuo pat metu eksporto vertė yra tik 1 milijardas eurų,

| D. | kadangi ES pasaulyje yra didžiausias žemės ūkio prekių iš besivystančių šalių importuotojas, importuojantis daugiau negu JAV, Japonija, Kanada, Australija ir Naujoji Zelandija kartu; kadangi dėl įgyvendinamos iniciatyvos „Viskas išskyrus ginklus“, skirtos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, dėl bendrosios lengvatų sistemos ir Ekonominės partnerystės susitarimų daugiau kaip 71 proc. viso ES importo yra iš besivystančių šalių, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES pasaulyje yra didžiausias žemės ūkio prekių iš besivystančių šalių importuotojas, importuojantis daugiau negu JAV, Japonija, Kanada, Australija ir Naujoji Zelandija kartu; kadangi dėl įgyvendinamos iniciatyvos „Viskas išskyrus ginklus“, skirtos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, dėl bendrosios lengvatų sistemos ir Ekonominės partnerystės susitarimų daugiau kaip 71 proc. viso ES importo yra iš besivystančių šalių,

| E. | kadangi 2008 m. PPO patikslintas derybinių sąlygų žemės ūkio srityje projektas būtų iš ES pareikalavęs dar didesnių nuolaidų, negu tų, kurios jau buvo įtrauktos į 2005 m. spalio mėn. ES pateiktą pasiūlymą, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. PPO patikslintas derybinių sąlygų žemės ūkio srityje projektas būtų iš ES pareikalavęs dar didesnių nuolaidų, negu tų, kurios jau buvo įtrauktos į 2005 m. spalio mėn. ES pateiktą pasiūlymą,

| F. | kadangi politikos suderinamumo vystymosi labui taikymas žemės ūkiui ir prekybai taip pat turės įtakos ir Tūkstantmečio vystymosi 1 tikslo (ypač didelio skurdo ir bado panaikinimas) ir 8 tikslo (pasaulinė partnerystė vystymosi labui) įgyvendinimui, be kita ko, taikant sąžiningesnes prekybos taisykles ir prieigos prie rinkos nuostatas, |
| --- | --- |

F.

kadangi politikos suderinamumo vystymosi labui taikymas žemės ūkiui ir prekybai taip pat turės įtakos ir Tūkstantmečio vystymosi 1 tikslo (ypač didelio skurdo ir bado panaikinimas) ir 8 tikslo (pasaulinė partnerystė vystymosi labui) įgyvendinimui, be kita ko, taikant sąžiningesnes prekybos taisykles ir prieigos prie rinkos nuostatas,

| G. | kadangi ES jau radikaliai sumažino savo vietos rinkai teigiamą pagalbą, kuri iškraipo rinką, o jos partneriai to nepadarė, ypač JAV, kuri ne tik, kad nesumažino pagalbą, o kai kur net ir sustiprino pagalbos priemones pagal 2008 m. Ūkių bilį, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES jau radikaliai sumažino savo vietos rinkai teigiamą pagalbą, kuri iškraipo rinką, o jos partneriai to nepadarė, ypač JAV, kuri ne tik, kad nesumažino pagalbą, o kai kur net ir sustiprino pagalbos priemones pagal 2008 m. Ūkių bilį,

| H. | kadangi ES vienašališkai gerokai sumažino savo eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dalis BŽŪP biudžete sumažėjo nuo 29,5 proc. (1993 m.) iki tik 1,2 proc. 2009 metais ir eksportuojamų žemės ūkio produktų, už kuriuos mokamos grąžinamosios išmokos, vertės proporcinė dalis sumažėjo nuo 25 proc. 1992 m. iki tik 0,9 proc. 2009 m.; kadangi prekybos partneriai ir toliau plačiai naudojasi kitomis eksporto skatinimo priemonėmis, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES vienašališkai gerokai sumažino savo eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dalis BŽŪP biudžete sumažėjo nuo 29,5 proc. (1993 m.) iki tik 1,2 proc. 2009 metais ir eksportuojamų žemės ūkio produktų, už kuriuos mokamos grąžinamosios išmokos, vertės proporcinė dalis sumažėjo nuo 25 proc. 1992 m. iki tik 0,9 proc. 2009 m.; kadangi prekybos partneriai ir toliau plačiai naudojasi kitomis eksporto skatinimo priemonėmis,

| I. | kadangi vykstant „jautienos hormonų“ ginčui JAV ir toliau taiko sankcijas ES ir net pranešė, kad ketina rotaciniu būdu jas taikyti ir kitiems ES žemės ūkio produktams siekiant padidinti šių sankcijų poveikį („karuseliniai“ teisės aktai); kadangi pagal susitarimo memorandumą ES taiko nulinį importo muito tarifą 20 tūkst. tonų jautienos kvotai, |
| --- | --- |

I.

kadangi vykstant „jautienos hormonų“ ginčui JAV ir toliau taiko sankcijas ES ir net pranešė, kad ketina rotaciniu būdu jas taikyti ir kitiems ES žemės ūkio produktams siekiant padidinti šių sankcijų poveikį („karuseliniai“ teisės aktai); kadangi pagal susitarimo memorandumą ES taiko nulinį importo muito tarifą 20 tūkst. tonų jautienos kvotai,

| J. | kadangi JAV PPO ginčijo ES taisykles, reglamentuojančias paukštienos higieną ir rinkodarą, |
| --- | --- |

J.

kadangi JAV PPO ginčijo ES taisykles, reglamentuojančias paukštienos higieną ir rinkodarą,

| K. | kadangi su Kanada ir Argentina buvo pasiektas bendras sprendimas dėl GMO ginčo; kadangi JAV pateikė atsakomųjų priemonių prašymą, |
| --- | --- |

K.

kadangi su Kanada ir Argentina buvo pasiektas bendras sprendimas dėl GMO ginčo; kadangi JAV pateikė atsakomųjų priemonių prašymą,

| L. | kadangi po PPO kolegijos sprendimo dėl cukraus buvo paskatinta įvykdyti 2006 m. ES cukraus rinkos reformą ir tai vis dar daro didelį poveikį prekybai cukrumi; kadangi vykdant bendrą cukraus rinkos organizavimą laikomasi visų ES su prekyba susijusių įsipareigojimų; kadangi per trejus metus ES iš antro pagal dydį cukraus eksportuotojo tapo antru pagal dydį grynuoju cukraus importuotoju, ir tai daugiausia naudos davė besivystančioms šalims (mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir AKR šalims), |
| --- | --- |

L.

kadangi po PPO kolegijos sprendimo dėl cukraus buvo paskatinta įvykdyti 2006 m. ES cukraus rinkos reformą ir tai vis dar daro didelį poveikį prekybai cukrumi; kadangi vykdant bendrą cukraus rinkos organizavimą laikomasi visų ES su prekyba susijusių įsipareigojimų; kadangi per trejus metus ES iš antro pagal dydį cukraus eksportuotojo tapo antru pagal dydį grynuoju cukraus importuotoju, ir tai daugiausia naudos davė besivystančioms šalims (mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir AKR šalims),

| M. | kadangi 2006 m. įgyvendinant cukraus reformą buvo pasiekti tikslai didinti konkurencingumą, mažinti cukraus kainas ir sumažinti cukraus gamybos kvotą maždaug 30 proc.; kadangi, vis dėlto, dėl šios reformos 27 valstybių narių ES iš visų 189 gamyklų buvo uždarytos 83, prarasta daugiau nei 16 500 tiesioginių darbo vietų kaimo vietovėse ir maždaug 140 000 ūkininkų nustojo auginti cukrinius runkelius, |
| --- | --- |

M.

kadangi 2006 m. įgyvendinant cukraus reformą buvo pasiekti tikslai didinti konkurencingumą, mažinti cukraus kainas ir sumažinti cukraus gamybos kvotą maždaug 30 proc.; kadangi, vis dėlto, dėl šios reformos 27 valstybių narių ES iš visų 189 gamyklų buvo uždarytos 83, prarasta daugiau nei 16 500 tiesioginių darbo vietų kaimo vietovėse ir maždaug 140 000 ūkininkų nustojo auginti cukrinius runkelius,

| N. | kadangi pasaulio cukraus rinka yra viena iš nepastoviausių žemės ūkio produktų rinkų ir joje dominuoja viena šalis (Brazilija); kadangi ES cukraus gamyba užtikrina patikimą tiekimą pasaulio rinkai ir reguliarų aukštos kokybės ir tvarių produktų vidaus tiekimą Europos vartotojams; |
| --- | --- |

N.

kadangi pasaulio cukraus rinka yra viena iš nepastoviausių žemės ūkio produktų rinkų ir joje dominuoja viena šalis (Brazilija); kadangi ES cukraus gamyba užtikrina patikimą tiekimą pasaulio rinkai ir reguliarų aukštos kokybės ir tvarių produktų vidaus tiekimą Europos vartotojams;

| O. | kadangi ES skatina tvarią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, nustatydama reikalavimus, kuriuos turi būti pradėta taikyti iki 2010 m. pabaigos; kadangi ES jau importuoja daugiau kaip 25 proc. jos sunaudojamo bioetanolio kuro, išskyrus bioetanolį, importuojamą mišinių forma siekiant išvengti importo mokesčių; kadangi Komisija pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos (Direktyvos 2009/28/EB) 23 straipsnio 5 dalies a punktą turi užtikrinti, kad būtų išlaikoma bioetanolio vidaus gamybos ir importo pusiausvyra (5), |
| --- | --- |

O.

kadangi ES skatina tvarią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, nustatydama reikalavimus, kuriuos turi būti pradėta taikyti iki 2010 m. pabaigos; kadangi ES jau importuoja daugiau kaip 25 proc. jos sunaudojamo bioetanolio kuro, išskyrus bioetanolį, importuojamą mišinių forma siekiant išvengti importo mokesčių; kadangi Komisija pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos (Direktyvos 2009/28/EB) 23 straipsnio 5 dalies a punktą turi užtikrinti, kad būtų išlaikoma bioetanolio vidaus gamybos ir importo pusiausvyra (5),

| P. | kadangi 2010 m. lapkričio mėnesį vyks Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalių konferencijos 4-oji sesija; kadangi pradėta viešoji konsultacija dėl galimo Tabako gaminių direktyvos (Direktyva 2001/37/EB (6)) persvarstymo; kadangi kelios PPO narės iškėlė klausimą, ar Kanados įstatymo projektas C-32, pagal kurį iš esmės uždraudžiami visi tradiciniai maišyto tabako gaminiai, išskyrus tuos, kuriuose naudojamas tik Virdžinijos, t. y. vienintelės Kanadoje gaminamos ir tabako gaminių gamybai naudojamos rūšies, tabakas, suderinamas su Susitarimu dėl techninių prekybos kliūčių (TBT susitarimas), |
| --- | --- |

P.

kadangi 2010 m. lapkričio mėnesį vyks Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalių konferencijos 4-oji sesija; kadangi pradėta viešoji konsultacija dėl galimo Tabako gaminių direktyvos (Direktyva 2001/37/EB (6)) persvarstymo; kadangi kelios PPO narės iškėlė klausimą, ar Kanados įstatymo projektas C-32, pagal kurį iš esmės uždraudžiami visi tradiciniai maišyto tabako gaminiai, išskyrus tuos, kuriuose naudojamas tik Virdžinijos, t. y. vienintelės Kanadoje gaminamos ir tabako gaminių gamybai naudojamos rūšies, tabakas, suderinamas su Susitarimu dėl techninių prekybos kliūčių (TBT susitarimas),

| Q. | kadangi ES, sudarydama tarptautinės prekybos susitarimus, turi harmoningai derinti rinkos liberalizavimą ir ekonomikos sektorių bei darbuotojų ir vartotojų teisių apsaugą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES, sudarydama tarptautinės prekybos susitarimus, turi harmoningai derinti rinkos liberalizavimą ir ekonomikos sektorių bei darbuotojų ir vartotojų teisių apsaugą,

| R. | kadangi ES susitarimuose su trečiosiomis šalimis turi būti užtikrinta sunkumų turinčių ES sektorių, ypač vaisių ir daržovių, gyvulininkystės ir javų sektorių, kuriuose pajamos labai sumažėjo, apsauga ir taip pat šiems sektoriams turi būti suteikiamos tikros eksporto galimybės, |
| --- | --- |

R.

kadangi ES susitarimuose su trečiosiomis šalimis turi būti užtikrinta sunkumų turinčių ES sektorių, ypač vaisių ir daržovių, gyvulininkystės ir javų sektorių, kuriuose pajamos labai sumažėjo, apsauga ir taip pat šiems sektoriams turi būti suteikiamos tikros eksporto galimybės,

| S. | kadangi smulkūs vietos ūkininkai, kurie labai prisideda prie aprūpinimo maistu savo regionuose, neturi patirti neigiamo poveikio ES sudarius tarptautinės prekybos susitarimus, |
| --- | --- |

S.

kadangi smulkūs vietos ūkininkai, kurie labai prisideda prie aprūpinimo maistu savo regionuose, neturi patirti neigiamo poveikio ES sudarius tarptautinės prekybos susitarimus,

| T. | kadangi ES, sudarydama tarptautinės prekybos susitarimus, turi siekti užtikrinti žmogaus teisių ir socialinių bei aplinkos standartų laikymosi geresnę priežiūrą, |
| --- | --- |

T.

kadangi ES, sudarydama tarptautinės prekybos susitarimus, turi siekti užtikrinti žmogaus teisių ir socialinių bei aplinkos standartų laikymosi geresnę priežiūrą,

| U. | kadangi, norint sudaryti prekybos susitarimus, dėl kurių derėjosi Komisija, reikia Parlamento pritarimo, |
| --- | --- |

U.

kadangi, norint sudaryti prekybos susitarimus, dėl kurių derėjosi Komisija, reikia Parlamento pritarimo,

ES žemės ūkio ir bendros prekybos politikos suderinamumas

| 1. | mano, kad ES žemės ūkio sektorius sukuria aiškią pridėtinę vertę Europos ekonomikai ir atlieka strateginį vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, skirtą spręsti ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos uždavinius, su kuriais susiduria ES; pabrėžia poreikį užtikrinti politinį ES žemės ūkio, prekybos ir vystymosi politikos suderinamumą; |
| --- | --- |

1.

mano, kad ES žemės ūkio sektorius sukuria aiškią pridėtinę vertę Europos ekonomikai ir atlieka strateginį vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, skirtą spręsti ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos uždavinius, su kuriais susiduria ES; pabrėžia poreikį užtikrinti politinį ES žemės ūkio, prekybos ir vystymosi politikos suderinamumą;

| 2. | pabrėžia, kad išorės prekybos politika neturi kliudyti ES gebėjimui išlaikyti tvirtą žemės ūkio sektorių ir užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą padidėjusio rinkos nepastovumo sąlygomis; ragina Komisiją visuose forumuose ir ypač PPO ginti daugiafunkcinį ES žemės ūkio vaidmenį, įskaitant jo esminę reikšmę teikiant užimtumo galimybes kaimo vietovėse bei palaikant kaimo vietovių gyvybingumą, ir Europos žemės ūkio produktų gamybos modelį, kuris yra strateginė Europos ekonomikos sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad išorės prekybos politika neturi kliudyti ES gebėjimui išlaikyti tvirtą žemės ūkio sektorių ir užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą padidėjusio rinkos nepastovumo sąlygomis; ragina Komisiją visuose forumuose ir ypač PPO ginti daugiafunkcinį ES žemės ūkio vaidmenį, įskaitant jo esminę reikšmę teikiant užimtumo galimybes kaimo vietovėse bei palaikant kaimo vietovių gyvybingumą, ir Europos žemės ūkio produktų gamybos modelį, kuris yra strateginė Europos ekonomikos sudedamoji dalis;

| 3. | smerkia Komisijos požiūrį, kuriuo remiantis žemės ūkio sektoriuje pernelyg dažnai daroma nuolaidų, siekiant geresnio pramonės produktų ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių rinkas; ragina Komisiją nebeteikti pirmenybės pramonės ir paslaugų sektorių interesams žemės ūkio interesų sąskaita; |
| --- | --- |

3.

smerkia Komisijos požiūrį, kuriuo remiantis žemės ūkio sektoriuje pernelyg dažnai daroma nuolaidų, siekiant geresnio pramonės produktų ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių rinkas; ragina Komisiją nebeteikti pirmenybės pramonės ir paslaugų sektorių interesams žemės ūkio interesų sąskaita;

| 4. | ragina Komisiją pasiūlyti požiūrį, kuriuo būtų siekiama pusiausvyros tarp vidaus gamybos ir importo, atsižvelgiant į daugiašalių ir dvišalių prekybos derybų eigą kiekviename žemės ūkio sektoriuje, taip pat į ES aplinkosaugos, socialinius, gyvūnų gerovės ir saugumo standartus bei į pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją pasiūlyti požiūrį, kuriuo būtų siekiama pusiausvyros tarp vidaus gamybos ir importo, atsižvelgiant į daugiašalių ir dvišalių prekybos derybų eigą kiekviename žemės ūkio sektoriuje, taip pat į ES aplinkosaugos, socialinius, gyvūnų gerovės ir saugumo standartus bei į pagarbą žmogaus teisėms;

| 5. | pabrėžia, kad, kalbant apie žemės ūkio sektorių, Komisija turi atlikti poveikio vertinimus, kurie turi būti viešai paskelbti prieš derybų pradžią ir prieš pasiūlytus atnaujinimus siekiant atsižvelgti į naujas pozicijas, iškylančias derybų metu; pabrėžia, kad reikia, jog ypač Parlamentas ir Komisija tinkamai ir skaidriai konsultuotųsi su visomis suinteresuotomis šalimis; primena, kad į ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimą įtraukta vidinė patarėjų taryba, ir pažymi, kad tai galėtų būti nuostata, kuria būtų galima remtis siekiant į būsimus susitarimus įtraukti suinteresuotąsias šalis ir suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, kalbant apie žemės ūkio sektorių, Komisija turi atlikti poveikio vertinimus, kurie turi būti viešai paskelbti prieš derybų pradžią ir prieš pasiūlytus atnaujinimus siekiant atsižvelgti į naujas pozicijas, iškylančias derybų metu; pabrėžia, kad reikia, jog ypač Parlamentas ir Komisija tinkamai ir skaidriai konsultuotųsi su visomis suinteresuotomis šalimis; primena, kad į ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimą įtraukta vidinė patarėjų taryba, ir pažymi, kad tai galėtų būti nuostata, kuria būtų galima remtis siekiant į būsimus susitarimus įtraukti suinteresuotąsias šalis ir suinteresuotuosius subjektus;

| 6. | pabrėžia, kad atliekant poveikio vertinimus turi būti atsižvelgiama į kiekvienos prekės ypatumus, pavyzdžiui, jautienos rinkoje, atsižvelgiant į rinkos segmentaciją; pabrėžia, kad atlikus ankstesnius vertinimus gauti tik bendri duomenys; taigi ragina Komisiją pateikti išsamius poveikio vertinimus atsižvelgiant į poveikį konkrečioms rinkos dalims, kurį daro ES žemės ūkio rinkų atvėrimas Pietų Amerikos šalių bendrosios rinkos (MERCOSUR) prekybos blokui; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad atliekant poveikio vertinimus turi būti atsižvelgiama į kiekvienos prekės ypatumus, pavyzdžiui, jautienos rinkoje, atsižvelgiant į rinkos segmentaciją; pabrėžia, kad atlikus ankstesnius vertinimus gauti tik bendri duomenys; taigi ragina Komisiją pateikti išsamius poveikio vertinimus atsižvelgiant į poveikį konkrečioms rinkos dalims, kurį daro ES žemės ūkio rinkų atvėrimas Pietų Amerikos šalių bendrosios rinkos (MERCOSUR) prekybos blokui;

| 7. | mano, kad sprendimai, kuriais toliau ES rinkos atveriamos žemės ūkio produktų importui, turėtų būti priimami užtikrinant, kad ES žemdirbiams bus kompensuojama už patiriamus nuostolius; |
| --- | --- |

7.

mano, kad sprendimai, kuriais toliau ES rinkos atveriamos žemės ūkio produktų importui, turėtų būti priimami užtikrinant, kad ES žemdirbiams bus kompensuojama už patiriamus nuostolius;

| 8. | pabrėžia, kad finansinė kompensacija negali panaikinti neigiamo ES žemės ūkio produkcijos nutraukimo poveikio, produkcijos, kuri garantuoja maisto saugą bei kokybę ir yra būtina ES kaimo vietovių klestėjimui ir kaimo kraštovaizdžio apsaugai nuo žemės apleidimo ir kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo grėsmės; todėl pabrėžia, kad būtina išlaikyti sąlygas, būtinas norint užtikrinti, kad ES ūkininkai galėtų likti gyvybingi ir gautų teisingas pajamas visose valstybėse narėse, ir taip sudaryti sąlygas atgaivinti žemės ūkį Europoje atsižvelgiant į esminį BŽŪP vaidmenį ES sistemoje; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad finansinė kompensacija negali panaikinti neigiamo ES žemės ūkio produkcijos nutraukimo poveikio, produkcijos, kuri garantuoja maisto saugą bei kokybę ir yra būtina ES kaimo vietovių klestėjimui ir kaimo kraštovaizdžio apsaugai nuo žemės apleidimo ir kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo grėsmės; todėl pabrėžia, kad būtina išlaikyti sąlygas, būtinas norint užtikrinti, kad ES ūkininkai galėtų likti gyvybingi ir gautų teisingas pajamas visose valstybėse narėse, ir taip sudaryti sąlygas atgaivinti žemės ūkį Europoje atsižvelgiant į esminį BŽŪP vaidmenį ES sistemoje;

| 9. | primena, kad ES gamintojai privalo laikytis aukščiausių kokybės, produktų higienos, tvarios gamybos metodų, augalų sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, atsekamumo, pesticidų likučių kontrolės, veterinarijos ir priedų standartų; |
| --- | --- |

9.

primena, kad ES gamintojai privalo laikytis aukščiausių kokybės, produktų higienos, tvarios gamybos metodų, augalų sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, atsekamumo, pesticidų likučių kontrolės, veterinarijos ir priedų standartų;

| 10. | tvirtai laikosi nuomonės, kad trečiųjų šalių taikomi į ES eksportuojamų produktų gamybos būdai turi užtikrinti Europos vartotojams tokius pat sveikatos, maisto saugumo, gyvūnų gerovės, tvaraus vystymosi ir minimalius socialinius standartus, kokie yra reikalaujami iš ES gamintojų; pabrėžia, kad tai vienintelis būdas užtikrinti, kad ES gamintojai galėtų vienodomis sąlygomis konkuruoti su trečiosiomis šalimis, ir tvirtina, kad reikia griežtesnės importo kontrolės pasienyje ir kad reikia sustiprinti Maisto ir veterinarijos tarnybos atliekamą gamybos bei patekimo į rinką sąlygų tikrinimą šalyse, kurios eksportuoja į ES, siekiant užtikrinti ES standartų laikymąsi; |
| --- | --- |

10.

tvirtai laikosi nuomonės, kad trečiųjų šalių taikomi į ES eksportuojamų produktų gamybos būdai turi užtikrinti Europos vartotojams tokius pat sveikatos, maisto saugumo, gyvūnų gerovės, tvaraus vystymosi ir minimalius socialinius standartus, kokie yra reikalaujami iš ES gamintojų; pabrėžia, kad tai vienintelis būdas užtikrinti, kad ES gamintojai galėtų vienodomis sąlygomis konkuruoti su trečiosiomis šalimis, ir tvirtina, kad reikia griežtesnės importo kontrolės pasienyje ir kad reikia sustiprinti Maisto ir veterinarijos tarnybos atliekamą gamybos bei patekimo į rinką sąlygų tikrinimą šalyse, kurios eksportuoja į ES, siekiant užtikrinti ES standartų laikymąsi;

| 11. | pabrėžia, kad, kalbant apie importą, turi būti griežtai laikomasi kilmės šalies taisyklių bei taikomos trišalės prekybos prevencijos priemonės; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad, kalbant apie importą, turi būti griežtai laikomasi kilmės šalies taisyklių bei taikomos trišalės prekybos prevencijos priemonės;

| 12. | ragina Komisiją aktyviai skatinti ofenzyvinius ES žemės ūkio interesus ir padėti ES produktams pasiekti trečiųjų šalių rinkas, atsižvelgiant į didelį aukštos kokybės ES žemės ūkio ir maisto produktų eksporto ir pasaulinės rinkos stabilizavimo potencialą; pabrėžia, inter alia, būtinybę paspartinti skatinimo programas; pažymi, kad šios priemonės atitinka PPO taisykles, nes jos patenka į „žaliąją dėžę“; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją aktyviai skatinti ofenzyvinius ES žemės ūkio interesus ir padėti ES produktams pasiekti trečiųjų šalių rinkas, atsižvelgiant į didelį aukštos kokybės ES žemės ūkio ir maisto produktų eksporto ir pasaulinės rinkos stabilizavimo potencialą; pabrėžia, inter alia, būtinybę paspartinti skatinimo programas; pažymi, kad šios priemonės atitinka PPO taisykles, nes jos patenka į „žaliąją dėžę“;

| 13. | pastebi, kad labiausiai nutolę regionai yra neatsiejama ES dalis ir prekybos susitarimai visa savo visuma taikomi ir tokiems regionams; pabrėžia, kad žemesni muitų tarifai sukelia grėsmės pažeidžiamoms nutolusių regionų ekonomikoms, kurios daugiausiai remiasi ūkininkavimu ir gaminiais, panašiais į tuos kuriuos, be kitų šalių, gamina ir Lotynų Amerikos šalys partnerės; pažymi, kad pagal SESV 349 straipsnį ES politikos sritis galima pritaikyti specifinėms tokių regionų geografinėms ir ekonominėms sąlygoms; atitinkamai, ragina Komisiją derybų metu atsižvelgti į specifinę nutolusių regionų padėtį, siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta jų plėtrai; |
| --- | --- |

13.

pastebi, kad labiausiai nutolę regionai yra neatsiejama ES dalis ir prekybos susitarimai visa savo visuma taikomi ir tokiems regionams; pabrėžia, kad žemesni muitų tarifai sukelia grėsmės pažeidžiamoms nutolusių regionų ekonomikoms, kurios daugiausiai remiasi ūkininkavimu ir gaminiais, panašiais į tuos kuriuos, be kitų šalių, gamina ir Lotynų Amerikos šalys partnerės; pažymi, kad pagal SESV 349 straipsnį ES politikos sritis galima pritaikyti specifinėms tokių regionų geografinėms ir ekonominėms sąlygoms; atitinkamai, ragina Komisiją derybų metu atsižvelgti į specifinę nutolusių regionų padėtį, siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta jų plėtrai;

Žemės ūkis daugiašalės prekybos sistemoje

Dohos plėtros darbotvarkė (DPD)

| 14. | mano, kad, siekdama užtikrinti sėkmingą DPD rezultatą, ES žemės ūkio srityje pateikė labai dosnų pasiūlymą, kurio padidinti jau neįmanoma, tačiau iki dabar kitos išsivysčiusios ir pažengusios besivystančios šalys neparodė lygiaverčio užmojo; |
| --- | --- |

14.

mano, kad, siekdama užtikrinti sėkmingą DPD rezultatą, ES žemės ūkio srityje pateikė labai dosnų pasiūlymą, kurio padidinti jau neįmanoma, tačiau iki dabar kitos išsivysčiusios ir pažengusios besivystančios šalys neparodė lygiaverčio užmojo;

| 15. | primena, kad 2003 m. BŽŪP reforma ir 2008 m. atliktas jos patikrinimas parodė ES ryžto vykdyti reformas tvirtumą, nes buvo užbėgta galimiems Dohos raundo rezultatams už akių, o ES prekybos partneriai dar nepadarė lygiaverčių nuolaidų; |
| --- | --- |

15.

primena, kad 2003 m. BŽŪP reforma ir 2008 m. atliktas jos patikrinimas parodė ES ryžto vykdyti reformas tvirtumą, nes buvo užbėgta galimiems Dohos raundo rezultatams už akių, o ES prekybos partneriai dar nepadarė lygiaverčių nuolaidų;

| 16. | ragina Komisiją griežtai laikytis iš Tarybos gauto derybų mandato, pagal kurį jos veiksmų riba yra naujausia BŽŪP reforma, su sąlyga, kad iš prekybos partnerių bus gautos lygiavertės nuolaidos; taip pat prašo jos susilaikyti nuo bet kokių pasiūlymų, kurie iš anksto nulemtų sprendimus, susijusius su BŽŪP ateitimi po 2013 m; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją griežtai laikytis iš Tarybos gauto derybų mandato, pagal kurį jos veiksmų riba yra naujausia BŽŪP reforma, su sąlyga, kad iš prekybos partnerių bus gautos lygiavertės nuolaidos; taip pat prašo jos susilaikyti nuo bet kokių pasiūlymų, kurie iš anksto nulemtų sprendimus, susijusius su BŽŪP ateitimi po 2013 m;

| 17. | pabrėžia ne prekybos klausimų svarbą Dohos vystymosi darbotvarkėje; mano, kad žemės ūkio sektoriaus derybose ekonominė prekybos dimensija privalo būti suderinta su ne ekonominėmis vertybėmis, pvz., socialinėmis vertybėmis, aplinkos apsaugos klausimais, žmonių ir gyvūnų sveikata ir gerove; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia ne prekybos klausimų svarbą Dohos vystymosi darbotvarkėje; mano, kad žemės ūkio sektoriaus derybose ekonominė prekybos dimensija privalo būti suderinta su ne ekonominėmis vertybėmis, pvz., socialinėmis vertybėmis, aplinkos apsaugos klausimais, žmonių ir gyvūnų sveikata ir gerove;

| 18. | apgailestauja dėl vynų ir stiprių alkoholinių gėrimų daugiašalio registro kūrimo problemų, taip pat dėl visų žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos plėtimo problemų; primena, kad siekiant subalansuotų derybų rezultatų šie elementai yra būtini; pabrėžia, kad svarbu kuo plačiau daugiašaliu ir dvišaliu lygmeniu skatinti principus, palaikančius ES žemės ūkio produktų kokybės politiką; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja dėl vynų ir stiprių alkoholinių gėrimų daugiašalio registro kūrimo problemų, taip pat dėl visų žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos plėtimo problemų; primena, kad siekiant subalansuotų derybų rezultatų šie elementai yra būtini; pabrėžia, kad svarbu kuo plačiau daugiašaliu ir dvišaliu lygmeniu skatinti principus, palaikančius ES žemės ūkio produktų kokybės politiką;

| 19. | primena, kad ES jau gerokai sumažino savo prekybą iškreipiančią vidaus paramą ir prašo, kad kiti prekybos partneriai prisiimtų tokius pat tvirtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

19.

primena, kad ES jau gerokai sumažino savo prekybą iškreipiančią vidaus paramą ir prašo, kad kiti prekybos partneriai prisiimtų tokius pat tvirtus įsipareigojimus;

| 20. | primena 2005 m. Honkongo ministrų konferencijoje PPO narių prisiimtą įsipareigojimą –pasiekti visų eksporto subsidijų formų panaikinimą lygiagrečiai visoms lygiavertį poveikį turinčioms eksporto priemonėms nustatant taisykles, visų pirma eksporto kreditų, valstybinių žemės ūkio prekybos įmonių ir pagalbos maistu reguliavimo; |
| --- | --- |

20.

primena 2005 m. Honkongo ministrų konferencijoje PPO narių prisiimtą įsipareigojimą –pasiekti visų eksporto subsidijų formų panaikinimą lygiagrečiai visoms lygiavertį poveikį turinčioms eksporto priemonėms nustatant taisykles, visų pirma eksporto kreditų, valstybinių žemės ūkio prekybos įmonių ir pagalbos maistu reguliavimo;

| 21. | mano, kad bendras muitų tarifų sumažinimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į ES pasiūlymą dėl vidaus paramos ir eksporto konkurencijos ramsčių, ir turėtų priklausyti nuo galimybės išlaikyti specialią apsaugos sąlygą, nuo išimtinio atleidimo nuo muitų tarifų supaprastinimo tvarkos, pakankamo tarifų mažinimo formulės lankstumo ir jautrių produktų priskyrimo; laikosi nuomonės, kad pasiūlytas jautrių produktų priskyrimo mechanizmas yra nepataisomai iškreiptas prievolės pasiekti žymų tarifinės kvotos padidinimą; |
| --- | --- |

21.

mano, kad bendras muitų tarifų sumažinimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į ES pasiūlymą dėl vidaus paramos ir eksporto konkurencijos ramsčių, ir turėtų priklausyti nuo galimybės išlaikyti specialią apsaugos sąlygą, nuo išimtinio atleidimo nuo muitų tarifų supaprastinimo tvarkos, pakankamo tarifų mažinimo formulės lankstumo ir jautrių produktų priskyrimo; laikosi nuomonės, kad pasiūlytas jautrių produktų priskyrimo mechanizmas yra nepataisomai iškreiptas prievolės pasiekti žymų tarifinės kvotos padidinimą;

| 22. | pabrėžia, kad vykdant PPO Dohos raundo derybas reikia vadovautis bendro įsipareigojimo principu; atkreipia dėmesį į tai, kad jau kuris laikas derybose linkstama sutelkti dėmesį į ribotą skaičių derybinių sričių, įskaitant žemės ūkį, kuriose ES turi daugiausiai gynybinių interesų, ir daroma nedaug pažangos kitose derybinėse srityse; tokia padėtis kelia grėsmę ES derybų pozicijai; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tokia tvarka apsunkina galimybę įvertinti visą raundą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad vykdant PPO Dohos raundo derybas reikia vadovautis bendro įsipareigojimo principu; atkreipia dėmesį į tai, kad jau kuris laikas derybose linkstama sutelkti dėmesį į ribotą skaičių derybinių sričių, įskaitant žemės ūkį, kuriose ES turi daugiausiai gynybinių interesų, ir daroma nedaug pažangos kitose derybinėse srityse; tokia padėtis kelia grėsmę ES derybų pozicijai; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tokia tvarka apsunkina galimybę įvertinti visą raundą;

| 23. | dar kartą pabrėžia, kad besivystančioms šalims turėtų būti teisėtai leidžiama vykdyti politiką, kuria būtų kuriama šalies pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

23.

dar kartą pabrėžia, kad besivystančioms šalims turėtų būti teisėtai leidžiama vykdyti politiką, kuria būtų kuriama šalies pridėtinė vertė;

| 24. | pabrėžia, kad dėl kainų nepastovumo viso pasaulio mastu padidėjo maisto nepritekliaus problemos, kaip teigia Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), ir kad didesnis pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimas, kurį paskatino PPO susitarimai, iki šiol nepadėjo pasaulyje išnaikinti bado pavojaus; pabrėžia, kad ES taip pat privalo prisidėti prie pasaulio aprūpinimo maistu užtikrinimo; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad dėl kainų nepastovumo viso pasaulio mastu padidėjo maisto nepritekliaus problemos, kaip teigia Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), ir kad didesnis pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimas, kurį paskatino PPO susitarimai, iki šiol nepadėjo pasaulyje išnaikinti bado pavojaus; pabrėžia, kad ES taip pat privalo prisidėti prie pasaulio aprūpinimo maistu užtikrinimo;

PPO ginčų sprendimas

| 25. | pažymi, kad pagal susitarimą dėl prekybos bananais išsprendžiamas 20 metų trukęs techniškai itin sudėtingas, keblus politiniu požiūriu ir svarbus PPO ginčas ir žengiamas svarbus žingsnis įtvirtinant taisyklėmis grindžiamą daugiašalę prekybos sistemą, drauge susitarimui galėtų tekti lemiamas vaidmuo padedant spręsti PPO derybų klausimus, susijusius su tropiniais produktais ir lengvatomis; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad pagal susitarimą dėl prekybos bananais išsprendžiamas 20 metų trukęs techniškai itin sudėtingas, keblus politiniu požiūriu ir svarbus PPO ginčas ir žengiamas svarbus žingsnis įtvirtinant taisyklėmis grindžiamą daugiašalę prekybos sistemą, drauge susitarimui galėtų tekti lemiamas vaidmuo padedant spręsti PPO derybų klausimus, susijusius su tropiniais produktais ir lengvatomis;

| 26. | ragina Komisiją užtikrinti, kad su „jautienos hormonais“ susijusio ginčo sprendimas leis sustabdyti sankcijas ES produktams, užtikrinant, kad jautienos importas į ES bus vykdomas pagal ES reikalavimus; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją užtikrinti, kad su „jautienos hormonais“ susijusio ginčo sprendimas leis sustabdyti sankcijas ES produktams, užtikrinant, kad jautienos importas į ES bus vykdomas pagal ES reikalavimus;

| 27. | atsižvelgdamas į ginčą dėl paukštienos dezinfekavimo chloru, mano, kad šių produktų importas į ES prieštarautų ES visuomenės saugių produktų paklausai ir pagrindiniams principams, kuriais pagrįstas Europos maisto gamybos modelis; |
| --- | --- |

27.

atsižvelgdamas į ginčą dėl paukštienos dezinfekavimo chloru, mano, kad šių produktų importas į ES prieštarautų ES visuomenės saugių produktų paklausai ir pagrindiniams principams, kuriais pagrįstas Europos maisto gamybos modelis;

| 28. | prašo Komisiją aktyviai ginti ES leidimų išdavimo ir prekybos GMO mechanizmą nuo puolimų PPO; |
| --- | --- |

28.

prašo Komisiją aktyviai ginti ES leidimų išdavimo ir prekybos GMO mechanizmą nuo puolimų PPO;

Žemės ūkis daugiašaliuose, regionų ir dvišaliuose prekybos santykiuose

| 29. | mano, kad daugiašalių derybų pabaiga yra prioritetinis tikslas, kurio ES turi siekti; mano, kad dvišaliai prekybos susitarimai turi papildyti daugiašalius procesus, t. y. užtikrinti, jog būtų laikomasi Europos Sąjungoje jau galiojančių vienodų darbo sąlygų, bendrų aplinkos taisyklių ir maisto saugos standartų, taip pat užtikrinti, kad nebūtų skatinamos tik tvaraus vystymosi programos; primena, kad ES turi didelių aktyviųjų žemės ūkio interesų, visų pirma susijusių su kokybiškais perdirbtais produktais; mano, kad pagal dvišalius prekybos susitarimus su pagrindiniais prekybos partneriais galima sėkmingai ginti ES žemės ūkio produktų perdirbimo sektoriaus interesus eksporto srityje, o tai duotų didelę ekonominę naudą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad daugiašalių derybų pabaiga yra prioritetinis tikslas, kurio ES turi siekti; mano, kad dvišaliai prekybos susitarimai turi papildyti daugiašalius procesus, t. y. užtikrinti, jog būtų laikomasi Europos Sąjungoje jau galiojančių vienodų darbo sąlygų, bendrų aplinkos taisyklių ir maisto saugos standartų, taip pat užtikrinti, kad nebūtų skatinamos tik tvaraus vystymosi programos; primena, kad ES turi didelių aktyviųjų žemės ūkio interesų, visų pirma susijusių su kokybiškais perdirbtais produktais; mano, kad pagal dvišalius prekybos susitarimus su pagrindiniais prekybos partneriais galima sėkmingai ginti ES žemės ūkio produktų perdirbimo sektoriaus interesus eksporto srityje, o tai duotų didelę ekonominę naudą;

| 30. | ragina užtikrinti, kad į ES importuojant žemės ūkio produktus Europos vartotojams būtų užtikrinami tokie pat vartotojų apsaugos, gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos standartai bei minimalūs socialiniai standartai, kokie yra užtikrinami taikant Europos gamybos metodus, ir atkreipia dėmesį į tvirtą Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu; ragina Komisiją į dvišalius prekybos susitarimus įtraukti išlygas, kuriomis trečiosios šalys būtų įpareigotos laikytis tokių pačių sanitarinių ir fitosanitarinių sąlygų, kurios taikomos Europos gamintojams; mano, kad šiuose susitarimuose turi būti numatyta, kad būtų bent jau laikomasi tarptautinių įsipareigojimų ir standartų; |
| --- | --- |

30.

ragina užtikrinti, kad į ES importuojant žemės ūkio produktus Europos vartotojams būtų užtikrinami tokie pat vartotojų apsaugos, gyvūnų gerovės ir aplinkos apsaugos standartai bei minimalūs socialiniai standartai, kokie yra užtikrinami taikant Europos gamybos metodus, ir atkreipia dėmesį į tvirtą Europos Parlamento poziciją šiuo klausimu; ragina Komisiją į dvišalius prekybos susitarimus įtraukti išlygas, kuriomis trečiosios šalys būtų įpareigotos laikytis tokių pačių sanitarinių ir fitosanitarinių sąlygų, kurios taikomos Europos gamintojams; mano, kad šiuose susitarimuose turi būti numatyta, kad būtų bent jau laikomasi tarptautinių įsipareigojimų ir standartų;

| 31. | pabrėžia, kad siekiant išvengti „dvigubo mokėjimo“ – iš pradžių dvišaliu, paskui daugiašaliu lygmeniu – reikia paremti „vienos kišenės susitarimo“ koncepciją, pagal kurią nuolaidos dvišaliuose susitarimuose būtų susietos su galutiniais Dohos derybų rezultatais; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad siekiant išvengti „dvigubo mokėjimo“ – iš pradžių dvišaliu, paskui daugiašaliu lygmeniu – reikia paremti „vienos kišenės susitarimo“ koncepciją, pagal kurią nuolaidos dvišaliuose susitarimuose būtų susietos su galutiniais Dohos derybų rezultatais;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu griežtai taikyti lengvatines kilmės taisykles; ragina peržiūrėti visas prekybos lengvatas, Europos Sąjungos teikiamas Didžiojo dvidešimtuko (G-20) šalims, kurių ekonomika sparčiai auga; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu griežtai taikyti lengvatines kilmės taisykles; ragina peržiūrėti visas prekybos lengvatas, Europos Sąjungos teikiamas Didžiojo dvidešimtuko (G-20) šalims, kurių ekonomika sparčiai auga;

| 33. | laikosi nuomonės, kad reikėtų nustatyti apribojimus siekiant užkirsti kelią neteisėtai praktikai, pavyzdžiui, trišalei prekybai, kai šalis eksportuoja savo produkciją į ES, pasinaudodama prieigos prie ES rinkos lengvatomis, ir savo reikmėms produktus importuoja iš užsienio; mano, kad siekiant užkirsti kelią tokiai neteisėtai veiklai reikėtų, jog ES siūlomos prieigos prie ES rinkos lengvatos neviršytų tikrų susijusių šalių gamybos ir eksporto gebėjimų; |
| --- | --- |

33.

laikosi nuomonės, kad reikėtų nustatyti apribojimus siekiant užkirsti kelią neteisėtai praktikai, pavyzdžiui, trišalei prekybai, kai šalis eksportuoja savo produkciją į ES, pasinaudodama prieigos prie ES rinkos lengvatomis, ir savo reikmėms produktus importuoja iš užsienio; mano, kad siekiant užkirsti kelią tokiai neteisėtai veiklai reikėtų, jog ES siūlomos prieigos prie ES rinkos lengvatos neviršytų tikrų susijusių šalių gamybos ir eksporto gebėjimų;

| 34. | ragina Komisiją tvirtai ginti geografinių nuorodų (GN) kaip esminės susitarimo dalies įtraukimą į Kovos su klastojimu prekyboje susitarimą (angl. ACTA); apgailestauja, kad neseniai baigtų ar vykstančių prekybos derybų ribose mūsų prekybos partneriai apsaugo tik „trumpojo sąrašo“ ES geografines nuorodas; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal strategiją „Globalioji Europa“ ir taikant PPO+ nuostatas dvišaliuose susitarimuose turėtų būti užtikrinta geresnė tarptautinė geografinių nuorodų apsauga; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ypač Parlamentas ir Komisija tinkamai ir skaidriai konsultuotųsi su visomis suinteresuotomis šalimis; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją tvirtai ginti geografinių nuorodų (GN) kaip esminės susitarimo dalies įtraukimą į Kovos su klastojimu prekyboje susitarimą (angl. ACTA); apgailestauja, kad neseniai baigtų ar vykstančių prekybos derybų ribose mūsų prekybos partneriai apsaugo tik „trumpojo sąrašo“ ES geografines nuorodas; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal strategiją „Globalioji Europa“ ir taikant PPO+ nuostatas dvišaliuose susitarimuose turėtų būti užtikrinta geresnė tarptautinė geografinių nuorodų apsauga; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ypač Parlamentas ir Komisija tinkamai ir skaidriai konsultuotųsi su visomis suinteresuotomis šalimis;

| 35. | primena, kad Laisvosios prekybos susitarimas su Pietų Korėja suteikė galimybę pripažinti didelį skaičių geografinių nuorodų; ragina toliau dėti pastangas, kad ir ateityje tai būtų įtraukta į būsimus prekybos susitarimus; pažymi, kad pažymi, kad geografinių nuorodų apsauga ir pripažinimas trečiosiose šalyse yra potencialiai labai vertingas ES žemės ūkio ir maisto sektoriams; |
| --- | --- |

35.

primena, kad Laisvosios prekybos susitarimas su Pietų Korėja suteikė galimybę pripažinti didelį skaičių geografinių nuorodų; ragina toliau dėti pastangas, kad ir ateityje tai būtų įtraukta į būsimus prekybos susitarimus; pažymi, kad pažymi, kad geografinių nuorodų apsauga ir pripažinimas trečiosiose šalyse yra potencialiai labai vertingas ES žemės ūkio ir maisto sektoriams;

| 36. | pažymi, kad, pasak Komisijos, dėl ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) ES eksportuotojams mokesčių našta galėtų kasmet sumažėti 380 mln. eurų, panaikinus muitus 99 proc. eksportuojamų ES žemės ūkio produktų; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad, pasak Komisijos, dėl ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) ES eksportuotojams mokesčių našta galėtų kasmet sumažėti 380 mln. eurų, panaikinus muitus 99 proc. eksportuojamų ES žemės ūkio produktų;

| 37. | prašo Komisiją užtikrinti, kad prekybos susitarimai nepakenktų ES vaisių ir daržovių įvežimo kainų sistemai, kartu išlaikant esamus importo grafikus; vis dėlto ragina Komisiją kuo greičiau padaryti pakeitimus, kurių reikia siekiant pagerinti sistemos veikimą; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisiją užtikrinti, kad prekybos susitarimai nepakenktų ES vaisių ir daržovių įvežimo kainų sistemai, kartu išlaikant esamus importo grafikus; vis dėlto ragina Komisiją kuo greičiau padaryti pakeitimus, kurių reikia siekiant pagerinti sistemos veikimą;

| 38. | visų pirma pabrėžia, kad sudėtinga prekių įvežimo kainų sistema, taikoma iš Maroko importuojamiems pomidorams, sukelia problemų; taigi ragina Komisiją nedelsiant atlikti reikalingus pakeitimus; |
| --- | --- |

38.

visų pirma pabrėžia, kad sudėtinga prekių įvežimo kainų sistema, taikoma iš Maroko importuojamiems pomidorams, sukelia problemų; taigi ragina Komisiją nedelsiant atlikti reikalingus pakeitimus;

| 39. | išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl ES ir Maroko susitarimo; atkreipia dėmesį į tai, kad, tuo tarpu, kai Europos rinkos buvo beveik visiškai atvertos importui iš Maroko, kai kuriems iš ES eksportuojamiems žemės ūkio produktams, pvz. obuoliniams vaisiams, vis dar taikomos kvotos; |
| --- | --- |

39.

išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl ES ir Maroko susitarimo; atkreipia dėmesį į tai, kad, tuo tarpu, kai Europos rinkos buvo beveik visiškai atvertos importui iš Maroko, kai kuriems iš ES eksportuojamiems žemės ūkio produktams, pvz. obuoliniams vaisiams, vis dar taikomos kvotos;

| 40. | apgailestauja, kad derybose dėl ES ir Maroko asociacijos susitarimo žemės ūkio skyriaus nebuvo suteikta jokių garantijų, susijusių su lengvatinių importo kvotų laikymusi arba Maroko eksportui taikomomis įvežimo kainomis; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja, kad derybose dėl ES ir Maroko asociacijos susitarimo žemės ūkio skyriaus nebuvo suteikta jokių garantijų, susijusių su lengvatinių importo kvotų laikymusi arba Maroko eksportui taikomomis įvežimo kainomis;

| 41. | ragina Komisiją laikytis savo įsipareigojimų dėl ES cukraus sektoriaus ir dvišalėse bei daugiašalėse prekybos derybose panaikinti sistemingas cukrui taikomas nuolaidas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į iniciatyvas, kurių imtasi cukraus sektoriuje: padidintas sektoriaus konkurencingumas ir tvarumas aplinkos apsaugos požiūriu, be to, padedama įgyvendinti ES vystymosi darbotvarkę teikiant lengvatas AKR ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją laikytis savo įsipareigojimų dėl ES cukraus sektoriaus ir dvišalėse bei daugiašalėse prekybos derybose panaikinti sistemingas cukrui taikomas nuolaidas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į iniciatyvas, kurių imtasi cukraus sektoriuje: padidintas sektoriaus konkurencingumas ir tvarumas aplinkos apsaugos požiūriu, be to, padedama įgyvendinti ES vystymosi darbotvarkę teikiant lengvatas AKR ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks papildomų dvišalių patekimo į ES cukraus rinką lengvatų suteikimas trečiosioms šalims (pvz., Lotynų Amerikos šalims ir Ukrainai) destabilizuos ES cukraus rinką ir dėl to bus panaikintos lengvatos mažiausiai išsivysčiusioms ir AKR šalims; yra dar labiau susirūpinęs dėl to, kad tokios nuolaidos, kai jos teikiamos daugiausiai importuojančioms šalims, skatina apsikeitimo (angl. swap) mechanizmus; ragina Komisiją ir toliau neįtraukti cukraus ir cukraus kilmės produktų, įskaitant etanolį, į dvišalių derybų kompetencijos sritį; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks papildomų dvišalių patekimo į ES cukraus rinką lengvatų suteikimas trečiosioms šalims (pvz., Lotynų Amerikos šalims ir Ukrainai) destabilizuos ES cukraus rinką ir dėl to bus panaikintos lengvatos mažiausiai išsivysčiusioms ir AKR šalims; yra dar labiau susirūpinęs dėl to, kad tokios nuolaidos, kai jos teikiamos daugiausiai importuojančioms šalims, skatina apsikeitimo (angl. swap) mechanizmus; ragina Komisiją ir toliau neįtraukti cukraus ir cukraus kilmės produktų, įskaitant etanolį, į dvišalių derybų kompetencijos sritį;

| 43. | ragina Komisiją imtis atsargumo priemonių siekiant išvengti importo muitų etanoliui apėjimo, kadangi vis didesni etanolio kiekiai patenka į ES mišinių, kuriems taikomi maži importo muitai, pavidalu; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją imtis atsargumo priemonių siekiant išvengti importo muitų etanoliui apėjimo, kadangi vis didesni etanolio kiekiai patenka į ES mišinių, kuriems taikomi maži importo muitai, pavidalu;

| 44. | ragina Komisiją užtikrinti, kad su šalimis, turinčiomis didelius žemės ūkio gamybinius pajėgumus ir eksporto apimtis, pvz. MERCOSUR šalimis, sudarytose ES laisvos prekybos sutartyse būtų numatytos simetrinės tarifų lengvatos; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją užtikrinti, kad su šalimis, turinčiomis didelius žemės ūkio gamybinius pajėgumus ir eksporto apimtis, pvz. MERCOSUR šalimis, sudarytose ES laisvos prekybos sutartyse būtų numatytos simetrinės tarifų lengvatos;

| 45. | pažymi, kad buvo atnaujintos derybos dėl ES ir MERCOSUR asociacijos susitarimo, t. y. itin svarbaus ir 700 mln. žmonių aktualaus asociacijos susitarimo, kuris būtų plačiausio užmojo dviejų regionų susitarimas pasaulyje, taigi pabrėžia, kad Europos Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti visais derybų etapais; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad buvo atnaujintos derybos dėl ES ir MERCOSUR asociacijos susitarimo, t. y. itin svarbaus ir 700 mln. žmonių aktualaus asociacijos susitarimo, kuris būtų plačiausio užmojo dviejų regionų susitarimas pasaulyje, taigi pabrėžia, kad Europos Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti visais derybų etapais;

| 46. | mano esant nepriimtina, kad Komisija atnaujino derybas su MERCOSUR nesuteikdama galimybės viešai susipažinti su išsamiu poveikio vertinimu ir nepradėjusi tinkamų politinių diskusijų su Taryba ir Parlamentu; ragina parengti tyrimą, kuriame būtų įvertintas šių derybų poveikis Europos žemės ūkio sektoriams ir regionams, bei jį aptarti dar prieš apsikeičiant bet kokiais pasiūlymais dėl tarifų tarp ES ir MERCOSUR valstybių; nurodo, kad atsižvelgiant į derybų poveikį žemės ūkio sektoriui, jas būtina susieti su Dohos derybų raundu; taigi ragina Komisiją, kaip nurodyta jos mandate, nebaigti derybų su MERCOSUR tol, kol bus baigtas PPO derybų raundas; ragina Komisiją visapusiškai informuoti Tarybą ir Parlamentą apie derybų su MERCOSUR eigą, o ateityje iš anksto informuoti Tarybą ir Parlamentą apie tokių prekybos derybų pradžią; |
| --- | --- |

46.

mano esant nepriimtina, kad Komisija atnaujino derybas su MERCOSUR nesuteikdama galimybės viešai susipažinti su išsamiu poveikio vertinimu ir nepradėjusi tinkamų politinių diskusijų su Taryba ir Parlamentu; ragina parengti tyrimą, kuriame būtų įvertintas šių derybų poveikis Europos žemės ūkio sektoriams ir regionams, bei jį aptarti dar prieš apsikeičiant bet kokiais pasiūlymais dėl tarifų tarp ES ir MERCOSUR valstybių; nurodo, kad atsižvelgiant į derybų poveikį žemės ūkio sektoriui, jas būtina susieti su Dohos derybų raundu; taigi ragina Komisiją, kaip nurodyta jos mandate, nebaigti derybų su MERCOSUR tol, kol bus baigtas PPO derybų raundas; ragina Komisiją visapusiškai informuoti Tarybą ir Parlamentą apie derybų su MERCOSUR eigą, o ateityje iš anksto informuoti Tarybą ir Parlamentą apie tokių prekybos derybų pradžią;

| 47. | yra labai susirūpinęs dėl galimo asociacijos susitarimo su MERCOSUR poveikio visam ES žemės ūkio sektoriui, nes MERCOSUR 2006 m. kovo mėn. pateikė prašymą dėl patekimo į ES žemės ūkio rinką, kuriuo buvo reikalaujama daug daugiau, nei siūloma ir taip dosniame ES pasiūlyme, pateiktame 2004 m.; taigi mano, jog būtina persvarstyti lengvatas, kad būtų apsaugoti mūsų ūkininkų interesai; |
| --- | --- |

47.

yra labai susirūpinęs dėl galimo asociacijos susitarimo su MERCOSUR poveikio visam ES žemės ūkio sektoriui, nes MERCOSUR 2006 m. kovo mėn. pateikė prašymą dėl patekimo į ES žemės ūkio rinką, kuriuo buvo reikalaujama daug daugiau, nei siūloma ir taip dosniame ES pasiūlyme, pateiktame 2004 m.; taigi mano, jog būtina persvarstyti lengvatas, kad būtų apsaugoti mūsų ūkininkų interesai;

| 48. | mano, kad derybose tarp ES ir MERCOSUR, kurios buvo pradėtos 1999 m. vadovaujantis Tarybai suteiktais įgaliojimais, nebuvo atsižvelgta į naujų valstybių narių nuomonę; |
| --- | --- |

48.

mano, kad derybose tarp ES ir MERCOSUR, kurios buvo pradėtos 1999 m. vadovaujantis Tarybai suteiktais įgaliojimais, nebuvo atsižvelgta į naujų valstybių narių nuomonę;

| 49. | pažymi, kad žemės ūkio veiklos subjektų gamybos sąnaudos MERCOSUR šalyse yra kur kas mažesnės, įskaitant žemės, darbo ir kito kapitalo sąnaudas, ir kad MERCOSUR šalių gamintojai neturi laikytis tokių pačių standartų, taikomų aplinkos apsaugai, gyvūnų gerovei, maisto saugumui ir fitosanitarinėms priemonėms, kaip ES gamintojai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti abiem pusėms naudingą derybų baigtį, t. y. užtikrinti, jog derybose būtų visapusiškai atsižvelgta į šio susitarimo padarinius ir poveikį, visų pirma į aplinkos ir socialines problemas; ragina Komisiją atlikti šio susitarimo poveikio žemės ūkio sektoriui vertinimą; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad žemės ūkio veiklos subjektų gamybos sąnaudos MERCOSUR šalyse yra kur kas mažesnės, įskaitant žemės, darbo ir kito kapitalo sąnaudas, ir kad MERCOSUR šalių gamintojai neturi laikytis tokių pačių standartų, taikomų aplinkos apsaugai, gyvūnų gerovei, maisto saugumui ir fitosanitarinėms priemonėms, kaip ES gamintojai; pabrėžia, kad reikia užtikrinti abiem pusėms naudingą derybų baigtį, t. y. užtikrinti, jog derybose būtų visapusiškai atsižvelgta į šio susitarimo padarinius ir poveikį, visų pirma į aplinkos ir socialines problemas; ragina Komisiją atlikti šio susitarimo poveikio žemės ūkio sektoriui vertinimą;

| 50. | laikosi nuomonės, kad rinkos integracijos lygis MERCOSUR muitų sąjungoje šiuo metu yra nepakankamas, kad užtikrintų tinkamą importuotų prekių apyvartą regione; mano, kad nesant nuostatų, kuriomis būtų užtikrinama visapusiška ir veiksminga prekių cirkuliacija MERCOSUR zonoje, susitarimu nebūtų pasiekta jokios realios naudos; |
| --- | --- |

50.

laikosi nuomonės, kad rinkos integracijos lygis MERCOSUR muitų sąjungoje šiuo metu yra nepakankamas, kad užtikrintų tinkamą importuotų prekių apyvartą regione; mano, kad nesant nuostatų, kuriomis būtų užtikrinama visapusiška ir veiksminga prekių cirkuliacija MERCOSUR zonoje, susitarimu nebūtų pasiekta jokios realios naudos;

| 51. | apgailestauja dėl to, kad neseniai Komisija šalims, eksportuojančioms į ES bananus, suteikė tarifinių lengvatų; ragina pervarstyti pagal pagalbos labiausiai nutolusiems regionams programą Europos gamintojams teikiamą pagalbą, siekiant atlyginti gamintojams neigiamą poveikį, kurį šis tarifų sumažinimas turės ES rinkai; mano, kad panašiose būsimose prekybos derybose reikėtų atsižvelgti į Bendrijos gamintojų ir jų partnerių AKR šalyse interesus, siekiant nesusilpninti sektorių, kurie užtikrina daug darbo vietų; |
| --- | --- |

51.

apgailestauja dėl to, kad neseniai Komisija šalims, eksportuojančioms į ES bananus, suteikė tarifinių lengvatų; ragina pervarstyti pagal pagalbos labiausiai nutolusiems regionams programą Europos gamintojams teikiamą pagalbą, siekiant atlyginti gamintojams neigiamą poveikį, kurį šis tarifų sumažinimas turės ES rinkai; mano, kad panašiose būsimose prekybos derybose reikėtų atsižvelgti į Bendrijos gamintojų ir jų partnerių AKR šalyse interesus, siekiant nesusilpninti sektorių, kurie užtikrina daug darbo vietų;

| 52. | pabrėžia, kad keliose Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitose pabrėžiama, jog Brazilijos jautiena neatitinka ES gamintojų ir vartotojų reikalavimų dėl maisto saugos, gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo, gyvūnų sveikatos ir ligų kontrolės; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad keliose Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitose pabrėžiama, jog Brazilijos jautiena neatitinka ES gamintojų ir vartotojų reikalavimų dėl maisto saugos, gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo, gyvūnų sveikatos ir ligų kontrolės;

| 53. | primygtinai ragina Komisiją ištirti įvairius Brazilijos nacionalinės sveikatos priežiūros agentūros (ANVISA) parengtus pranešimus apie gausų ES ir daugumoje pasaulio šalių uždraustų pesticidų naudojimą Brazilijoje bei šiuose pranešimuose minimą dėl tokios praktikos kylantį didelį pavojų sveikatai; |
| --- | --- |

53.

primygtinai ragina Komisiją ištirti įvairius Brazilijos nacionalinės sveikatos priežiūros agentūros (ANVISA) parengtus pranešimus apie gausų ES ir daugumoje pasaulio šalių uždraustų pesticidų naudojimą Brazilijoje bei šiuose pranešimuose minimą dėl tokios praktikos kylantį didelį pavojų sveikatai;

| 54. | reiškia didelį susirūpinimą dėl politikos, kurią, pažeisdama savo įsipareigojimus PPO, įgyvendina Argentina, siekdama apriboti maisto produktų, konkuruojančių su vidaus produkcija, importą; pažymi, kad šios priemonės prisideda prie Argentinos neautomatinės importo licencijavimo sistemos, kuri jau dabar daro neigiamą poveikį ES eksportui; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų užtikrinti, kad priemonės, prieštaraujančios derybų dėl ES ir MERCOSUR susitarimo dvasiai, būtų ryžtingai nutrauktos; |
| --- | --- |

54.

reiškia didelį susirūpinimą dėl politikos, kurią, pažeisdama savo įsipareigojimus PPO, įgyvendina Argentina, siekdama apriboti maisto produktų, konkuruojančių su vidaus produkcija, importą; pažymi, kad šios priemonės prisideda prie Argentinos neautomatinės importo licencijavimo sistemos, kuri jau dabar daro neigiamą poveikį ES eksportui; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų užtikrinti, kad priemonės, prieštaraujančios derybų dėl ES ir MERCOSUR susitarimo dvasiai, būtų ryžtingai nutrauktos;

| 55. | yra susirūpinęs dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimuose padarytų nuolaidų vaisiams ir daržovėms; todėl teigia, kad vegetacinių periodų Viduržemio jūros šalių šiaurinėje ir pietinėje dalyse papildomumas ir toliau turėtų išlikti pagrindiniu veiksniu Viduržemio jūros šalims liberalizuojant prekybą žemės ūkio produktais Sąjungos viduje; |
| --- | --- |

55.

yra susirūpinęs dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimuose padarytų nuolaidų vaisiams ir daržovėms; todėl teigia, kad vegetacinių periodų Viduržemio jūros šalių šiaurinėje ir pietinėje dalyse papildomumas ir toliau turėtų išlikti pagrindiniu veiksniu Viduržemio jūros šalims liberalizuojant prekybą žemės ūkio produktais Sąjungos viduje;

| 56. | pabrėžia, kad nors tabako gaminiai privalo būti reglamentuojami taikant griežtą reguliavimo sistemą, tabako gaminių sudedamųjų dalių reglamentavimas ES bei tarptautiniu lygmeniu privalo būti vykdomas vadovaujantis proporcingu ir rizika paremtu požiūriu ir mokslo žiniomis; perspėja apie bet kokį, moksliniais faktais negrįstą visų sudedamųjų dalių draudimą, kuo iš esmės būtų uždrausti tradiciniai Europos maišyto tabako gaminiai, o tai turėtų didelių socialinių ir ekonominių padarinių ES tabako (Oriental ir Burley rūšių) augintojams, o visuomenės sveikatai tai neatneštų jokios naudos; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad nors tabako gaminiai privalo būti reglamentuojami taikant griežtą reguliavimo sistemą, tabako gaminių sudedamųjų dalių reglamentavimas ES bei tarptautiniu lygmeniu privalo būti vykdomas vadovaujantis proporcingu ir rizika paremtu požiūriu ir mokslo žiniomis; perspėja apie bet kokį, moksliniais faktais negrįstą visų sudedamųjų dalių draudimą, kuo iš esmės būtų uždrausti tradiciniai Europos maišyto tabako gaminiai, o tai turėtų didelių socialinių ir ekonominių padarinių ES tabako (Oriental ir Burley rūšių) augintojams, o visuomenės sveikatai tai neatneštų jokios naudos;

| 57. | ragina Komisiją vedant derybas dėl ES prekybos susitarimų, įskaitant susitarimus su Kanada ir Ukraina, atsižvelgti į ES piliečių interesus, išlaikyti atvirumą ir nuolat informuoti Europos Parlamentą apie derybose pasiektą pažangą; apgailestauja, kad Komisija iki šiol neinformavo Europos Parlamento apie derybas dėl laisvos prekybos susitarimo tarp ES ir Kanados, nors šios derybos buvo pradėtos 2009 m. spalio mėn.; ragina Komisiją teikti Europos Parlamentui ir atsakingiems komitetams išsamią informaciją apie kiekvieną tolimesnį derybų raundą; tai pat yra susirūpinęs dėl galimų Komisijos suteiktų lengvatų derybose, ypač rinkų atvėrimo, GMO, pieno gamybos, intelektinės nuosavybės apsaugos ir kilmės ženklinimo srityse, bei ragina Komisiją nesuteikti jokių lengvatų, kurios galėtų turėti neigiamo poveikio Europos žemės ūkiui; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją vedant derybas dėl ES prekybos susitarimų, įskaitant susitarimus su Kanada ir Ukraina, atsižvelgti į ES piliečių interesus, išlaikyti atvirumą ir nuolat informuoti Europos Parlamentą apie derybose pasiektą pažangą; apgailestauja, kad Komisija iki šiol neinformavo Europos Parlamento apie derybas dėl laisvos prekybos susitarimo tarp ES ir Kanados, nors šios derybos buvo pradėtos 2009 m. spalio mėn.; ragina Komisiją teikti Europos Parlamentui ir atsakingiems komitetams išsamią informaciją apie kiekvieną tolimesnį derybų raundą; tai pat yra susirūpinęs dėl galimų Komisijos suteiktų lengvatų derybose, ypač rinkų atvėrimo, GMO, pieno gamybos, intelektinės nuosavybės apsaugos ir kilmės ženklinimo srityse, bei ragina Komisiją nesuteikti jokių lengvatų, kurios galėtų turėti neigiamo poveikio Europos žemės ūkiui;

| 58. | yra susirūpinęs dėl galimų su javais susijusių nuolaidų derybose su Ukraina, atsižvelgiant į tai, kad Ukrainos produkcija labai konkurencinga ir Ukraina jau dabar naudojasi didžiausia trečiosioms šalims skirtos javų (kviečių ir miežių) kvotos, kuriai taikomi mažesni tarifai, dalimi; taigi ragina Komisiją teikti nuosaikesnį su šiuo sektoriumi susijusį pasiūlymą; |
| --- | --- |

58.

yra susirūpinęs dėl galimų su javais susijusių nuolaidų derybose su Ukraina, atsižvelgiant į tai, kad Ukrainos produkcija labai konkurencinga ir Ukraina jau dabar naudojasi didžiausia trečiosioms šalims skirtos javų (kviečių ir miežių) kvotos, kuriai taikomi mažesni tarifai, dalimi; taigi ragina Komisiją teikti nuosaikesnį su šiuo sektoriumi susijusį pasiūlymą;

| 59. | dar kartą pabrėžia prekybos žemės ūkio produktais svarbą ekonomikos raidai ir skurdo mažinimui besivystančiose šalyse; ragina ES padėti Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalims prisitaikyti prie vis didesnės konkurencijos pasaulyje; |
| --- | --- |

59.

dar kartą pabrėžia prekybos žemės ūkio produktais svarbą ekonomikos raidai ir skurdo mažinimui besivystančiose šalyse; ragina ES padėti Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalims prisitaikyti prie vis didesnės konkurencijos pasaulyje;

| 60. | prašo Komisiją tinkamai atsižvelgti į šią rezoliuciją rengiant ir įgyvendinant savo prekybos strategiją ateityje; |
| --- | --- |

60.

prašo Komisiją tinkamai atsižvelgti į šią rezoliuciją rengiant ir įgyvendinant savo prekybos strategiją ateityje;

*

* *

| 61. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

61.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(2)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 1.

(3)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 25.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0286.

(5)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(6)  OL L 194, 2001 7 18, p. 26.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/58

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisBaltymų deficitas ES

P7_TA(2011)0084

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (COM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (COM(2010)0672),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“ (COM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“ (COM(2010)0384),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimą 93/355/EEB (1) dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumo dėl tam tikrų aliejingųjų sėklų sudarymo pagal GATT sistemą, kuriame patvirtintas „Blair House“ susitarimas, kuriuo nustatytos viršutinės aliejinių ir baltymingų augalų produkcijos Europos Sąjungoje ir konkrečių tokių kultūrinių augalų tarifų ribos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimą 93/355/EEB (1) dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumo dėl tam tikrų aliejingųjų sėklų sudarymo pagal GATT sistemą, kuriame patvirtintas „Blair House“ susitarimas, kuriuo nustatytos viršutinės aliejinių ir baltymingų augalų produkcijos Europos Sąjungoje ir konkrečių tokių kultūrinių augalų tarifų ribos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. „LMC International“ Komisijai pateiktą ataskaitą „Pagal bendrąją žemės ūkio politiką baltyminių augalų sektoriui taikytų priemonių įvertinimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. „LMC International“ Komisijai pateiktą ataskaitą „Pagal bendrąją žemės ūkio politiką baltyminių augalų sektoriui taikytų priemonių įvertinimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1431/82 (3) ir (EB) Nr. 1251/1999 (4), kuriuose nustatytos konkrečios baltymingų augalų sektoriaus priemonės ir didžiausias garantuojamas plotas, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (5) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 76–78 straipsnius (6), pagal kuriuos numatoma laipsniškai nutraukti specialią baltymingų augalų auginimui skiriamą paramą, ir į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1121/2009 (7), kuriame nustatytos išsamios priemokų už baltymingus augalus skyrimo taisyklės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1431/82 (3) ir (EB) Nr. 1251/1999 (4), kuriuose nustatytos konkrečios baltymingų augalų sektoriaus priemonės ir didžiausias garantuojamas plotas, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (5) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 76–78 straipsnius (6), pagal kuriuos numatoma laipsniškai nutraukti specialią baltymingų augalų auginimui skiriamą paramą, ir į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1121/2009 (7), kuriame nustatytos išsamios priemokų už baltymingus augalus skyrimo taisyklės,

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 767/2009 (8) dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 767/2009 (8) dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnį, pagal kurį valstybės narės gali teikti paramą jų teritorijoje auginamų baltymingų augalų augintojams ir kuriuo ypač naudotasi Prancūzijoje, Ispanijoje, Lenkijoje ir Suomijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnį, pagal kurį valstybės narės gali teikti paramą jų teritorijoje auginamų baltymingų augalų augintojams ir kuriuo ypač naudotasi Prancūzijoje, Ispanijoje, Lenkijoje ir Suomijoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato 2007 m. tyrimą „Nepatvirtintų GMO ekonominis poveikis ES pašarų importui ir gyvulininkystei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato 2007 m. tyrimą „Nepatvirtintų GMO ekonominis poveikis ES pašarų importui ir gyvulininkystei“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) pranešime dėl aprūpinimo maistu pasaulio lygmeniu, kuris buvo parengtas pagal Jungtinių Tautų vystymo programą, dalyvaujant Maisto ir žemės ūkio organizacijai (angl. FAO) ir Pasaulio bankui, pateiktas rekomendacijas dėl mokslinių tyrimų ir vietinių žinių vaidmens, įskaitant ankštinių baltymingų augalų vaidmenį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) pranešime dėl aprūpinimo maistu pasaulio lygmeniu, kuris buvo parengtas pagal Jungtinių Tautų vystymo programą, dalyvaujant Maisto ir žemės ūkio organizacijai (angl. FAO) ir Pasaulio bankui, pateiktas rekomendacijas dėl mokslinių tyrimų ir vietinių žinių vaidmens, įskaitant ankštinių baltymingų augalų vaidmenį,

| — | atsižvelgdamas į tyrimus, kuriuos užsakė atlikti Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas ir kurie pristatyti per 2010 m. spalio 11 d. vykusį seminarą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimus, kuriuos užsakė atlikti Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas ir kurie pristatyti per 2010 m. spalio 11 d. vykusį seminarą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl tvaraus žemės ūkio ir biodujų: poreikis peržiūrėti ES teisės aktus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl tvaraus žemės ūkio ir biodujų: poreikis peržiūrėti ES teisės aktus (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0026/2011),

Pagrindiniai duomenys apie baltymų deficitą: pasiūla, paklausa ir tarptautinė prekyba

| A. | kadangi šiuo metu visa ES baltymingų augalų auginimo teritorija sudaro tik 3 proc. visos Europos Sąjungos ariamosios žemės ir iš joje auginamų baltymingų augalų gaunama tik 30 proc. visų baltymingų augalų, ES vartojamų gyvūnams šerti, be to, per pastarąjį dešimtmetį matyti šio deficito didėjimo tendencija, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu visa ES baltymingų augalų auginimo teritorija sudaro tik 3 proc. visos Europos Sąjungos ariamosios žemės ir iš joje auginamų baltymingų augalų gaunama tik 30 proc. visų baltymingų augalų, ES vartojamų gyvūnams šerti, be to, per pastarąjį dešimtmetį matyti šio deficito didėjimo tendencija,

| B. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse kasmet dideli žemės ūkio paskirties plotai paliekami pūdymui ir taip nepanaudojamas jų gamybinis potencialas, |
| --- | --- |

B.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse kasmet dideli žemės ūkio paskirties plotai paliekami pūdymui ir taip nepanaudojamas jų gamybinis potencialas,

| C. | kadangi istoriškai šis didelis baltymingų augalų produkcijos deficitas, viena vertus, kilo dėl pirmiau sudarytų tarptautinių prekybos susitarimų, ypač su Jungtinėmis Valstijomis, pagal kuriuos ES galėjo apsaugoti savo grūdų produkciją mainais į aliejinių ir baltymingų augalų importą į ES be muito (GATT ir 1992 m. „Blair House“ susitarimas); kadangi, kita vertus, šis deficitas yra susijęs su dideliu baltymingų augalų gamybos efektyvumo augimu ir naujų technologijų naudojimu už ES ribų, dėl kurių susidaro nepalankios konkurencijos sąlygos ES ūkininkams, kurie baltymingų augalų gamybą laiko ekonomiškai nepatrauklia, |
| --- | --- |

C.

kadangi istoriškai šis didelis baltymingų augalų produkcijos deficitas, viena vertus, kilo dėl pirmiau sudarytų tarptautinių prekybos susitarimų, ypač su Jungtinėmis Valstijomis, pagal kuriuos ES galėjo apsaugoti savo grūdų produkciją mainais į aliejinių ir baltymingų augalų importą į ES be muito (GATT ir 1992 m. „Blair House“ susitarimas); kadangi, kita vertus, šis deficitas yra susijęs su dideliu baltymingų augalų gamybos efektyvumo augimu ir naujų technologijų naudojimu už ES ribų, dėl kurių susidaro nepalankios konkurencijos sąlygos ES ūkininkams, kurie baltymingų augalų gamybą laiko ekonomiškai nepatrauklia,

| D. | kadangi 70 proc. (2009 m. – 45 mln. tonų) suvartojamų baltymingų žaliavų, ypač sojų miltų, importuojama (daugiausia iš Brazilijos, Argentinos ir JAV) ir apie 60 proc. šio importo (26 mln. tonų) yra šalutiniai produktai, gaunami spaudžiant rafinuotą augalinį aliejų ir naudojami kaip pašariniai miltai (ypač sojos miltai), |
| --- | --- |

D.

kadangi 70 proc. (2009 m. – 45 mln. tonų) suvartojamų baltymingų žaliavų, ypač sojų miltų, importuojama (daugiausia iš Brazilijos, Argentinos ir JAV) ir apie 60 proc. šio importo (26 mln. tonų) yra šalutiniai produktai, gaunami spaudžiant rafinuotą augalinį aliejų ir naudojami kaip pašariniai miltai (ypač sojos miltai),

| E. | kadangi dėl nedidelio gamybos masto Europos kombinuotųjų pašarų pramonėje kasmet suvartojama tik 2 mln. tonų baltymingų augalų, nors, šios pramonės atstovų skaičiavimais, ji būtų pajėgi jų suvartoti beveik 20 mln. tonų per metus, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl nedidelio gamybos masto Europos kombinuotųjų pašarų pramonėje kasmet suvartojama tik 2 mln. tonų baltymingų augalų, nors, šios pramonės atstovų skaičiavimais, ji būtų pajėgi jų suvartoti beveik 20 mln. tonų per metus,

| F. | kadangi šis importas tolygus 20 mln. ha už ES ribų dirbamos arba daugiau nei 10 proc. visos ES ariamosios žemės, taip pat kadangi šiems gaminiams netaikomos tokios pačios nuostatos dėl aplinkos ir sveikatos apsaugos bei GMO, kaip ES gaminiams, |
| --- | --- |

F.

kadangi šis importas tolygus 20 mln. ha už ES ribų dirbamos arba daugiau nei 10 proc. visos ES ariamosios žemės, taip pat kadangi šiems gaminiams netaikomos tokios pačios nuostatos dėl aplinkos ir sveikatos apsaugos bei GMO, kaip ES gaminiams,

| G. | kadangi Pietų Amerikos tiekėjai rado naujų klientų, tarp kurių, pavyzdžiui, yra Kinija, kuri ne tokia reikli kaip Europos Sąjunga gamybos sąlygų ir ne itin skaidrios tiekimo strategijos atžvilgiu, o tai gali ilgainiui susilpninti rinkų ir tiekimo ES stabilumą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Pietų Amerikos tiekėjai rado naujų klientų, tarp kurių, pavyzdžiui, yra Kinija, kuri ne tokia reikli kaip Europos Sąjunga gamybos sąlygų ir ne itin skaidrios tiekimo strategijos atžvilgiu, o tai gali ilgainiui susilpninti rinkų ir tiekimo ES stabilumą,

| H. | kadangi visas ES gyvulininkystės sektorius yra pažeidžiamas dėl kainų nepastovumo ir prekybos iškraipymų ir priklauso nuo prieinamos ir aukštos kokybės baltymingų augalų importo; kadangi sektoriaus konkurencingumas mažėja dėl papildomų parašams vartojamų baltymingų augalų importo išlaidų, susidarančių dėl to, kad nėra ES lygmens techninio sprendimo, kuris padėtų sušvelninti dabartinės nedidelių nepatvirtintų GMO kiekių netolerancijos politikos taikymo poveikį, |
| --- | --- |

H.

kadangi visas ES gyvulininkystės sektorius yra pažeidžiamas dėl kainų nepastovumo ir prekybos iškraipymų ir priklauso nuo prieinamos ir aukštos kokybės baltymingų augalų importo; kadangi sektoriaus konkurencingumas mažėja dėl papildomų parašams vartojamų baltymingų augalų importo išlaidų, susidarančių dėl to, kad nėra ES lygmens techninio sprendimo, kuris padėtų sušvelninti dabartinės nedidelių nepatvirtintų GMO kiekių netolerancijos politikos taikymo poveikį,

| I. | kadangi sojos ir kukurūzų importo stygius susijęs su papildoma išlaidų našta ES gyvulininkystės ir pašarų sektoriams ir todėl kelia pavojų mėsos gamybos ES viduje ekonominiam gyvybingumui, |
| --- | --- |

I.

kadangi sojos ir kukurūzų importo stygius susijęs su papildoma išlaidų našta ES gyvulininkystės ir pašarų sektoriams ir todėl kelia pavojų mėsos gamybos ES viduje ekonominiam gyvybingumui,

| J. | kadangi dėl to, kad ES auginama mažai ankštinių pašarinių augalų (liucernų, dobilų, bandvikių) ir sėklinių augalų (žirnių, sojų, lubinų, pupų, vikių ir kt.), su baltymingais augalais susijusių ir ES vykdomų mokslinių tyrimų skaičius sumažėjo nuo 50 (1980 m.) iki 15 (2010 m.), be to, nesirūpinta šios srities mokymais ir praktinės patirties įgijimu, ir todėl ES įdiegta mažai naujovių ir aliejingų augalų gamyba mažai pritaikyta regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl to, kad ES auginama mažai ankštinių pašarinių augalų (liucernų, dobilų, bandvikių) ir sėklinių augalų (žirnių, sojų, lubinų, pupų, vikių ir kt.), su baltymingais augalais susijusių ir ES vykdomų mokslinių tyrimų skaičius sumažėjo nuo 50 (1980 m.) iki 15 (2010 m.), be to, nesirūpinta šios srities mokymais ir praktinės patirties įgijimu, ir todėl ES įdiegta mažai naujovių ir aliejingų augalų gamyba mažai pritaikyta regionų lygmeniu,

| K. | kadangi ES yra labai priklausoma nuo sojos pupelių ir kukurūzų importo iš trečiųjų šalių ir bet koks šių produktų tiekimo nutraukimas dėl labai nedidelio nepatvirtintų GMO kiekio juose labai brangiai kainuoja Europos pašarų pramonei, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES yra labai priklausoma nuo sojos pupelių ir kukurūzų importo iš trečiųjų šalių ir bet koks šių produktų tiekimo nutraukimas dėl labai nedidelio nepatvirtintų GMO kiekio juose labai brangiai kainuoja Europos pašarų pramonei,

| L. | kadangi mokslinių tyrimų politika gali būti sėkminga tik įtraukus ją į vidutinio ir ilgojo laikotarpio įsipareigojimus, o šiuo metu baltymingų augalų atveju taip nėra, |
| --- | --- |

L.

kadangi mokslinių tyrimų politika gali būti sėkminga tik įtraukus ją į vidutinio ir ilgojo laikotarpio įsipareigojimus, o šiuo metu baltymingų augalų atveju taip nėra,

| M. | kadangi ūkininkai gali prarasti žinias apie tvarią praktiką, pagal kurią, taikant suderintą sėjomainą ir tinkamai naudojant ganyklų teritorijas, susiejama augalininkystės ir gyvulininkystės produkcija, ir kadangi vietos baltymingų augalų kokybė neatitinka kombinuotųjų pašarų kokybės, kuri būtina įvairiuose gyvulininkystės sektoriuose, |
| --- | --- |

M.

kadangi ūkininkai gali prarasti žinias apie tvarią praktiką, pagal kurią, taikant suderintą sėjomainą ir tinkamai naudojant ganyklų teritorijas, susiejama augalininkystės ir gyvulininkystės produkcija, ir kadangi vietos baltymingų augalų kokybė neatitinka kombinuotųjų pašarų kokybės, kuri būtina įvairiuose gyvulininkystės sektoriuose,

| N. | kadangi tam, kad baltymingi augalai būtų tvariai įtraukti į sėjomainos sistemas, trumpuoju laikotarpiu reikia padidinti iš šios produkcijos gaunamas pajamas, ypač per konkrečią paramą pagal BŽŪP, |
| --- | --- |

N.

kadangi tam, kad baltymingi augalai būtų tvariai įtraukti į sėjomainos sistemas, trumpuoju laikotarpiu reikia padidinti iš šios produkcijos gaunamas pajamas, ypač per konkrečią paramą pagal BŽŪP,

Pagrindiniai teiginiai apie baltymų deficito mažinimo pranašumus

| O. | kadangi, jeigu būsimos BŽŪP reformos politinis pagrindas būtų visiškai orientuotas į naujų Komisijos komunikate pabrėžtų uždavinių sprendimą, atkūrus javų, baltymingų augalų ir aliejingųjų augalų tiekimo ir vartojimo ES pusiausvyrą ūkininkai ir maisto bei pašarų pramonė galėtų gauti didelės ekonominės naudos ir kartu būtų pagerinta vartotojams tiekiamo sveiko, aukštos kokybės maisto įvairovė, |
| --- | --- |

O.

kadangi, jeigu būsimos BŽŪP reformos politinis pagrindas būtų visiškai orientuotas į naujų Komisijos komunikate pabrėžtų uždavinių sprendimą, atkūrus javų, baltymingų augalų ir aliejingųjų augalų tiekimo ir vartojimo ES pusiausvyrą ūkininkai ir maisto bei pašarų pramonė galėtų gauti didelės ekonominės naudos ir kartu būtų pagerinta vartotojams tiekiamo sveiko, aukštos kokybės maisto įvairovė,

| P. | kadangi turėtų būti naudojamasi visomis įvairių skatinimo priemonių teikiamos galimybėmis siekiant skatinti žmones vartoti javus, baltymingus augalus ir aliejingąsias sėklas, kurie turėtų būti saugomi ir pagal žemės ūkio produktų kokybės sistemą, taikomą saugomoms geografinėms nuorodoms ar tradiciniams gaminiams, tokiu būdu padedant išsaugoti vietinius ir regionų maisto gaminius, pagamintus iš šių produktų, |
| --- | --- |

P.

kadangi turėtų būti naudojamasi visomis įvairių skatinimo priemonių teikiamos galimybėmis siekiant skatinti žmones vartoti javus, baltymingus augalus ir aliejingąsias sėklas, kurie turėtų būti saugomi ir pagal žemės ūkio produktų kokybės sistemą, taikomą saugomoms geografinėms nuorodoms ar tradiciniams gaminiams, tokiu būdu padedant išsaugoti vietinius ir regionų maisto gaminius, pagamintus iš šių produktų,

| Q. | kadangi, atsižvelgiant į klimato kaitą, dėl azoto absorbavimo ir fiksacijos dirvožemyje (iki 100 kgN/ha per mėnesį) ir dėl vėliau mažesnio naudotinų dirbtinių azoto trąšų, kurių poveikis atšilimui dėl azoto oksido yra 310 kartų didesnis už anglies dvideginio, kiekio auginant baltymingus augalus galima gerokai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, |
| --- | --- |

Q.

kadangi, atsižvelgiant į klimato kaitą, dėl azoto absorbavimo ir fiksacijos dirvožemyje (iki 100 kgN/ha per mėnesį) ir dėl vėliau mažesnio naudotinų dirbtinių azoto trąšų, kurių poveikis atšilimui dėl azoto oksido yra 310 kartų didesnis už anglies dvideginio, kiekio auginant baltymingus augalus galima gerokai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,

| R. | kadangi vykdant ES programą „GL-pro“ įrodyta, kad dėl baltymingų augalų įtraukimo į sėjomainą kartą per ketverius metus gerokai (10–15 proc.) sumažėja CO2 išmetimas ir ozono susidarymas, |
| --- | --- |

R.

kadangi vykdant ES programą „GL-pro“ įrodyta, kad dėl baltymingų augalų įtraukimo į sėjomainą kartą per ketverius metus gerokai (10–15 proc.) sumažėja CO2 išmetimas ir ozono susidarymas,

| S. | kadangi, kalbant apie dirvožemio derlingumą, ariamojoje žemėje kaip dalį dažniau naudojamos sėjomainos sistemų auginant daugiau baltymingų augalų galima užtikrinti labiau subalansuotą maistinių medžiagų saugojimą, sumažinti dirvos rūgštėjimą, sustiprinti augalų atsparumą ligoms ir pagerinti dirvožemio struktūrą (įskaitant didesnį dirvožemiui apdoroti skirtos energijos vartojimo efektyvumą), sumažinti herbicidų naudojimą ir padidinti apdulkinimui palankią biologinę įvairovę, |
| --- | --- |

S.

kadangi, kalbant apie dirvožemio derlingumą, ariamojoje žemėje kaip dalį dažniau naudojamos sėjomainos sistemų auginant daugiau baltymingų augalų galima užtikrinti labiau subalansuotą maistinių medžiagų saugojimą, sumažinti dirvos rūgštėjimą, sustiprinti augalų atsparumą ligoms ir pagerinti dirvožemio struktūrą (įskaitant didesnį dirvožemiui apdoroti skirtos energijos vartojimo efektyvumą), sumažinti herbicidų naudojimą ir padidinti apdulkinimui palankią biologinę įvairovę,

| T. | kadangi dėl sėjomainai naudojamų įvairių kultūrų skaičiaus mažesnis ligų ir piktžolių dauginimosi pavojus ir mažesnis augalų apsaugos poreikis, taip pat kadangi didesnė ariamosiose žemėse pagal sėjomainą auginamų baltymingų augalų procentinė dalis gali padėti 10 proc. sumažinti energijos suvartojimą, |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl sėjomainai naudojamų įvairių kultūrų skaičiaus mažesnis ligų ir piktžolių dauginimosi pavojus ir mažesnis augalų apsaugos poreikis, taip pat kadangi didesnė ariamosiose žemėse pagal sėjomainą auginamų baltymingų augalų procentinė dalis gali padėti 10 proc. sumažinti energijos suvartojimą,

| U. | kadangi, kalbant apie vandens išteklių valdymą, visų pirma juos naudojant ankštinių augalų – pvz., daugiamečių žolių ir dobilų mišinių ar javų ir baltymingų augalų mišinių – auginimui pašarams gaminti ir nuolatinei dirvožemio dangai drėkinti galima gerokai sumažinti maistinių medžiagų, ypač nitratų ir fosfatų, nuotėkį į požeminį vandenį, |
| --- | --- |

U.

kadangi, kalbant apie vandens išteklių valdymą, visų pirma juos naudojant ankštinių augalų – pvz., daugiamečių žolių ir dobilų mišinių ar javų ir baltymingų augalų mišinių – auginimui pašarams gaminti ir nuolatinei dirvožemio dangai drėkinti galima gerokai sumažinti maistinių medžiagų, ypač nitratų ir fosfatų, nuotėkį į požeminį vandenį,

| V. | kadangi, kalbant apie biologinę žemės ūkio įvairovę, auginant daugiau prie Europos klimato sąlygų pritaikytų baltymingų augalų, pvz., pupelių, sojų, žirnių, lęšių, lubinų, avinžirnių, mėlynžiedžių liucernų ir (arba) liucernų, Phacelia spp, paprastųjų garždenių ir bandvikių, bus iš esmės stabilizuota ir padidinta gamybos sistemų įvairovė, |
| --- | --- |

V.

kadangi, kalbant apie biologinę žemės ūkio įvairovę, auginant daugiau prie Europos klimato sąlygų pritaikytų baltymingų augalų, pvz., pupelių, sojų, žirnių, lęšių, lubinų, avinžirnių, mėlynžiedžių liucernų ir (arba) liucernų, Phacelia spp, paprastųjų garždenių ir bandvikių, bus iš esmės stabilizuota ir padidinta gamybos sistemų įvairovė,

| W. | kadangi, kalbant apie baltymų gamybą ir aprūpinimą maistu pasaulio lygmeniu, reikia pasiekti geresnę augalinės ir gyvūninės kilmės baltymų gamybos pusiausvyrą, ypač atsižvelgiant į energijos, vandens ir išorės sąnaudų kiekį, kuris šiuo metu suvartojamas ne baltymingiems augalams, skirtiems žmonių vartojimui, auginti, o intensyviai gyvūninės kilmės baltymų gamybai, o pasaulinė aprūpinimo maistu pusiausvyra turi likti pagrindinis šių svarstymų klausimas, |
| --- | --- |

W.

kadangi, kalbant apie baltymų gamybą ir aprūpinimą maistu pasaulio lygmeniu, reikia pasiekti geresnę augalinės ir gyvūninės kilmės baltymų gamybos pusiausvyrą, ypač atsižvelgiant į energijos, vandens ir išorės sąnaudų kiekį, kuris šiuo metu suvartojamas ne baltymingiems augalams, skirtiems žmonių vartojimui, auginti, o intensyviai gyvūninės kilmės baltymų gamybai, o pasaulinė aprūpinimo maistu pusiausvyra turi likti pagrindinis šių svarstymų klausimas,

| X. | kadangi įvairi ES vykdoma politika daro įtaką ES aprūpinimo baltymais deficitui, o Komisija taip pat turi analizuoti GMO gamybos ES teritorijoje ir už jos ribų, biodegalų plėtros ir visiško draudimo naudoti gyvūnų kilmės baltymus gyvūnų pašarams pakartotinio įvertinimo klausimus, |
| --- | --- |

X.

kadangi įvairi ES vykdoma politika daro įtaką ES aprūpinimo baltymais deficitui, o Komisija taip pat turi analizuoti GMO gamybos ES teritorijoje ir už jos ribų, biodegalų plėtros ir visiško draudimo naudoti gyvūnų kilmės baltymus gyvūnų pašarams pakartotinio įvertinimo klausimus,

| Y. | kadangi neimportuotų kombinuotųjų pašarų kokybė gali būti pagerinta naudojant vietos baltymingus augalus bei šalutinius aliejinių augalų produktus, pvz., kalbant apie soją ir saulėgrąžų ar rapsų aliejų, |
| --- | --- |

Y.

kadangi neimportuotų kombinuotųjų pašarų kokybė gali būti pagerinta naudojant vietos baltymingus augalus bei šalutinius aliejinių augalų produktus, pvz., kalbant apie soją ir saulėgrąžų ar rapsų aliejų,

| Z. | kadangi pradėjus naudoti ankštinius pašarinius ar sėklinius ankštinius augalus vietoj įvežamų baltymų, kuriuos daugiausia sudaro sojų išspaudos, galima svariai pakeisti auginimo metodus ir taip prisidėti prie geresnės žemės ūkio produktų kokybės (perėjimas nuo standartinių produktų prie sertifikuotų produktų, iš dalies pakeičiant specifikacijas) ir padidinti gamintojų pajamas, |
| --- | --- |

Z.

kadangi pradėjus naudoti ankštinius pašarinius ar sėklinius ankštinius augalus vietoj įvežamų baltymų, kuriuos daugiausia sudaro sojų išspaudos, galima svariai pakeisti auginimo metodus ir taip prisidėti prie geresnės žemės ūkio produktų kokybės (perėjimas nuo standartinių produktų prie sertifikuotų produktų, iš dalies pakeičiant specifikacijas) ir padidinti gamintojų pajamas,

| AA. | kadangi draudimas pašaruose naudoti gyvūninės kilmės baltymus nustatytas kilus krizei dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos, siekiant užkirsti kelią užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) plitimui; kadangi šis draudimas turėtų būti panaikintas tik remiantis moksliniais faktais ir taikant pakankamas atsargumo ir kontrolės priemones; kadangi atsižvelgiant į šias sąlygas reikėtų apsvarstyti galimybę panaudoti apdorotus gyvūninės kilmės baltymus iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir paukščių) pašarams, su sąlyga, kad būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelią priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi, |
| --- | --- |

AA.

kadangi draudimas pašaruose naudoti gyvūninės kilmės baltymus nustatytas kilus krizei dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos, siekiant užkirsti kelią užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) plitimui; kadangi šis draudimas turėtų būti panaikintas tik remiantis moksliniais faktais ir taikant pakankamas atsargumo ir kontrolės priemones; kadangi atsižvelgiant į šias sąlygas reikėtų apsvarstyti galimybę panaudoti apdorotus gyvūninės kilmės baltymus iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir paukščių) pašarams, su sąlyga, kad būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelią priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi,

Pagrindiniai teiginiai dėl Komisijos komunikato: pasirengimas teikti rekomendacijas ir reikalavimus

| AB. | kadangi 2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikate aiškiai pabrėžiama, kad taikant labiau integruotą sėjomainos sistemą būtina auginti daugiau baltymingų augalų, |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2010 m. lapkričio 17 d. Komisijos komunikate aiškiai pabrėžiama, kad taikant labiau integruotą sėjomainos sistemą būtina auginti daugiau baltymingų augalų,

| AC. | kadangi iš įvairių FAO, Komisijos ir kompetentingų valstybių narių valdžios institucijų atliktų tyrimų paaiškėjo, kad geriau naudojant baltymingus augalus ES žemės ūkio sektoriuje ir pasinaudojant, pvz., žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėmis galima užtikrinti patikimesnį aprūpinimą pašarais, |
| --- | --- |

AC.

kadangi iš įvairių FAO, Komisijos ir kompetentingų valstybių narių valdžios institucijų atliktų tyrimų paaiškėjo, kad geriau naudojant baltymingus augalus ES žemės ūkio sektoriuje ir pasinaudojant, pvz., žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėmis galima užtikrinti patikimesnį aprūpinimą pašarais,

| AD. | kadangi ūkininkams naudinga auginti baltymingus augalus įvairiose srityse, t. y. gyvulių pašarų gamyboje, kai naudojamos mišriosios kultūros, pvz., javai ir pupos, baltymų produktų, skirtų žmonėms vartoti, gamyboje ir visose tvaraus ūkininkavimo srityse, |
| --- | --- |

AD.

kadangi ūkininkams naudinga auginti baltymingus augalus įvairiose srityse, t. y. gyvulių pašarų gamyboje, kai naudojamos mišriosios kultūros, pvz., javai ir pupos, baltymų produktų, skirtų žmonėms vartoti, gamyboje ir visose tvaraus ūkininkavimo srityse,

| AE. | kadangi šiuo metu valstybės narės, siekdamos pagerinti gamybos sistemų ir maisto kokybę, gali teikti specialią paramą baltymingų augalų auginimui kaip dalį žemės ūkio ir aplinkosaugos programų ir 68 straipsnyje nustatytų priemonių, |
| --- | --- |

AE.

kadangi šiuo metu valstybės narės, siekdamos pagerinti gamybos sistemų ir maisto kokybę, gali teikti specialią paramą baltymingų augalų auginimui kaip dalį žemės ūkio ir aplinkosaugos programų ir 68 straipsnyje nustatytų priemonių,

| AF. | kadangi greta javų ir kukurūzų auginimo pašarams ir energijai gaminti turi būti skatinamas taip pat ir išplėstinių sėjomainos sistemų naudojimas, ūkiuose kultivuojama mišri augalininkystė bei žolės ir dobilų mišiniai gali duoti naudos aplinkai ir žemės ūkiui, nes ankštinių kultūrų auginimas, kaip sėjomainos dalis, gali padėti užkirsti kelią augalų ligoms ir atkurti dirvožemį, daryti teigiamą poveikį augalų apdulkintojų populiacijai ir padėti užtikrinti klimato apsaugą, |
| --- | --- |

AF.

kadangi greta javų ir kukurūzų auginimo pašarams ir energijai gaminti turi būti skatinamas taip pat ir išplėstinių sėjomainos sistemų naudojimas, ūkiuose kultivuojama mišri augalininkystė bei žolės ir dobilų mišiniai gali duoti naudos aplinkai ir žemės ūkiui, nes ankštinių kultūrų auginimas, kaip sėjomainos dalis, gali padėti užkirsti kelią augalų ligoms ir atkurti dirvožemį, daryti teigiamą poveikį augalų apdulkintojų populiacijai ir padėti užtikrinti klimato apsaugą,

| AG. | kadangi dėl didesnio grūdinių kultūrų derliaus Vidurio Europoje atsilaisvins dirbamos žemės plotai visoje Europoje ir dėl to atsiras tam tikrų kultūrų, ypač baltymingų augalų, perkėlimo galimybė visoje Europoje, |
| --- | --- |

AG.

kadangi dėl didesnio grūdinių kultūrų derliaus Vidurio Europoje atsilaisvins dirbamos žemės plotai visoje Europoje ir dėl to atsiras tam tikrų kultūrų, ypač baltymingų augalų, perkėlimo galimybė visoje Europoje,

| AH. | kadangi dėl pastaruoju metu padidėjusio žemės ūkio žaliavų kainų svyravimo kilo didelis susirūpinimas dėl Europos gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumo ir didelės jo priklausomybės nuo baltymingų pasėlių importo; kadangi ES būtina parengti tikrą augalinių baltymų plėtros ir konkretaus jų vaidmens padedant spręsti naujus BŽŪP iššūkius (klimato kaita, geresnis gamtinių išteklių valdymas) strateginį planą; kadangi norint sumažinti baltymų trūkumą reikia dėti dideles pastangas siekiant tobulinti mokslinius tyrimus ir augalų selekciją, taip pat įgyvendinti priemones, skirtas tinkamai infrastruktūrai baltymingų pasėlių auginimui, saugojimui ir apdorojimui sukurti; kadangi taip pat ir aliejingųjų augalų ir biodegalų šalutiniai produktai galėtų būti panaudojami gyvulių pašarams gaminti, jei laikomasi griežtų taisyklių, pagal kurias užtikrinamas visapusiškas atsargumo principo taikymas ir užkertamas kelias bet kokiam pavojui gyvūnų ir žmonių sveikatai, |
| --- | --- |

AH.

kadangi dėl pastaruoju metu padidėjusio žemės ūkio žaliavų kainų svyravimo kilo didelis susirūpinimas dėl Europos gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumo ir didelės jo priklausomybės nuo baltymingų pasėlių importo; kadangi ES būtina parengti tikrą augalinių baltymų plėtros ir konkretaus jų vaidmens padedant spręsti naujus BŽŪP iššūkius (klimato kaita, geresnis gamtinių išteklių valdymas) strateginį planą; kadangi norint sumažinti baltymų trūkumą reikia dėti dideles pastangas siekiant tobulinti mokslinius tyrimus ir augalų selekciją, taip pat įgyvendinti priemones, skirtas tinkamai infrastruktūrai baltymingų pasėlių auginimui, saugojimui ir apdorojimui sukurti; kadangi taip pat ir aliejingųjų augalų ir biodegalų šalutiniai produktai galėtų būti panaudojami gyvulių pašarams gaminti, jei laikomasi griežtų taisyklių, pagal kurias užtikrinamas visapusiškas atsargumo principo taikymas ir užkertamas kelias bet kokiam pavojui gyvūnų ir žmonių sveikatai,

| AI. | kadangi būtina ir toliau spręsti visiško netoleravimo importuojant pašarus problemas ir ieškoti praktiškų sprendimo būdų, |
| --- | --- |

AI.

kadangi būtina ir toliau spręsti visiško netoleravimo importuojant pašarus problemas ir ieškoti praktiškų sprendimo būdų,

| AJ. | kadangi žemės ūkio bei pramonės produktų naudojimo būdai yra daugeliu požiūrių susiję ir tam tikri biokuro gamybos šalutiniai produktai tinka gyvuliams šerti, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi žemės ūkio bei pramonės produktų naudojimo būdai yra daugeliu požiūrių susiję ir tam tikri biokuro gamybos šalutiniai produktai tinka gyvuliams šerti,

| 1. | ragina Komisiją persvarstyti savo politiką baltymų atžvilgiu vidutiniam ir ilgajam laikotarpiui, siekiant užtikrinti, kad į jos teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos būtų įtrauktos tinkamos ir patikimos naujos priemonės ir mechanizmai, kurie padėtų ūkininkams patobulinti pasėlių sėjomainos sistemas, kad taip būtų galima ženkliai sumažinti dabartinį baltymų deficitą ir kainų svyravimą; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją persvarstyti savo politiką baltymų atžvilgiu vidutiniam ir ilgajam laikotarpiui, siekiant užtikrinti, kad į jos teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos būtų įtrauktos tinkamos ir patikimos naujos priemonės ir mechanizmai, kurie padėtų ūkininkams patobulinti pasėlių sėjomainos sistemas, kad taip būtų galima ženkliai sumažinti dabartinį baltymų deficitą ir kainų svyravimą;

| 2. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie galimybes padidinti vietos baltymingų augalų produkciją ES, pasitelkiant naujas politikos priemones (taip pat atsižvelgiant į galimybę panaudoti aliejinius augalus ir jų šalutinius produktus bei galimybę tam tikru mastu pakeisti importą), apie galimą poveikį ūkininkų pajamoms, indėlį, kurį didesnis vietos baltymingų augalų auginimas darytų klimato kaitos poveikio švelninimui, poveikį biologinei įvairovei ir dirvožemio derlingumui ir galimybę sumažinti būtinas išorės mineralinių trąšų ir pesticidų sąnaudas; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją nedelsiant pateikti Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie galimybes padidinti vietos baltymingų augalų produkciją ES, pasitelkiant naujas politikos priemones (taip pat atsižvelgiant į galimybę panaudoti aliejinius augalus ir jų šalutinius produktus bei galimybę tam tikru mastu pakeisti importą), apie galimą poveikį ūkininkų pajamoms, indėlį, kurį didesnis vietos baltymingų augalų auginimas darytų klimato kaitos poveikio švelninimui, poveikį biologinei įvairovei ir dirvožemio derlingumui ir galimybę sumažinti būtinas išorės mineralinių trąšų ir pesticidų sąnaudas;

| 3. | ragina Komisiją parengti ataskaitą apie Europoje neleidžiamų GMO visiško netoleravimo importuojamuose pašaruose politikos padarinius, ypač apsvarstyti ribinių dydžių nustatymą ir praktišką jų taikymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją parengti ataskaitą apie Europoje neleidžiamų GMO visiško netoleravimo importuojamuose pašaruose politikos padarinius, ypač apsvarstyti ribinių dydžių nustatymą ir praktišką jų taikymą;

| 4. | ragina Komisiją išlaikyti bendrą sausųjų pašarų rinkos organizavimą iki 2013 m., siekiant užtikrinti nuolatinį šio itin svarbaus sektoriaus išlikimą, kadangi tai nepaprastai svarbu pašarinių baltymų gamybai gyvulininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją išlaikyti bendrą sausųjų pašarų rinkos organizavimą iki 2013 m., siekiant užtikrinti nuolatinį šio itin svarbaus sektoriaus išlikimą, kadangi tai nepaprastai svarbu pašarinių baltymų gamybai gyvulininkystės sektoriuje;

| 5. | ragina Komisiją remti baltymingų augalų selekcijos ir tiekimo ES mokslinius tyrimus, įskaitant ir jų indėlį siekiant užtikrinti ligų kontrolę, ir pateikti su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra susijusių pasiūlymų, kaip būtų galima pagerinti žemės ūkio įvairinimo paslaugas, o pagal kaimo plėtros programą pateikti pasiūlymų, kaip vykdyti ūkininkams skirtus mokymus apie sėjomainos taikymą, mišrių augalų auginimą ir technines priemones pašarams ūkiuose gaminti; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją remti baltymingų augalų selekcijos ir tiekimo ES mokslinius tyrimus, įskaitant ir jų indėlį siekiant užtikrinti ligų kontrolę, ir pateikti su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra susijusių pasiūlymų, kaip būtų galima pagerinti žemės ūkio įvairinimo paslaugas, o pagal kaimo plėtros programą pateikti pasiūlymų, kaip vykdyti ūkininkams skirtus mokymus apie sėjomainos taikymą, mišrių augalų auginimą ir technines priemones pašarams ūkiuose gaminti;

| 6. | ragina Komisiją laikantis kaimo vietovių plėtros skatinimo politikos pasiūlyti priemones, skirtas skatinti gyvulininkystės sektoriuje gyvūnų, turinčių aukštos vertės paveldimų savybių ir didelį produktyvumo potencialą, skaičiaus didinimą, taip pat gerosios patirties sklaidą įvedant optimalaus šėrimo modelius, kad būtų užtikrintas tinkamas baltymingų augalų, naudojamų gyvūnų pašarams, derliaus naudojimas; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją laikantis kaimo vietovių plėtros skatinimo politikos pasiūlyti priemones, skirtas skatinti gyvulininkystės sektoriuje gyvūnų, turinčių aukštos vertės paveldimų savybių ir didelį produktyvumo potencialą, skaičiaus didinimą, taip pat gerosios patirties sklaidą įvedant optimalaus šėrimo modelius, kad būtų užtikrintas tinkamas baltymingų augalų, naudojamų gyvūnų pašarams, derliaus naudojimas;

| 7. | ragina Komisiją pasiūlyti kaimo plėtros priemonių sistemą, pagal kurią būtų pradėta naudoti patobulinta decentralizuota pašarų gamybos infrastruktūra, pagrįsta vietos ir regiono augalų rūšimis, šių rūšių sandėliavimu ir sėklų atranka bei formavimu; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją pasiūlyti kaimo plėtros priemonių sistemą, pagal kurią būtų pradėta naudoti patobulinta decentralizuota pašarų gamybos infrastruktūra, pagrįsta vietos ir regiono augalų rūšimis, šių rūšių sandėliavimu ir sėklų atranka bei formavimu;

| 8. | ragina Komisiją atlikti vertinimą, kuriame būtų nustatytas dabartinių importo tarifų ir prekybos susitarimų poveikis įvairiems aliejiniams ir baltymingiems augalams, ir pateikti Parlamentui ir Tarybai nuodugnų teisinį tyrimą dėl dabartinės „Blair Hause“ susitarimų dėl baltymingų augalų auginimo Europoje reikšmės; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją atlikti vertinimą, kuriame būtų nustatytas dabartinių importo tarifų ir prekybos susitarimų poveikis įvairiems aliejiniams ir baltymingiems augalams, ir pateikti Parlamentui ir Tarybai nuodugnų teisinį tyrimą dėl dabartinės „Blair Hause“ susitarimų dėl baltymingų augalų auginimo Europoje reikšmės;

| 9. | ragina Komisiją užtikrinti netrukdomą sojų tiekimą į ES rinką, t. y. pateikti techninį sprendimą dėl nedidelio GMO priemaišų kiekio maistiniuose ir pašariniuose baltyminguose augaluose, importuojamuose į ES; primena, kad sojos importo stygius susijęs su papildoma išlaidų našta ES gyvulininkystės ir pašarų sektoriams ir todėl kelia pavojų mėsos gamybos ES viduje ekonominiam gyvybingumui; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją užtikrinti netrukdomą sojų tiekimą į ES rinką, t. y. pateikti techninį sprendimą dėl nedidelio GMO priemaišų kiekio maistiniuose ir pašariniuose baltyminguose augaluose, importuojamuose į ES; primena, kad sojos importo stygius susijęs su papildoma išlaidų našta ES gyvulininkystės ir pašarų sektoriams ir todėl kelia pavojų mėsos gamybos ES viduje ekonominiam gyvybingumui;

| 10. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę į savo teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos ir į kitų sričių pasiūlymus įtraukti sėjomainos skatinamą, kai auginami baltymingi augalai, kaip apsaugos nuo pasėlių ligų priemonę ir indėlį siekiant geresnių žemės ūkio veiklos metodų ir naujų iššūkių, pvz., maisto tiekimo saugumo, klimato kaitos, išteklių valdymo ir kt., sprendimo būdų; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę į savo teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos ir į kitų sričių pasiūlymus įtraukti sėjomainos skatinamą, kai auginami baltymingi augalai, kaip apsaugos nuo pasėlių ligų priemonę ir indėlį siekiant geresnių žemės ūkio veiklos metodų ir naujų iššūkių, pvz., maisto tiekimo saugumo, klimato kaitos, išteklių valdymo ir kt., sprendimo būdų;

| 11. | ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, kad rinkoje vietos gamybai būtų sukurtos palankesnės sąlygos, palyginti su importo sąlygomis, ir kad būtų tenkinami pašarų pramonės poreikiai, įskaitant produktų, kurių sudėtyje nėra GMO, trumpos tiekimo grandinės bei sertifikuotų produktų gamybos modelių kūrimą; pripažįsta, jog vietos ir gretimų teritorijų žemės ūkio produkcija naudingesnė aplinkai; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, kad rinkoje vietos gamybai būtų sukurtos palankesnės sąlygos, palyginti su importo sąlygomis, ir kad būtų tenkinami pašarų pramonės poreikiai, įskaitant produktų, kurių sudėtyje nėra GMO, trumpos tiekimo grandinės bei sertifikuotų produktų gamybos modelių kūrimą; pripažįsta, jog vietos ir gretimų teritorijų žemės ūkio produkcija naudingesnė aplinkai;

| 12. | ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai, pagal kurį būtų numatyta galimybė panaudoti apdorotus gyvūninės kilmės baltymus iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir paukščių) pašarams gaminti, su sąlyga, kad būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelią priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai, pagal kurį būtų numatyta galimybė panaudoti apdorotus gyvūninės kilmės baltymus iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir paukščių) pašarams gaminti, su sąlyga, kad būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelią priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi;

| 13. | ragina Komisiją įdiegti konkrečią bendrąją programą, skirtą decentralizuoto žemės ūkio ir kaimo plėtros moksliniams tyrimams, ir pagerinti bendradarbiavimą Europos ir tarptautiniu lygmenimis, įskaitant ūkiuose vykdomas mokymo programas, skirtas vietos lygmeniu pritaikytų baltymingų augalų veislių selekcijai gerinti, siekiant diegti gamybos grandinės naujoves įvairiose valstybių narių teritorijose; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją įdiegti konkrečią bendrąją programą, skirtą decentralizuoto žemės ūkio ir kaimo plėtros moksliniams tyrimams, ir pagerinti bendradarbiavimą Europos ir tarptautiniu lygmenimis, įskaitant ūkiuose vykdomas mokymo programas, skirtas vietos lygmeniu pritaikytų baltymingų augalų veislių selekcijai gerinti, siekiant diegti gamybos grandinės naujoves įvairiose valstybių narių teritorijose;

| 14. | ragina Komisiją pasiūlyti nuoseklią bendrą politinę strategiją dėl žemės ūkio ir ekologinių taisyklių taikymo maisto produktams, parduodamiems Sąjungoje, atsižvelgiant į genetiškai modifikuotų baltymingų augalų importą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją pasiūlyti nuoseklią bendrą politinę strategiją dėl žemės ūkio ir ekologinių taisyklių taikymo maisto produktams, parduodamiems Sąjungoje, atsižvelgiant į genetiškai modifikuotų baltymingų augalų importą;

| 15. | ragina Europos Komisiją nustatyti baltymingų augalų, importuojamų į Europos Sąjungą, kilmės stebėsenos sistemą, pagal kurią visų pirma būtų atskleidžiama kilmės šalyje taikytos žemės ūkio praktikos tvarumas, pvz., žemės paskirties keitimas, tvarus vandens išteklių naudojimas ir žemės ūkio technologijų taikymas; pabrėžia, kad dėl to reikalingi taip pat ir reguliarūs patikrinimai vietose; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją nustatyti baltymingų augalų, importuojamų į Europos Sąjungą, kilmės stebėsenos sistemą, pagal kurią visų pirma būtų atskleidžiama kilmės šalyje taikytos žemės ūkio praktikos tvarumas, pvz., žemės paskirties keitimas, tvarus vandens išteklių naudojimas ir žemės ūkio technologijų taikymas; pabrėžia, kad dėl to reikalingi taip pat ir reguliarūs patikrinimai vietose;

| 16. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į savo teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos įtraukti paramos teikimą ūkininkams, kurie augina baltymingus augalus pagal sėjomainos sistemą ir taip prisideda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir ES baltymingų augalų deficitą bei gerinant ligų kontrolę ir dirvožemio derlingumą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į savo teisėkūros pasiūlymus dėl BŽŪP reformos įtraukti paramos teikimą ūkininkams, kurie augina baltymingus augalus pagal sėjomainos sistemą ir taip prisideda mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir ES baltymingų augalų deficitą bei gerinant ligų kontrolę ir dirvožemio derlingumą;

| 17. | ragina Komisiją parengti paskatomis grindžiamas priemones, kuriomis būtų skatinama žemės ūkio gamyba pūdymuose, nes tai galėtų labai padėti sumažinti baltymingų augalų deficitą ES; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją parengti paskatomis grindžiamas priemones, kuriomis būtų skatinama žemės ūkio gamyba pūdymuose, nes tai galėtų labai padėti sumažinti baltymingų augalų deficitą ES;

*

* *

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 147, 1993 6 18, p. 25.

(2)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm

(3)  OL L 162, 1982 6 12, p. 28.

(4)  OL L 160, 1999 6 26, p. 1.

(5)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

(6)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

(7)  OL L 316, 2009 12 2, p. 27.

(8)  OL L 229, 2009 9 1, p. 1.

(9)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 29.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/65

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisMoterų ir vyrų lygybė 2010 m.

P7_TA(2011)0085

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 157 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 157 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) nuostatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) nuostatas,

| — | atsižvelgdamas į Stokholmo programą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stokholmo programą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (2), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio taikymo užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (3) ir 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (2), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio taikymo užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (3) ir 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ir 20008 m. Komisijos metines ataskaitas dėl vyrų ir moterų lygybės Europos Sąjungoje (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 ir COM(2008)0010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ir 20008 m. Komisijos metines ataskaitas dėl vyrų ir moterų lygybės Europos Sąjungoje (COM(2001)0179, COM(2002)0258, COM(2003)0098, COM(2004)0115, COM(2005)0044, COM(2006)0071, COM(2007)0049 ir COM(2008)0010),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB (7),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 89/552/EEB dėl televizijos be sienų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 89/552/EEB dėl televizijos be sienų,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir į Jungtinių Tautų Pekino veiksmų platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir į Jungtinių Tautų Pekino veiksmų platformą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. vykusios Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. vykusios Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 22 d. priimtą Europos Komisijos Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamojo komiteto nuomonę dėl darbo užmokesčio skirtumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 22 d. priimtą Europos Komisijos Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamojo komiteto nuomonę dėl darbo užmokesčio skirtumų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pranešimą „Žmogaus teisės ir lyčių tapatybė“ (2009 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pranešimą „Žmogaus teisės ir lyčių tapatybė“ (2009 m.),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lyčių tapatybės“ (2010 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Homofobija, transfobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lyčių tapatybės“ (2010 m.),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės gairių 2006–2010 m. (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgesiui (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl reklamos poveikio vartotojų elgesiui (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0029/2011),

| A. | kadangi vyrų ir moterų lygybė – tai vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų, pripažįstamas Europos Sąjungos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje, ir kadangi vis dar esama daug moterų ir vyrų nelygybės atvejų, |
| --- | --- |

A.

kadangi vyrų ir moterų lygybė – tai vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų, pripažįstamas Europos Sąjungos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje, ir kadangi vis dar esama daug moterų ir vyrų nelygybės atvejų,

| B. | kadangi Europos Sąjungai teko patirti ekonomikos ir finansų krizę, kuri labai pakenkė ir moterų, ir vyrų užimtumui, ypač moterų ekonominei padėčiai, ir dėl kurios, žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos, labiau nukentės moterys, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungai teko patirti ekonomikos ir finansų krizę, kuri labai pakenkė ir moterų, ir vyrų užimtumui, ypač moterų ekonominei padėčiai, ir dėl kurios, žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos, labiau nukentės moterys,

| C. | kadangi moterų ir vyrų lygybė turi teigiamą poveikį darbo našumui bei ekonomikos augimui ir padeda skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos, |
| --- | --- |

C.

kadangi moterų ir vyrų lygybė turi teigiamą poveikį darbo našumui bei ekonomikos augimui ir padeda skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos,

| D. | kadangi reikalingi statistiniai duomenys, suskirstyti pagal lytį, kad būtų galima palyginti krizės poveikį moterims ir vyrams, kadangi Europos lyčių lygybės institutas turi didelių pajėgumų šioje srityje, ir kadangi reikalingi statistiniai duomenys, kokią įtaką moterų sveikatai daro skurdas, ypač vyresnio amžiaus moterims, nes svarbu užtikrinti moterų sveikatos apsaugą, |
| --- | --- |

D.

kadangi reikalingi statistiniai duomenys, suskirstyti pagal lytį, kad būtų galima palyginti krizės poveikį moterims ir vyrams, kadangi Europos lyčių lygybės institutas turi didelių pajėgumų šioje srityje, ir kadangi reikalingi statistiniai duomenys, kokią įtaką moterų sveikatai daro skurdas, ypač vyresnio amžiaus moterims, nes svarbu užtikrinti moterų sveikatos apsaugą,

| E. | kadangi moterų nedarbo lygis dažnai įvertinamas nepakankamai, nes neįtraukiami duomenys apie moterų ekonominio neaktyvumo lygį (2/3 iš 63 milijonų neaktyvių 25–64 amžiaus asmenų) ir dalinio nedarbo lygį, kuris visgi yra aukštas, |
| --- | --- |

E.

kadangi moterų nedarbo lygis dažnai įvertinamas nepakankamai, nes neįtraukiami duomenys apie moterų ekonominio neaktyvumo lygį (2/3 iš 63 milijonų neaktyvių 25–64 amžiaus asmenų) ir dalinio nedarbo lygį, kuris visgi yra aukštas,

| F. | kadangi kaimo vietovėse užimtumo lygis yra mažesnis; be to, kadangi didelė dalis moterų nedalyvauja oficialiojoje darbo rinkoje ir dėl to nėra registruotos kaip bedarbės, nei įtraukiamos į nedarbo statistiką, o tai sudaro finansinių ir teisinių problemų norint pasinaudoti teise į motinystės atostogas ir laikino nedarbingumo pripažinimu ligos laikotarpiu, siekiant įgyti teisę į pensiją ir prieigą prie socialinio draudimo, taip pat sudaro problemų ištuokos atveju; kadangi padėtis kaimo vietovės nepalanki, nes jose nepakanka aukštos kvalifikacijos darbo vietų, |
| --- | --- |

F.

kadangi kaimo vietovėse užimtumo lygis yra mažesnis; be to, kadangi didelė dalis moterų nedalyvauja oficialiojoje darbo rinkoje ir dėl to nėra registruotos kaip bedarbės, nei įtraukiamos į nedarbo statistiką, o tai sudaro finansinių ir teisinių problemų norint pasinaudoti teise į motinystės atostogas ir laikino nedarbingumo pripažinimu ligos laikotarpiu, siekiant įgyti teisę į pensiją ir prieigą prie socialinio draudimo, taip pat sudaro problemų ištuokos atveju; kadangi padėtis kaimo vietovės nepalanki, nes jose nepakanka aukštos kvalifikacijos darbo vietų,

| G. | kadangi moterų padėtis darbo rinkoje nepalanki dėl darbo ne visą darbo dieną sutarčių ir savanoriškų terminuotų darbo sutarčių ir ypač dėl mažesnio nei vyrų darbo užmokesčio; kadangi šie skirtumai atsispindi pensijose ir dėl to kyla grėsmė didesniam moterų nei vyrų skurdui, |
| --- | --- |

G.

kadangi moterų padėtis darbo rinkoje nepalanki dėl darbo ne visą darbo dieną sutarčių ir savanoriškų terminuotų darbo sutarčių ir ypač dėl mažesnio nei vyrų darbo užmokesčio; kadangi šie skirtumai atsispindi pensijose ir dėl to kyla grėsmė didesniam moterų nei vyrų skurdui,

| H. | kadangi dar ir šiandien moterų ir vyrų darbo užmokestis skiriasi vidutiniškai 18 proc. Europos Sąjungoje, kai kuriose šalyse – daugiau nei 25 proc., o vienoje valstybėje narėje – net 30 proc., kadangi nors ir dedamos pastangos ir yra pasiekta pažanga, tačiau atlyginimų skirtumas mažėja labai lėtai, |
| --- | --- |

H.

kadangi dar ir šiandien moterų ir vyrų darbo užmokestis skiriasi vidutiniškai 18 proc. Europos Sąjungoje, kai kuriose šalyse – daugiau nei 25 proc., o vienoje valstybėje narėje – net 30 proc., kadangi nors ir dedamos pastangos ir yra pasiekta pažanga, tačiau atlyginimų skirtumas mažėja labai lėtai,

| I. | kadangi motinystė neturėtų būti stabdys moterų karjerai ir kadangi iš statistikos duomenų aiškiai matyti, kad moterys, turinčios vaikų, dirba mažiau valandų nei moterys, kurios jų neturi, priešingai nei turintys vaikų vyrai, kurie dirba daugiau, palyginti su vyrais, neturinčiais vaikų, |
| --- | --- |

I.

kadangi motinystė neturėtų būti stabdys moterų karjerai ir kadangi iš statistikos duomenų aiškiai matyti, kad moterys, turinčios vaikų, dirba mažiau valandų nei moterys, kurios jų neturi, priešingai nei turintys vaikų vyrai, kurie dirba daugiau, palyginti su vyrais, neturinčiais vaikų,

| J. | kadangi 2002 m. kovo mėn. Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybės narės buvo paragintos iki 2010 m. įsteigti priežiūros įstaigas ne mažiau kaip 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir ne mažiau kaip 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus, tačiau daugelyje šalių valstybės finansuojamų vaikų priežiūros įstaigų vis dar trūksta, o tai turi ypač neigiamą poveikį nepalankioje padėtyje esančioms šeimoms, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2002 m. kovo mėn. Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybės narės buvo paragintos iki 2010 m. įsteigti priežiūros įstaigas ne mažiau kaip 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir ne mažiau kaip 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus, tačiau daugelyje šalių valstybės finansuojamų vaikų priežiūros įstaigų vis dar trūksta, o tai turi ypač neigiamą poveikį nepalankioje padėtyje esančioms šeimoms,

| K. | kadangi moterų užimtumo lygis priklauso nuo jų šeiminių pareigų; kadangi daugiau kaip 20 milijonų europiečių (iš jų du trečdalius sudaro moterys) prižiūri suaugusius išlaikomus asmenis ir todėl negali dirbti visą darbo dieną; kadangi senėjant gyventojams šis reiškinys gali suaktyvėti, |
| --- | --- |

K.

kadangi moterų užimtumo lygis priklauso nuo jų šeiminių pareigų; kadangi daugiau kaip 20 milijonų europiečių (iš jų du trečdalius sudaro moterys) prižiūri suaugusius išlaikomus asmenis ir todėl negali dirbti visą darbo dieną; kadangi senėjant gyventojams šis reiškinys gali suaktyvėti,

| L. | kadangi, norint užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymosi sąlygas moterims ir vyrams, būtina, kad būtų prieinamos vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos, |
| --- | --- |

L.

kadangi, norint užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymosi sąlygas moterims ir vyrams, būtina, kad būtų prieinamos vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos,

| M. | kadangi moterų pareigų našta, atliekant namų ūkio darbus, kelis kartus didesnė negu vyrų ir tai nėra vertinama pinigine išraiška ir nepripažįstama šio darbo vertė, ir kadangi darbas namuose prižiūrint vaikus, sergančius ar vyresnio amžiaus žmones yra sunkus ir neapmokamas darbas, |
| --- | --- |

M.

kadangi moterų pareigų našta, atliekant namų ūkio darbus, kelis kartus didesnė negu vyrų ir tai nėra vertinama pinigine išraiška ir nepripažįstama šio darbo vertė, ir kadangi darbas namuose prižiūrint vaikus, sergančius ar vyresnio amžiaus žmones yra sunkus ir neapmokamas darbas,

| N. | kadangi būtina įveikti lyčių stereotipus švietimo srityje, dėl kurių vaikai dažnai skatinami mokyklose ir universitetuose rinktis dalykus, kurie tradiciškai laikomi moteriškais arba vyriškais; kadangi svarbu užtikrinti įvairias mokyklos ir profesijos pasirinkimo galimybes, |
| --- | --- |

N.

kadangi būtina įveikti lyčių stereotipus švietimo srityje, dėl kurių vaikai dažnai skatinami mokyklose ir universitetuose rinktis dalykus, kurie tradiciškai laikomi moteriškais arba vyriškais; kadangi svarbu užtikrinti įvairias mokyklos ir profesijos pasirinkimo galimybes,

| O. | kadangi mergaičių, kurios renkasi mokslo sektorius, visų pirma matematiką ir informacines technologijas, skaičius vis dar yra labai mažas ir dėl to randasi stipri sektorių segregacija, |
| --- | --- |

O.

kadangi mergaičių, kurios renkasi mokslo sektorius, visų pirma matematiką ir informacines technologijas, skaičius vis dar yra labai mažas ir dėl to randasi stipri sektorių segregacija,

| P. | kadangi dėl krizės gali dar labiau padidėti moterų ir vyrų sektorinė ir profesinė segregacija, kuri ne tik nesumažėjo, bet kai kuriose šalyse net didėja, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl krizės gali dar labiau padidėti moterų ir vyrų sektorinė ir profesinė segregacija, kuri ne tik nesumažėjo, bet kai kuriose šalyse net didėja,

| Q. | kadangi strategijoje „ES-2020“ ypač daug dėmesio skiriama ekologiniams pokyčiams, atsinaujinančios energijos sektoriams ir ekologiškoms darbo vietoms, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, pereinant prie naujos tvarios ekonomikos; kadangi aktyvi moterų įtrauktis ir reintegracija į darbo rinką yra būtina, norint pasiekti 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo lygį, |
| --- | --- |

Q.

kadangi strategijoje „ES-2020“ ypač daug dėmesio skiriama ekologiniams pokyčiams, atsinaujinančios energijos sektoriams ir ekologiškoms darbo vietoms, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, pereinant prie naujos tvarios ekonomikos; kadangi aktyvi moterų įtrauktis ir reintegracija į darbo rinką yra būtina, norint pasiekti 75 proc. moterų ir vyrų užimtumo lygį,

| R. | kadangi moterų, baigusių universitetus, paprastai yra daugiau nei vyrų (58,9 proc. diplomų gavo moterys), tačiau moterų darbo užmokestis vis dar yra vidutiniškai 18 proc. mažesnis už vyrų ir mažiau moterų eina įmonių, valstybinių institucijų ir politinių organų vadovų pareigas, |
| --- | --- |

R.

kadangi moterų, baigusių universitetus, paprastai yra daugiau nei vyrų (58,9 proc. diplomų gavo moterys), tačiau moterų darbo užmokestis vis dar yra vidutiniškai 18 proc. mažesnis už vyrų ir mažiau moterų eina įmonių, valstybinių institucijų ir politinių organų vadovų pareigas,

| S. | kadangi 2008 m. birželio mėn. įsteigtas Europos moterų, einančių įmonių ir politinių organų vadovų pareigas, tinklas gali padėti gerinti vyrų ir moterų, einančių vadovaujančias pareigas, pusiausvyrą, |
| --- | --- |

S.

kadangi 2008 m. birželio mėn. įsteigtas Europos moterų, einančių įmonių ir politinių organų vadovų pareigas, tinklas gali padėti gerinti vyrų ir moterų, einančių vadovaujančias pareigas, pusiausvyrą,

| T. | kadangi norint pasiekti vyrų ir moterų lygybę mūsų visuomenėje, reikalingas geresnis moterų atstovavimas ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kadangi kai kuriose valstybėse narėse moterys sudaro mažiau nei 15 proc. nacionalinių parlamentų narių, |
| --- | --- |

T.

kadangi norint pasiekti vyrų ir moterų lygybę mūsų visuomenėje, reikalingas geresnis moterų atstovavimas ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, kadangi kai kuriose valstybėse narėse moterys sudaro mažiau nei 15 proc. nacionalinių parlamentų narių,

| U. | kadangi moterims skirta pozityvioji diskriminacija pasiteisino siekiant užtikrinti visapusišką jų integraciją darbo rinkoje ir apskritai visuomenėje, |
| --- | --- |

U.

kadangi moterims skirta pozityvioji diskriminacija pasiteisino siekiant užtikrinti visapusišką jų integraciją darbo rinkoje ir apskritai visuomenėje,

| V. | kadangi moterims labiau nei vyrams gresia skurdas dėl profesinės karjeros su pertrūkiais, darbo užmokesčio dydžio ir dėl mažesnių pensijų; kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais nepakankamai stengiamasi suprasti gilias moterų skurdo priežastis, |
| --- | --- |

V.

kadangi moterims labiau nei vyrams gresia skurdas dėl profesinės karjeros su pertrūkiais, darbo užmokesčio dydžio ir dėl mažesnių pensijų; kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais nepakankamai stengiamasi suprasti gilias moterų skurdo priežastis,

| W. | kadangi 2011 m. bus skirti savanoriškai veiklai ir pabrėždamas, kad moterų ir vyrų lygybės principo populiarinimas savanoriškos veiklos programose galėtų atlikti teigiamą vaidmenį, |
| --- | --- |

W.

kadangi 2011 m. bus skirti savanoriškai veiklai ir pabrėždamas, kad moterų ir vyrų lygybės principo populiarinimas savanoriškos veiklos programose galėtų atlikti teigiamą vaidmenį,

| X. | kadangi mažumoms priklausančios moterys, ypač romų moterys, nuolat susiduria su daugialype ir tarpsektorine diskriminacija ir kadangi jų padėtis yra nepalankesnė ne tik palyginti su dauguma moterų, bet ir su tautinėms mažumoms priklausančių vyrų ir joms kyla ypač didelė socialinės atskirties rizika, |
| --- | --- |

X.

kadangi mažumoms priklausančios moterys, ypač romų moterys, nuolat susiduria su daugialype ir tarpsektorine diskriminacija ir kadangi jų padėtis yra nepalankesnė ne tik palyginti su dauguma moterų, bet ir su tautinėms mažumoms priklausančių vyrų ir joms kyla ypač didelė socialinės atskirties rizika,

| Y. | kadangi smurtas prieš moteris – tai jų pagrindinių teisių pažeidimas, kuriam nėra jokių geografinių, ekonominių, kultūrinių ar socialinių ribų, ir kuris yra pagrindinė kliūtis lygybei, kadangi apytikriai apskaičiuota, kad 20–25 proc. moterų Europoje per savo gyvenimą patiria fizinį smurtą; kadangi psichologiniu smurtu taip pat gali būti daroma žala kaip ir fiziniu, |
| --- | --- |

Y.

kadangi smurtas prieš moteris – tai jų pagrindinių teisių pažeidimas, kuriam nėra jokių geografinių, ekonominių, kultūrinių ar socialinių ribų, ir kuris yra pagrindinė kliūtis lygybei, kadangi apytikriai apskaičiuota, kad 20–25 proc. moterų Europoje per savo gyvenimą patiria fizinį smurtą; kadangi psichologiniu smurtu taip pat gali būti daroma žala kaip ir fiziniu,

| Z. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus, |
| --- | --- |

Z.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus,

| AA. | kadangi moterys patiria daugialypę diskriminaciją ir jos yra labiau pažeidžiamos socialinės atskirties, skurdo ir didelių žmogaus teisių pažeidimų, pvz., prekybos žmonėmis, požiūriu, ypač jeigu jos nepriklauso pagrindinei visuomenės grupei, |
| --- | --- |

AA.

kadangi moterys patiria daugialypę diskriminaciją ir jos yra labiau pažeidžiamos socialinės atskirties, skurdo ir didelių žmogaus teisių pažeidimų, pvz., prekybos žmonėmis, požiūriu, ypač jeigu jos nepriklauso pagrindinei visuomenės grupei,

| 1. | primena, kad krizę pirmiausia patyrė sektoriai, kuriuose daugiausia dirba vyrų, pvz., statybų ir pramonės sektoriai, tačiau krizė išplito ir į kitus sektorius, kuriuose dirba daugiau abiejų lyčių atstovų ir todėl išaugo moterų nedarbo lygis; pabrėžia, kad atlyginimai labiausiai krito feminizuotuose paslaugų sektoriuose, valstybių biudžetų finansuojamuose sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, o to vėlesnės pasekmės yra moterų mažesnės pensijos, kurios turi įtakos didesniam vyresnio amžiaus moterų skurdo lygiui; |
| --- | --- |

1.

primena, kad krizę pirmiausia patyrė sektoriai, kuriuose daugiausia dirba vyrų, pvz., statybų ir pramonės sektoriai, tačiau krizė išplito ir į kitus sektorius, kuriuose dirba daugiau abiejų lyčių atstovų ir todėl išaugo moterų nedarbo lygis; pabrėžia, kad atlyginimai labiausiai krito feminizuotuose paslaugų sektoriuose, valstybių biudžetų finansuojamuose sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, o to vėlesnės pasekmės yra moterų mažesnės pensijos, kurios turi įtakos didesniam vyresnio amžiaus moterų skurdo lygiui;

| 2. | pažymi, kad šalyse, kuriose pavyko darbo rinkoje vienodai traktuoti vyrus ir moteris, tai padarė teigiamą poveikį ekonominiam ir socialiniam šalies vystymuisi, todėl nereikėtų atsisakyti moterų ir vyrų lygybės politikos krizės metu, ir pažymi, kad, nepaisant aiškiai pareikštos valstybių narių ir Komisijos valios, iki šiol nepavyko nuosekliai sudaryti vienodų sąlygų; pažymi, kad dėl ekonominio nuosmukio dar labiau paaštrėjo pastarąjį dešimtmetį vyraujanti tendencija, kai dėl skurdo, nedarbo ir neužtikrintų darbo santykių dažniau kenčia moterys nei vyrai, ir dėl to vis labiau pastebima skurdo „feminizacija“; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad šalyse, kuriose pavyko darbo rinkoje vienodai traktuoti vyrus ir moteris, tai padarė teigiamą poveikį ekonominiam ir socialiniam šalies vystymuisi, todėl nereikėtų atsisakyti moterų ir vyrų lygybės politikos krizės metu, ir pažymi, kad, nepaisant aiškiai pareikštos valstybių narių ir Komisijos valios, iki šiol nepavyko nuosekliai sudaryti vienodų sąlygų; pažymi, kad dėl ekonominio nuosmukio dar labiau paaštrėjo pastarąjį dešimtmetį vyraujanti tendencija, kai dėl skurdo, nedarbo ir neužtikrintų darbo santykių dažniau kenčia moterys nei vyrai, ir dėl to vis labiau pastebima skurdo „feminizacija“;

| 3. | pabrėžia, kad pagal Lisabonos strategiją į darbo rinką siekiama integruoti 60 proc. darbingų moterų, o taikant demografinėms problemoms spręsti skirtas priemones turėtų būti skatinamas didesnis gimstamumas, siekiant įveikti ateities iššūkius; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad pagal Lisabonos strategiją į darbo rinką siekiama integruoti 60 proc. darbingų moterų, o taikant demografinėms problemoms spręsti skirtas priemones turėtų būti skatinamas didesnis gimstamumas, siekiant įveikti ateities iššūkius;

| 4. | pabrėžia, kad moterų dalyvavimas darbo rinkoje turi teigiamą poveikį ekonomikos augimui; pažymi, kad remiantis OECD statistiniais duomenimis 1995–2008 m. laikotarpiu dirbančios moterys padėjo užtikrinti ketvirtadalį metinio augimo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad moterų dalyvavimas darbo rinkoje turi teigiamą poveikį ekonomikos augimui; pažymi, kad remiantis OECD statistiniais duomenimis 1995–2008 m. laikotarpiu dirbančios moterys padėjo užtikrinti ketvirtadalį metinio augimo;

| 5. | pabrėžia, kad moterims kyla didesnė rizika, jog praradus darbą nepavyks iš naujo įsidarbinti; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad moterims kyla didesnė rizika, jog praradus darbą nepavyks iš naujo įsidarbinti;

| 6. | ragina nustatyti moterų dalyvavimo tam tikroje veikloje arba sektoriuose, arba skyrimo į tokias pareigas, į kurias anksčiau jos nebuvo įsileidžiamos ir kuriose jų vis dar yra mažai, tikslus, informuojant ir motyvuojant darbdavius samdyti moteris ir jas skatinti, ypač minėtuose sektoriuose ir pareigose; |
| --- | --- |

6.

ragina nustatyti moterų dalyvavimo tam tikroje veikloje arba sektoriuose, arba skyrimo į tokias pareigas, į kurias anksčiau jos nebuvo įsileidžiamos ir kuriose jų vis dar yra mažai, tikslus, informuojant ir motyvuojant darbdavius samdyti moteris ir jas skatinti, ypač minėtuose sektoriuose ir pareigose;

| 7. | pažymi, kad būtina skirti žymiai daugiau dėmesio moterų pensijų adekvatumui, nes dirbančios moterys dažniau nei vyrai nutraukia savo karjerą, kad galėtų prižiūrėti vaikus, sergančius arba vyresnio amžiaus šeimos narius, ir dėl savo įsipareigojimų šeimai yra linkusios dažniau nei vyrai dirbti ne visą darbo dieną arba dirbti darbą be garantijų; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad būtina skirti žymiai daugiau dėmesio moterų pensijų adekvatumui, nes dirbančios moterys dažniau nei vyrai nutraukia savo karjerą, kad galėtų prižiūrėti vaikus, sergančius arba vyresnio amžiaus šeimos narius, ir dėl savo įsipareigojimų šeimai yra linkusios dažniau nei vyrai dirbti ne visą darbo dieną arba dirbti darbą be garantijų;

| 8. | ragina apskaičiuoti ir įvertinti krizės poveikį moterims parengiant tikslią statistiką, kurios rodikliai, suskirstyti pagal lytį, būtų nuolat atnaujinami ir iš naujo įvertinami; priduria, kad ši statistika turėtų padėti geriau nustatyti ne tik konjunktūrines, bet ir struktūrines problemas, siekiant lengviau išeiti iš krizės ir skatinti skleisti gerąją patirtį; |
| --- | --- |

8.

ragina apskaičiuoti ir įvertinti krizės poveikį moterims parengiant tikslią statistiką, kurios rodikliai, suskirstyti pagal lytį, būtų nuolat atnaujinami ir iš naujo įvertinami; priduria, kad ši statistika turėtų padėti geriau nustatyti ne tik konjunktūrines, bet ir struktūrines problemas, siekiant lengviau išeiti iš krizės ir skatinti skleisti gerąją patirtį;

| 9. | kritiškai vertina tai, kad ekonomikos atkūrimo planuose daugiausia dėmesio skiriama darbo sektoriams, kuriuose dominuoja vyrai; atkreipia dėmesį į tai, kad labiau remiant vyrų, o ne moterų darbo ateitį, yra didinama, o ne mažinama nelygybė; pabrėžia, kad siekiant įveikti krizę, reikia integruoti lyčių lygybės politiką į nacionalinius, Europos ir tarptautinius ekonomikos atkūrimo planus; |
| --- | --- |

9.

kritiškai vertina tai, kad ekonomikos atkūrimo planuose daugiausia dėmesio skiriama darbo sektoriams, kuriuose dominuoja vyrai; atkreipia dėmesį į tai, kad labiau remiant vyrų, o ne moterų darbo ateitį, yra didinama, o ne mažinama nelygybė; pabrėžia, kad siekiant įveikti krizę, reikia integruoti lyčių lygybės politiką į nacionalinius, Europos ir tarptautinius ekonomikos atkūrimo planus;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad ir vyrų, ir moterų užimtumo lygis kaimo vietovėse yra mažesnis ir kad dėl to gyvenančių kaimo vietovėse padėtis prasta trūkstant kokybiškų darbo vietų; be to, didelė dalis moterų nedirba oficialioje darbo rinkoje ir dėl to nėra registruotos kaip bedarbės, o tai sudaro finansinių ir teisinių problemų norint pasinaudoti teise į motinystės atostogas ir laikino nedarbingumo pripažinimu ligos laikotarpiu bei siekiant įgyti teisę į pensiją; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad ir vyrų, ir moterų užimtumo lygis kaimo vietovėse yra mažesnis ir kad dėl to gyvenančių kaimo vietovėse padėtis prasta trūkstant kokybiškų darbo vietų; be to, didelė dalis moterų nedirba oficialioje darbo rinkoje ir dėl to nėra registruotos kaip bedarbės, o tai sudaro finansinių ir teisinių problemų norint pasinaudoti teise į motinystės atostogas ir laikino nedarbingumo pripažinimu ligos laikotarpiu bei siekiant įgyti teisę į pensiją;

| 11. | pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė turėjo neigiamų pasekmių darbuotojams ir, nepaisant to, kad moterų išsilavinimo lygis pastaraisiais metais smarkiai išaugo ir aukštąsias mokyklas baigusių moterų šiandien yra daugiau nei vyrų, daugelis moterų vis dar yra priverstos rinktis antraeilius ir mažiau apmokamus darbus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė turėjo neigiamų pasekmių darbuotojams ir, nepaisant to, kad moterų išsilavinimo lygis pastaraisiais metais smarkiai išaugo ir aukštąsias mokyklas baigusių moterų šiandien yra daugiau nei vyrų, daugelis moterų vis dar yra priverstos rinktis antraeilius ir mažiau apmokamus darbus;

| 12. | pabrėžia, kad labai daug moterų dirba darbus be garantijų, yra priverstos dirbti ne visą darbo dieną ir patiria skurdą; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad siekiant strategijos „ES -2020“ tikslų skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties srityje įgyvendinamos priemonės moterims būtų taikomos atsižvelgiant į tai, kokią skurdą patiriančių žmonių dalį jos sudaro; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad labai daug moterų dirba darbus be garantijų, yra priverstos dirbti ne visą darbo dieną ir patiria skurdą; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad siekiant strategijos „ES -2020“ tikslų skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties srityje įgyvendinamos priemonės moterims būtų taikomos atsižvelgiant į tai, kokią skurdą patiriančių žmonių dalį jos sudaro;

| 13. | primena, kad dar esama moterų ir vyrų nelygybės, nors moterys vis daugiau dalyvauja darbo rinkoje; pabrėžia, kad į ekonomikos ir finansų krizę turi būti žvelgiama kaip į galimybę pateikti naujus ir naujoviškus pasiūlymus dėl užimtumo lygio, darbo užmokesčio dydžio, darbo laiko ir vadovaujančių pareigų; |
| --- | --- |

13.

primena, kad dar esama moterų ir vyrų nelygybės, nors moterys vis daugiau dalyvauja darbo rinkoje; pabrėžia, kad į ekonomikos ir finansų krizę turi būti žvelgiama kaip į galimybę pateikti naujus ir naujoviškus pasiūlymus dėl užimtumo lygio, darbo užmokesčio dydžio, darbo laiko ir vadovaujančių pareigų;

| 14. | pabrėžia teigiamą moterų ir vyrų lygybės poveikį ekonomikos augimui; pastebi, kad remiantis kai kuriais tyrimais apskaičiuota, kad jei moterų užimtumo, darbo ne visą darbo dieną ir darbo našumo rodikliai būtų tokie patys kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia teigiamą moterų ir vyrų lygybės poveikį ekonomikos augimui; pastebi, kad remiantis kai kuriais tyrimais apskaičiuota, kad jei moterų užimtumo, darbo ne visą darbo dieną ir darbo našumo rodikliai būtų tokie patys kaip vyrų, BVP padidėtų 30 proc.;

| 15. | primena, kad rengiant užimtumo politiką reikia atsižvelgti į tai, kad atsirado naujų sektorių, kurie gali potencialiai sukurti daug darbo vietų, tokie kaip ekologija, aplinka ir naujosios technologijos; šiuo aspektu pabrėžia, kad moterys turi atlikti svarbų vaidmenį minėtuose sektoriuose; ragina valstybes nares skatinti jaunas merginas nevengti tokio tipo studijų; skatina Europos Komisiją nuolat informuoti apie šias naujas perspektyvas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad rengiant užimtumo politiką reikia atsižvelgti į tai, kad atsirado naujų sektorių, kurie gali potencialiai sukurti daug darbo vietų, tokie kaip ekologija, aplinka ir naujosios technologijos; šiuo aspektu pabrėžia, kad moterys turi atlikti svarbų vaidmenį minėtuose sektoriuose; ragina valstybes nares skatinti jaunas merginas nevengti tokio tipo studijų; skatina Europos Komisiją nuolat informuoti apie šias naujas perspektyvas;

| 16. | ragina valstybes nares, padedant Komisijai ir plečiant savo dabartinę veiklą užtikrinti, kad pereinant prie tvarios ekonomikos, kur ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ, daugiau moterų dalyvautų profesiniame mokyme pagal mokymosi visą gyvenimą programas, ir taip gerinti moterų įsidarbinimo galimybes; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares, padedant Komisijai ir plečiant savo dabartinę veiklą užtikrinti, kad pereinant prie tvarios ekonomikos, kur ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ, daugiau moterų dalyvautų profesiniame mokyme pagal mokymosi visą gyvenimą programas, ir taip gerinti moterų įsidarbinimo galimybes;

| 17. | ragina sudaryti moterims geresnes sąlygas mokytis, kelti kvalifikaciją ir įsidarbinti netradiciniuose sektoriuose bei užimti aukštesnes vadovaujančias pareigas; |
| --- | --- |

17.

ragina sudaryti moterims geresnes sąlygas mokytis, kelti kvalifikaciją ir įsidarbinti netradiciniuose sektoriuose bei užimti aukštesnes vadovaujančias pareigas;

| 18. | ragina Komisiją skatinti dialogą su socialiniais partneriais sprendžiant tokius klausimus, kaip antai darbo užmokesčio nustatymo skaidrumas, moterų darbo ne visą darbo dieną arba terminuotų darbo sutarčių sąlygos, moterų skatinimas dalyvauti ekologiniuose ir inovacijų sektoriuose; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją skatinti dialogą su socialiniais partneriais sprendžiant tokius klausimus, kaip antai darbo užmokesčio nustatymo skaidrumas, moterų darbo ne visą darbo dieną arba terminuotų darbo sutarčių sąlygos, moterų skatinimas dalyvauti ekologiniuose ir inovacijų sektoriuose;

| 19. | primena, kad socialinės ekonomikos įmonės (fondai, savidraudos draugijos, kooperatyvai) gali atlikti pagrindinį vaidmenį atkuriant ekonomiką ir kad šiose įmonėse daugiausia dirba moterys; ragina valstybes nares rengiant ekonomikos atkūrimo politiką rimtai atkreipti dėmesį į šio tipo veiklą; |
| --- | --- |

19.

primena, kad socialinės ekonomikos įmonės (fondai, savidraudos draugijos, kooperatyvai) gali atlikti pagrindinį vaidmenį atkuriant ekonomiką ir kad šiose įmonėse daugiausia dirba moterys; ragina valstybes nares rengiant ekonomikos atkūrimo politiką rimtai atkreipti dėmesį į šio tipo veiklą;

| 20. | pabrėžia, kad svarbu išaiškinti juridinę bendrosios nuosavybės sąvoką, kuri leistų visiškai pripažinti moterų teises žemės ūkio sektoriuje, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; taip pat pabrėžia, kad reikia pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) taip, kad būsimu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, kaip ir pagal Europos socialinio fondo (ESF) nuostatas, būtų galima įgyvendinti moterims skirtas teigiamas priemones, kaip tai buvo daroma ankstesniais laikotarpiais, bet neįmanoma šiuo laikotarpiu, nes šios priemonės turės ypač teigiamą poveikį moterų užimtumui žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad svarbu išaiškinti juridinę bendrosios nuosavybės sąvoką, kuri leistų visiškai pripažinti moterų teises žemės ūkio sektoriuje, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; taip pat pabrėžia, kad reikia pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) taip, kad būsimu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, kaip ir pagal Europos socialinio fondo (ESF) nuostatas, būtų galima įgyvendinti moterims skirtas teigiamas priemones, kaip tai buvo daroma ankstesniais laikotarpiais, bet neįmanoma šiuo laikotarpiu, nes šios priemonės turės ypač teigiamą poveikį moterų užimtumui žemės ūkio sektoriuje;

| 21. | pažymi, kad pirmenybė turi būti teikiama naikinant darbo užmokesčio skirtumą ir todėl apgailestauja, kad Europos Komisija inicijavo nepakankamas pakartotines diskusijas ES lygmeniu peržiūrint esamus teisės aktus dėl vienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio principo taikymo, kaip Europos Parlamentas yra raginęs savo 2009 m. lapkričio 18 d. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad pirmenybė turi būti teikiama naikinant darbo užmokesčio skirtumą ir todėl apgailestauja, kad Europos Komisija inicijavo nepakankamas pakartotines diskusijas ES lygmeniu peržiūrint esamus teisės aktus dėl vienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio principo taikymo, kaip Europos Parlamentas yra raginęs savo 2009 m. lapkričio 18 d. rezoliucijoje;

| 22. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant, kad darbo rinkos nebūtų suskirstytos pagal lytis ir kad būtų kovojama su reiškiniu, kai daug moterų dirba mažai atlyginamus darbus, jau mokykloje skatinant berniukų ir mergaičių susidomėjimą visu galimos profesinės veiklos spektru ir didinant moterų mokymosi galimybes, kad savo profesinės veiklos metu jos galėtų prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkose; reiškia rimtą susirūpinimą dėl esamos neteisingos padėties, kai praėjus daugiau kaip pusei amžiaus po to, kai Bendrijos sutartyse buvo įtvirtintas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas, moteris ES vidutiniškai turėtų dirbti 418 kalendorinių dienų, kad per vienus kalendorinius metus uždirbtų tiek pat, kiek vyras; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant, kad darbo rinkos nebūtų suskirstytos pagal lytis ir kad būtų kovojama su reiškiniu, kai daug moterų dirba mažai atlyginamus darbus, jau mokykloje skatinant berniukų ir mergaičių susidomėjimą visu galimos profesinės veiklos spektru ir didinant moterų mokymosi galimybes, kad savo profesinės veiklos metu jos galėtų prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkose; reiškia rimtą susirūpinimą dėl esamos neteisingos padėties, kai praėjus daugiau kaip pusei amžiaus po to, kai Bendrijos sutartyse buvo įtvirtintas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas, moteris ES vidutiniškai turėtų dirbti 418 kalendorinių dienų, kad per vienus kalendorinius metus uždirbtų tiek pat, kiek vyras;

| 23. | atkakliai tvirtina, kad būtina nedelsiant imtis kovos su diskriminacija darbo užmokesčio atžvilgiu priemonių, t. y. pakeisti dabar galiojančią direktyvą arba parengti sektorinius palaipsniui įgyvendintinus planus, kuriuose būtų aiškiai nustatyti tikslai, pvz., iki 2020 m. 0,5 proc. sumažinti atlyginimų skirtumus siekiant pašalinti tiesioginę ar netiesioginę diskriminaciją ir skatinti sudaryti kolektyvines sutartis, mokyti lyčių lygybės priežiūros pareigūnus, svarstyti moterų ir vyrų nelygybės klausimą atsižvelgiant į atliktą darbą, už kurį nemokamas atlyginimas, parengti lyčių lygybės įmonėse ir kitose darbo vietose planus; mano, kad turi tapti įprasta skaidriai nustatyti atlyginimus, nes taip būtų sustiprinama darbuotojų moterų derybinė pozicija; |
| --- | --- |

23.

atkakliai tvirtina, kad būtina nedelsiant imtis kovos su diskriminacija darbo užmokesčio atžvilgiu priemonių, t. y. pakeisti dabar galiojančią direktyvą arba parengti sektorinius palaipsniui įgyvendintinus planus, kuriuose būtų aiškiai nustatyti tikslai, pvz., iki 2020 m. 0,5 proc. sumažinti atlyginimų skirtumus siekiant pašalinti tiesioginę ar netiesioginę diskriminaciją ir skatinti sudaryti kolektyvines sutartis, mokyti lyčių lygybės priežiūros pareigūnus, svarstyti moterų ir vyrų nelygybės klausimą atsižvelgiant į atliktą darbą, už kurį nemokamas atlyginimas, parengti lyčių lygybės įmonėse ir kitose darbo vietose planus; mano, kad turi tapti įprasta skaidriai nustatyti atlyginimus, nes taip būtų sustiprinama darbuotojų moterų derybinė pozicija;

| 24. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones, kurios leistų išvengti dabartinės paradoksalios situacijos, kai moterys, nors ir turėdamos geresnį išsilavinimą, gauna mažesnį atlyginimą nei vyrai; pabrėžia, jog siekiant užtikrinti optimalų ekonomikos augimą ir tikrai tvarų vystymąsi, reikia visapusiškai išnaudoti moterų karjeros galimybes; |
| --- | --- |

24.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones, kurios leistų išvengti dabartinės paradoksalios situacijos, kai moterys, nors ir turėdamos geresnį išsilavinimą, gauna mažesnį atlyginimą nei vyrai; pabrėžia, jog siekiant užtikrinti optimalų ekonomikos augimą ir tikrai tvarų vystymąsi, reikia visapusiškai išnaudoti moterų karjeros galimybes;

| 25. | pabrėžia, kad moterų atskiros pajamos ir gerai apmokamas darbas labai svarbūs siekiant užtikrinti jų ekonominę nepriklausomybę ir apskritai didesnę moterų ir vyrų lygybę visuomenėje; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad moterų atskiros pajamos ir gerai apmokamas darbas labai svarbūs siekiant užtikrinti jų ekonominę nepriklausomybę ir apskritai didesnę moterų ir vyrų lygybę visuomenėje;

| 26. | ragina valstybes nares taikyti lyčių lygybės principą nacionalinėse pensijų sistemose tiek amžiaus, tiek darbo užmokesčio požiūriu; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares taikyti lyčių lygybės principą nacionalinėse pensijų sistemose tiek amžiaus, tiek darbo užmokesčio požiūriu;

| 27. | ragina ES valstybes nares tinkamai įgyvendinti teisės aktus dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą ir ragina Komisiją taikyti sankcijas valstybėms narėms, kurios nesilaiko šio reikalavimo; |
| --- | --- |

27.

ragina ES valstybes nares tinkamai įgyvendinti teisės aktus dėl vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą ir ragina Komisiją taikyti sankcijas valstybėms narėms, kurios nesilaiko šio reikalavimo;

| 28. | pabrėžia, kad lyčių lygybė yra ne tik įvairovės ir socialinės lygybės klausimas, bet ir būtina sąlyga siekiant strategijoje „ES -2020“ numatytų tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinio solidarumo tikslų; taigi ragina Komisiją stiprinti lyčių aspektą visose strategijos „ES-2020“ dalyse ypač atsižvelgiant į lyčių ypatybes ir nustatyti konkrečias priemones ir tikslus, susijusius su moterų ir vyrų lygybe, kai imamasi visų priemonių siekiant patobulinti Europos užimtumo strategiją; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad lyčių lygybė yra ne tik įvairovės ir socialinės lygybės klausimas, bet ir būtina sąlyga siekiant strategijoje „ES -2020“ numatytų tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinio solidarumo tikslų; taigi ragina Komisiją stiprinti lyčių aspektą visose strategijos „ES-2020“ dalyse ypač atsižvelgiant į lyčių ypatybes ir nustatyti konkrečias priemones ir tikslus, susijusius su moterų ir vyrų lygybe, kai imamasi visų priemonių siekiant patobulinti Europos užimtumo strategiją;

| 29. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares sprendžiant lyčių lygybės klausimą pritarti privalomojo pobūdžio pasiūlymams, o ne neįpareigojančioms strategijoms ir politikos dokumentams; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares sprendžiant lyčių lygybės klausimą pritarti privalomojo pobūdžio pasiūlymams, o ne neįpareigojančioms strategijoms ir politikos dokumentams;

| 30. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų parengti mokymo ir įgyvendinimo priemones, kad visi suinteresuotieji subjektai atitinkamose jų kompetencijos srityse tinkamai atsižvelgtų į moterų ir vyrų lygių galimybių aspektą, taip pat įvertintų konkretų politikos poveikį moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

30.

mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų parengti mokymo ir įgyvendinimo priemones, kad visi suinteresuotieji subjektai atitinkamose jų kompetencijos srityse tinkamai atsižvelgtų į moterų ir vyrų lygių galimybių aspektą, taip pat įvertintų konkretų politikos poveikį moterims ir vyrams;

| 31. | pabrėžia, jog svarbu nustatyti kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir kaupti patikimus lyčių aspektu pagrįstus statistinius duomenis, kuriuos būtų galima palyginti ir prireikus gauti ir kuriais būtų galima naudotis stebint lyčių lygybės aspekto integravimą visose politikos srityse; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, jog svarbu nustatyti kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir kaupti patikimus lyčių aspektu pagrįstus statistinius duomenis, kuriuos būtų galima palyginti ir prireikus gauti ir kuriais būtų galima naudotis stebint lyčių lygybės aspekto integravimą visose politikos srityse;

| 32. | mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su skurdu, siekiant jį panaikinti, ir peržiūrėti makroekonomikos, pinigų, socialinę ir darbo politiką, kuri nulemia skurdą, siekiant užtikrinti moterims ekonominį ir socialinį teisingumą; mano, kad reikėtų persvarstyti metodus, kurie naudojami skurdo lygiui apibrėžti, ir parengti strategijas, kuriomis būtų propaguojamas teisingas pajamų pasidalijimas, užtikrinamos minimalios pajamos, darbo užmokestis ir orumo nežeidžiančios pensijos, sukuriama pakankamai su teisėmis suderinamų aukštos kokybės darbo vietų moterims, užtikrinamos galimybės visoms moterims ir mergaitėms gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, pagerinama socialinė apsauga ir atitinkamos vietos lygmens paslaugos, pvz., lopšeliai, darželiai, dienos centrai, bendruomenės ir laisvalaikio centrai, taip pat pagalbos šeimoms tarnybos; |
| --- | --- |

32.

mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su skurdu, siekiant jį panaikinti, ir peržiūrėti makroekonomikos, pinigų, socialinę ir darbo politiką, kuri nulemia skurdą, siekiant užtikrinti moterims ekonominį ir socialinį teisingumą; mano, kad reikėtų persvarstyti metodus, kurie naudojami skurdo lygiui apibrėžti, ir parengti strategijas, kuriomis būtų propaguojamas teisingas pajamų pasidalijimas, užtikrinamos minimalios pajamos, darbo užmokestis ir orumo nežeidžiančios pensijos, sukuriama pakankamai su teisėmis suderinamų aukštos kokybės darbo vietų moterims, užtikrinamos galimybės visoms moterims ir mergaitėms gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, pagerinama socialinė apsauga ir atitinkamos vietos lygmens paslaugos, pvz., lopšeliai, darželiai, dienos centrai, bendruomenės ir laisvalaikio centrai, taip pat pagalbos šeimoms tarnybos;

| 33. | palankiai vertina Komisijos visoje ES pradėtą kampaniją, siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; tačiau pažymi, kad vis dar esama vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, todėl prašo pradėti svarstymus ES lygmeniu, kuriais būtų siekiama įveikti stereotipus, susijusius su vyrų ir moterų vaidmeniu; taigi pabrėžia, jog svarbu organizuoti visuomenės informavimo kampanijas mokyklose, darbo vietose ir žiniasklaidoje, siekiant kovoti su įsigalėjusiais lyčių stereotipais ir ypač su žeminančiu jų vaizdavimu; atkreipia dėmesį į tai, jog kampanijose reikėtų pabrėžti vyrų vaidmenį užtikrinant sąžiningą šeimos pareigų pasidalijimą ir darbo bei privataus gyvenimo suderinimą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Komisijos visoje ES pradėtą kampaniją, siekiant panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; tačiau pažymi, kad vis dar esama vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, todėl prašo pradėti svarstymus ES lygmeniu, kuriais būtų siekiama įveikti stereotipus, susijusius su vyrų ir moterų vaidmeniu; taigi pabrėžia, jog svarbu organizuoti visuomenės informavimo kampanijas mokyklose, darbo vietose ir žiniasklaidoje, siekiant kovoti su įsigalėjusiais lyčių stereotipais ir ypač su žeminančiu jų vaizdavimu; atkreipia dėmesį į tai, jog kampanijose reikėtų pabrėžti vyrų vaidmenį užtikrinant sąžiningą šeimos pareigų pasidalijimą ir darbo bei privataus gyvenimo suderinimą;

| 34. | mano, kad, atsižvelgiant į demografinius pokyčius, reikia aktyviau naudoti moterų potencialą ir didinti moterų užimtumą, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti 75 proc. 20–64 metų amžiaus moterų ir vyrų užimtumą, kaip suformuluota strategijoje „ES -2020“; taip pat mano, kad žmonėms reikėtų užtikrinti galimybę laisvai pasirinkti turėti vaikų ir kad teisinga darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra yra pagrindinė sąlyga siekiant padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

34.

mano, kad, atsižvelgiant į demografinius pokyčius, reikia aktyviau naudoti moterų potencialą ir didinti moterų užimtumą, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti 75 proc. 20–64 metų amžiaus moterų ir vyrų užimtumą, kaip suformuluota strategijoje „ES -2020“; taip pat mano, kad žmonėms reikėtų užtikrinti galimybę laisvai pasirinkti turėti vaikų ir kad teisinga darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra yra pagrindinė sąlyga siekiant padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje;

| 35. | ragina pateikti konkrečius pasiūlymus siekiant suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą, ypač pagalbos išlaikomiems asmenims ir vaikų globos srityse; |
| --- | --- |

35.

ragina pateikti konkrečius pasiūlymus siekiant suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą, ypač pagalbos išlaikomiems asmenims ir vaikų globos srityse;

| 36. | pabrėžia, kad Europos Komisija ir valstybės narės turi skatinti, remti ir stiprinti moterų vaidmenį socialinės ekonomikos sektoriuje, atsižvelgiant į didelį moterų užimtumą šiame sektoriuje ir jo siūlomų paslaugų, kuriomis skatinama profesinio ir privataus gyvenimo pusiausvyra, svarbą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad Europos Komisija ir valstybės narės turi skatinti, remti ir stiprinti moterų vaidmenį socialinės ekonomikos sektoriuje, atsižvelgiant į didelį moterų užimtumą šiame sektoriuje ir jo siūlomų paslaugų, kuriomis skatinama profesinio ir privataus gyvenimo pusiausvyra, svarbą;

| 37. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai perkeltų į savo teisę įvairius ES teisės aktus, kuriais reglamentuojamas darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas, ir suvienodintų vyrų ir moterų darbo sąlygas; |
| --- | --- |

37.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai perkeltų į savo teisę įvairius ES teisės aktus, kuriais reglamentuojamas darbo ir asmeninio gyvenimo derinimas, ir suvienodintų vyrų ir moterų darbo sąlygas;

| 38. | pažymi, kad darbas ne visą darbo dieną gali turėti neigiamų asmeninių pasekmių, pavyzdžiui, susijusių su karjeros kliūtimis ir skurdu senatvėje, arba, kita vertus, dėl nepakankamų pajamų – ligos atveju arba netekus darbo – pragyvenimui užtikrinti gali prireikti papildomos valstybės paramos; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad darbas ne visą darbo dieną gali turėti neigiamų asmeninių pasekmių, pavyzdžiui, susijusių su karjeros kliūtimis ir skurdu senatvėje, arba, kita vertus, dėl nepakankamų pajamų – ligos atveju arba netekus darbo – pragyvenimui užtikrinti gali prireikti papildomos valstybės paramos;

| 39. | pabrėžia informavimo kampanijų svarbą siekiant užtikrinti lyčių neutralumą tradicinėse vyriškose ar moteriškose profesijose arba veiklos srityse; taip pat ragina valstybes nares pradėti debatus apie kalbos vaidmenį stereotipų įsitvirtinimui, ypač apie tam tikrų profesijų pavadinimų feminizavimą arba maskulinizavimą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia informavimo kampanijų svarbą siekiant užtikrinti lyčių neutralumą tradicinėse vyriškose ar moteriškose profesijose arba veiklos srityse; taip pat ragina valstybes nares pradėti debatus apie kalbos vaidmenį stereotipų įsitvirtinimui, ypač apie tam tikrų profesijų pavadinimų feminizavimą arba maskulinizavimą;

| 40. | ragina valstybines ir privačias įstaigas įtraukti lyčių lygybės įgyvendinimo planus į savo vidaus taisykles ir veiklą reglamentuojančius aktus, kartu pateikiant konkrečius trumpalaikius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus, bei kasmet atlikti šių planų įgyvendinimo analizę; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybines ir privačias įstaigas įtraukti lyčių lygybės įgyvendinimo planus į savo vidaus taisykles ir veiklą reglamentuojančius aktus, kartu pateikiant konkrečius trumpalaikius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus, bei kasmet atlikti šių planų įgyvendinimo analizę;

| 41. | ragina pateikti konkrečius pasiūlymus siekiant suderinti darbą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą ir skatinti geresnį vyrų ir moterų profesinių, šeimos ir socialinių pareigų pasidalijimą, ypač pagalbos išlaikomiems asmenims ir vaikų globos srityse; |
| --- | --- |

41.

ragina pateikti konkrečius pasiūlymus siekiant suderinti darbą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą ir skatinti geresnį vyrų ir moterų profesinių, šeimos ir socialinių pareigų pasidalijimą, ypač pagalbos išlaikomiems asmenims ir vaikų globos srityse;

| 42. | ragina valstybes nares remti nepalankioje padėtyje atsidūrusias gyventojų grupes, pavyzdžiui, nėščias moteris arba motinas, kurioms vienoms tenka atsakomybė už šeimą, ir sudaryti joms sąlygas rasti padorų ir ilgalaikį darbą, kuris leistų joms derinti profesinį ir šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares remti nepalankioje padėtyje atsidūrusias gyventojų grupes, pavyzdžiui, nėščias moteris arba motinas, kurioms vienoms tenka atsakomybė už šeimą, ir sudaryti joms sąlygas rasti padorų ir ilgalaikį darbą, kuris leistų joms derinti profesinį ir šeimos gyvenimą;

| 43. | mano, kad norint geriau suderinti darbą ir priežiūrą, būtina gerinti vaiko priežiūrai skirtų atostogų sąlygas; taigi ragina Tarybą kuo skubiau priimti bendrąją poziciją dėl 2010 m. spalio 20 d. Parlamento pozicijos (16) dėl Tarybos direktyvos 92/85/EEB persvarstymo; |
| --- | --- |

43.

mano, kad norint geriau suderinti darbą ir priežiūrą, būtina gerinti vaiko priežiūrai skirtų atostogų sąlygas; taigi ragina Tarybą kuo skubiau priimti bendrąją poziciją dėl 2010 m. spalio 20 d. Parlamento pozicijos (16) dėl Tarybos direktyvos 92/85/EEB persvarstymo;

| 44. | ragina valstybes nares skatinti įsteigti arba gerinti vaikų priežiūros įstaigas, tokias kaip lopšelius arba vaikų darželius, taip pat vyresniems ir kitiems priklausomiems asmenims skirtas įstaigas, kad tokiu metu, kuris atitinka pilną darbo dieną būtų teikiamos kokybiškos ir prieinamos paslaugos kuo daugiau žmonių; mano, kad šios įstaigos – tai didžiulė parama tėvams ir turėtų jiems padėti patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares skatinti įsteigti arba gerinti vaikų priežiūros įstaigas, tokias kaip lopšelius arba vaikų darželius, taip pat vyresniems ir kitiems priklausomiems asmenims skirtas įstaigas, kad tokiu metu, kuris atitinka pilną darbo dieną būtų teikiamos kokybiškos ir prieinamos paslaugos kuo daugiau žmonių; mano, kad šios įstaigos – tai didžiulė parama tėvams ir turėtų jiems padėti patekti į darbo rinką;

| 45. | pabrėžia, kad šeima yra mūsų visuomenės pagrindas ir ji neatsiejamai susijusi su vertybių perdavimu ir solidariu bendradarbiavimu; pabrėžia, kad svarbus žingsnis siekiant suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą ir užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo sąlygas moterims ir vyrams yra lankstaus darbo laiko nustatymas ir nuotolinio darbo galimybių sudarymas, taip pat vaikų priežiūros plėtra ir profesijos statuso suteikimas vyresnio amžiaus žmonių priežiūrai namuose; apgailestauja, kad nesant atitinkamų atostogas, vaiko priežiūros atostogas ir lanksčią abiejų tėvų darbo tvarką reglamentuojančių nuostatų moterys dažnai negali aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir dirbti visą darbo dieną; mano, kad tam reikia keisti verslo kultūrą, susijusią su moterų įdarbinimu ir jų užimtumu; taigi ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad dėl ekonominės ir finansinės krizės nebūtų mažinamos socialinės išmokos ar ribojamos socialinės paslaugos, susijusios su vaikų priežiūra ir pagalba pagyvenusiems ir pažeidžiamiems žmonėms; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad šeima yra mūsų visuomenės pagrindas ir ji neatsiejamai susijusi su vertybių perdavimu ir solidariu bendradarbiavimu; pabrėžia, kad svarbus žingsnis siekiant suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą ir užtikrinti vienodas dalyvavimo darbo rinkoje, mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo sąlygas moterims ir vyrams yra lankstaus darbo laiko nustatymas ir nuotolinio darbo galimybių sudarymas, taip pat vaikų priežiūros plėtra ir profesijos statuso suteikimas vyresnio amžiaus žmonių priežiūrai namuose; apgailestauja, kad nesant atitinkamų atostogas, vaiko priežiūros atostogas ir lanksčią abiejų tėvų darbo tvarką reglamentuojančių nuostatų moterys dažnai negali aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir dirbti visą darbo dieną; mano, kad tam reikia keisti verslo kultūrą, susijusią su moterų įdarbinimu ir jų užimtumu; taigi ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad dėl ekonominės ir finansinės krizės nebūtų mažinamos socialinės išmokos ar ribojamos socialinės paslaugos, susijusios su vaikų priežiūra ir pagalba pagyvenusiems ir pažeidžiamiems žmonėms;

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti teigiamas moterims ir vyrams priemones, ypač siekiant palengvinti jų grįžimą į darbą po šeimai skirto laikotarpio (vaikų auginimas, ir (arba) sergančio ar neįgalaus šeimos nario priežiūra), skatinant integravimo ir reintegravimo į darbo rinką politiką, kad šie asmenys galėtų vėl tapti finansiškai nepriklausomi; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ir valstybes nares priimti teigiamas moterims ir vyrams priemones, ypač siekiant palengvinti jų grįžimą į darbą po šeimai skirto laikotarpio (vaikų auginimas, ir (arba) sergančio ar neįgalaus šeimos nario priežiūra), skatinant integravimo ir reintegravimo į darbo rinką politiką, kad šie asmenys galėtų vėl tapti finansiškai nepriklausomi;

| 47. | pabrėžia išsilavinimo svarbą ir tai, kad jam tenka pagrindinis vaidmuo siekiant nuo pat mažumės vaikams įskiepyti moterų ir vyrų lygybės sąvoką ir toleranciją skirtingoms kultūroms bei išaiškinti diskriminacijos ir išankstinio nusistatymo daromą žalą; ragina valstybes nares diegti švietimo programas, taip pat informavimo viso mokymosi laikotarpiu programas siekiant populiarinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 23 straipsnyje, įtvirtintas vertybes; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia išsilavinimo svarbą ir tai, kad jam tenka pagrindinis vaidmuo siekiant nuo pat mažumės vaikams įskiepyti moterų ir vyrų lygybės sąvoką ir toleranciją skirtingoms kultūroms bei išaiškinti diskriminacijos ir išankstinio nusistatymo daromą žalą; ragina valstybes nares diegti švietimo programas, taip pat informavimo viso mokymosi laikotarpiu programas siekiant populiarinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 23 straipsnyje, įtvirtintas vertybes;

| 48. | pabrėžia, kad būtina suteikti jaunimui laisvę rinktis profesiją; šiuo klausimu primena, kad svarbu, jog mokytojai savaime nenukreiptų mokinių rinktis profesiją pagal lyčių stereotipus ir kad būtų atkreipiamas dėmesys į visas įmanomas įsidarbinimo galimybes; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad būtina suteikti jaunimui laisvę rinktis profesiją; šiuo klausimu primena, kad svarbu, jog mokytojai savaime nenukreiptų mokinių rinktis profesiją pagal lyčių stereotipus ir kad būtų atkreipiamas dėmesys į visas įmanomas įsidarbinimo galimybes;

| 49. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad merginos automatiškai nesirinktų studijų ir darbo, kurie tradiciškai laikomi moteriškais, tuo tikslu švietimo sektoriuje organizuojant informavimo programas; |
| --- | --- |

49.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad merginos automatiškai nesirinktų studijų ir darbo, kurie tradiciškai laikomi moteriškais, tuo tikslu švietimo sektoriuje organizuojant informavimo programas;

| 50. | pabrėžia, jog reikia dėti daugiau pastangų ES mastu siekiant padidinti moterų skaičių politikos sferoje; todėl skatina, kad moterys dalyvautų visose ES institucijose, ypač eitų vadovaujančias pareigas; pabrėžia, kad reikėtų dėti papildomų pastangų valstybių narių, regionų ir savivaldybių lygmeniu; ragina nustatyti privalomus tikslus, kad būtų užtikrintas vienodas moterų ir vyrų atstovavimas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad taikant kvotas daromas teigiamas poveikis moterų galimybėms atstovauti; taigi atkreipia dėmesį į tai, kad taikant rinkimų kvotas daromas teigiamas poveikis moterų galimybėms atstovauti; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, jog reikia dėti daugiau pastangų ES mastu siekiant padidinti moterų skaičių politikos sferoje; todėl skatina, kad moterys dalyvautų visose ES institucijose, ypač eitų vadovaujančias pareigas; pabrėžia, kad reikėtų dėti papildomų pastangų valstybių narių, regionų ir savivaldybių lygmeniu; ragina nustatyti privalomus tikslus, kad būtų užtikrintas vienodas moterų ir vyrų atstovavimas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad taikant kvotas daromas teigiamas poveikis moterų galimybėms atstovauti; taigi atkreipia dėmesį į tai, kad taikant rinkimų kvotas daromas teigiamas poveikis moterų galimybėms atstovauti;

| 51. | primena, kad tik 3 proc. didelių įmonių vadovauja moterys; todėl atkreipia dėmesį į Norvegijos, kuri nuo 2003 m. sėkmingai įgyvendina kvotų politiką, siekdama užtikrinti lyčių lygybę įmonių valdybose, pavyzdį, kuriuo jau pasekė Ispanija ir Prancūzija; ragina valstybes nares imtis realių priemonių, pvz., kvotų sistemos, kuriomis būtų užtikrinama, kad didelėse įmonėse, įtrauktose į biržos sąrašus, ir apskritai įmonių valdybose, ypač tų, kurių akcininkė yra valstybė, dirbtų daugiau moterų; |
| --- | --- |

51.

primena, kad tik 3 proc. didelių įmonių vadovauja moterys; todėl atkreipia dėmesį į Norvegijos, kuri nuo 2003 m. sėkmingai įgyvendina kvotų politiką, siekdama užtikrinti lyčių lygybę įmonių valdybose, pavyzdį, kuriuo jau pasekė Ispanija ir Prancūzija; ragina valstybes nares imtis realių priemonių, pvz., kvotų sistemos, kuriomis būtų užtikrinama, kad didelėse įmonėse, įtrauktose į biržos sąrašus, ir apskritai įmonių valdybose, ypač tų, kurių akcininkė yra valstybė, dirbtų daugiau moterų;

| 52. | pabrėžia, jog siekiant panaikinti su užimtumu susijusią lyčių nelygybę valstybėse narėse būtina parengti įstatymais įtvirtintus lyčių lygybės įmonėse ir sektoriuose įgyvendinimo planus, kuriuos inicijuotų ir kontroliuotų socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, jog siekiant panaikinti su užimtumu susijusią lyčių nelygybę valstybėse narėse būtina parengti įstatymais įtvirtintus lyčių lygybės įmonėse ir sektoriuose įgyvendinimo planus, kuriuos inicijuotų ir kontroliuotų socialiniai partneriai;

| 53. | pabrėžia, kad valstybėms narėms reikia imtis priemonių, ypač pasitelkus teisės aktus, kad būtų nustatyti privalomi tikslai ir užtikrinta vyrų ir moterų, užimančių vadovaujančias pareigas įmonėse, viešojo administravimo įstaigose ir politiniuose organuose, lygybė; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad valstybėms narėms reikia imtis priemonių, ypač pasitelkus teisės aktus, kad būtų nustatyti privalomi tikslai ir užtikrinta vyrų ir moterų, užimančių vadovaujančias pareigas įmonėse, viešojo administravimo įstaigose ir politiniuose organuose, lygybė;

| 54. | ragina valstybes nares nustatyti įmones, kurios skatina moterų ir vyrų lygybę ir darbo, šeimos bei asmeninio gyvenimo derinimą, ir plačiai skleisti geriausią patirtį, ypač tarpininkaujant pramonės ir prekybos rūmams; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares nustatyti įmones, kurios skatina moterų ir vyrų lygybę ir darbo, šeimos bei asmeninio gyvenimo derinimą, ir plačiai skleisti geriausią patirtį, ypač tarpininkaujant pramonės ir prekybos rūmams;

| 55. | palankiai vertina bendras diskusijas dėl moterų, turinčių vadovaujamąsias pozicijas pramonėje, dalies didinimo ir ragina šiuo tikslu nustatyti įmonėse savanorišką kvotą, grindžiamą darbuotojų sudėtimi pagal lytį; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina bendras diskusijas dėl moterų, turinčių vadovaujamąsias pozicijas pramonėje, dalies didinimo ir ragina šiuo tikslu nustatyti įmonėse savanorišką kvotą, grindžiamą darbuotojų sudėtimi pagal lytį;

| 56. | ragina nacionaliniu ir Europos lygmenimis imtis priemonių skatinti moterų verslumą, sukuriant mokymų ir profesinio bei teisinio konsultavimo struktūras ir sudarant palankesnes sąlygas gauti valstybės ir privatų finansavimą; |
| --- | --- |

56.

ragina nacionaliniu ir Europos lygmenimis imtis priemonių skatinti moterų verslumą, sukuriant mokymų ir profesinio bei teisinio konsultavimo struktūras ir sudarant palankesnes sąlygas gauti valstybės ir privatų finansavimą;

| 57. | skatina subjektus, propaguojančius moterų ir vyrų lygybę, nuolat tarpusavyje keistis informacija ir patirtimi, kad būtų taikoma geroji patirtis privačiame ir viešajame sektoriuose visais lygmenimis: Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos; |
| --- | --- |

57.

skatina subjektus, propaguojančius moterų ir vyrų lygybę, nuolat tarpusavyje keistis informacija ir patirtimi, kad būtų taikoma geroji patirtis privačiame ir viešajame sektoriuose visais lygmenimis: Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos;

| 58. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų moterų grupėms: moterims su negalia, pagyvenusioms moterims, imigrantėms, lesbietėms, biseksualėms ir transseksualėms bei tautinėms mažumoms priklausančioms moterims, taip pat moterims, turinčioms mažai įgūdžių arba visai jų neturinčioms ir prižiūrinčioms priklausomus asmenis, – tai specialiosios moterų grupės, kurioms reikia priemonių, pritaikytų prie jų sąlygų; ragina Komisiją užtikrinti tęstinumą, kad 2011-aisiais, Europos savanoriškos veiklos metais, taip pat būtų skatinama moterų ir vyrų lygybė; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų moterų grupėms: moterims su negalia, pagyvenusioms moterims, imigrantėms, lesbietėms, biseksualėms ir transseksualėms bei tautinėms mažumoms priklausančioms moterims, taip pat moterims, turinčioms mažai įgūdžių arba visai jų neturinčioms ir prižiūrinčioms priklausomus asmenis, – tai specialiosios moterų grupės, kurioms reikia priemonių, pritaikytų prie jų sąlygų; ragina Komisiją užtikrinti tęstinumą, kad 2011-aisiais, Europos savanoriškos veiklos metais, taip pat būtų skatinama moterų ir vyrų lygybė;

| 59. | ragina Komisiją remti valstybes nares, kurios, gerindamos prieigą prie švietimo ir profesinio mokymo, suteikia daugiau profesinių perspektyvų remtinoms moterims, pavyzdžiui, imigrantėms, tautinėms mažumoms priklausančioms moterims, neįgalioms moterims ir vienišoms motinoms ir drauge didina jų galimybes būti ekonomiškai savarankiškomis; atkreipia dėmesį į daugialypę diskriminaciją, kurią patiria imigrantės, susiduriančios su diskriminacija ne tik dėl lyties, bet ir dėl etninės priklausomybės, rasės ir dažnai net dėl amžiaus; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją remti valstybes nares, kurios, gerindamos prieigą prie švietimo ir profesinio mokymo, suteikia daugiau profesinių perspektyvų remtinoms moterims, pavyzdžiui, imigrantėms, tautinėms mažumoms priklausančioms moterims, neįgalioms moterims ir vienišoms motinoms ir drauge didina jų galimybes būti ekonomiškai savarankiškomis; atkreipia dėmesį į daugialypę diskriminaciją, kurią patiria imigrantės, susiduriančios su diskriminacija ne tik dėl lyties, bet ir dėl etninės priklausomybės, rasės ir dažnai net dėl amžiaus;

| 60. | ragina už lygybės klausimus atsakingas nacionalines, regionines ir vietos institucijas patvirtinti integruotas strategijas, kurios leistų geriau reaguoti daugialypės diskriminacijos atvejais ir geriau juos nagrinėti; taip pat pabrėžia, kad šios institucijos turėtų pasiūlyti mokymus teisėjams, teisininkams ir visam personalui, kad jie galėtų nustatyti, iš anksto numatyti ir spręsti daugialypės diskriminacijos situacijas; |
| --- | --- |

60.

ragina už lygybės klausimus atsakingas nacionalines, regionines ir vietos institucijas patvirtinti integruotas strategijas, kurios leistų geriau reaguoti daugialypės diskriminacijos atvejais ir geriau juos nagrinėti; taip pat pabrėžia, kad šios institucijos turėtų pasiūlyti mokymus teisėjams, teisininkams ir visam personalui, kad jie galėtų nustatyti, iš anksto numatyti ir spręsti daugialypės diskriminacijos situacijas;

| 61. | primena, kad neįgaliosios moterys dažnai diskriminuojamos socialinio, kultūrinio, politinio ir profesinio gyvenimo srityse; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti konkrečių pasiūlymų siekiant pagerinti šių moterų padėtį; |
| --- | --- |

61.

primena, kad neįgaliosios moterys dažnai diskriminuojamos socialinio, kultūrinio, politinio ir profesinio gyvenimo srityse; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti konkrečių pasiūlymų siekiant pagerinti šių moterų padėtį;

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikant ES romų įtraukties strategiją skirti ypatingą dėmesį romų moterims; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikant ES romų įtraukties strategiją skirti ypatingą dėmesį romų moterims;

| 63. | atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Pagrindinių teisių agentūros pranešimais, transseksualai išlieka labiausiai atskirta ir persekiojama socialinė grupė, dažnai susidurianti su panieka, atstūmimu ir smurtu; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis agentūros rekomendacijų ir užtikrinti geresnę ir aiškesnę apsaugą nuo diskriminacijos dėl lyties; |
| --- | --- |

63.

atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Pagrindinių teisių agentūros pranešimais, transseksualai išlieka labiausiai atskirta ir persekiojama socialinė grupė, dažnai susidurianti su panieka, atstūmimu ir smurtu; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis agentūros rekomendacijų ir užtikrinti geresnę ir aiškesnę apsaugą nuo diskriminacijos dėl lyties;

| 64. | mano, kad moterys ir vyrai privalo turėti galimybę gauti tinkamos informacijos apie reprodukcinę sveikatą ir paramos šioje srityje ir kad moterys privalo turėti vienodas su vyrais teises ir galimybes naudotis paslaugomis šioje srityje; pabrėžia, kad moterims privalo būti suteikta galimybė kontroliuoti savo lytines ir reprodukcines teises, t. y. naudojant kontracepciją ir turint galimybę atlikti abortus; ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti priemones ir veiksmus, kurie padėtų geriau informuoti vyrus apie jų pareigas lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimais; |
| --- | --- |

64.

mano, kad moterys ir vyrai privalo turėti galimybę gauti tinkamos informacijos apie reprodukcinę sveikatą ir paramos šioje srityje ir kad moterys privalo turėti vienodas su vyrais teises ir galimybes naudotis paslaugomis šioje srityje; pabrėžia, kad moterims privalo būti suteikta galimybė kontroliuoti savo lytines ir reprodukcines teises, t. y. naudojant kontracepciją ir turint galimybę atlikti abortus; ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti priemones ir veiksmus, kurie padėtų geriau informuoti vyrus apie jų pareigas lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimais;

| 65. | primena, kad smurtas prieš moteris yra pati didžiausia kliūtis moterų ir vyrų lygybei pasiekti; ragina Komisiją pradėti rengti pasiūlymą dėl bendros direktyvos dėl visų formų (fizinio, seksualinio ar psichologinio) smurto prieš moteris (ypač prekybos moterimis) prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

65.

primena, kad smurtas prieš moteris yra pati didžiausia kliūtis moterų ir vyrų lygybei pasiekti; ragina Komisiją pradėti rengti pasiūlymą dėl bendros direktyvos dėl visų formų (fizinio, seksualinio ar psichologinio) smurto prieš moteris (ypač prekybos moterimis) prevencijos ir kovos su juo;

| 66. | palankiai vertina Bendrijos ir valstybių narių lygmenimis įdėtas pastangas kovojant su smurtu prieš moteris, tačiau pabrėžia, kad šis reiškinys ir toliau lieka pati didžiausia neišspręsta problema, ir ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų užtikrinta galimybė gauti paramos paslaugas, skirtas užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir apsaugoti moteris nuo tokio smurto, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso, rasės, amžiaus, seksualinės orientacijos, etninės kilmės arba religijos; palankiai vertina tai, kad pradėtos diskusijos apie tokį smurtą, ypač sukūrus Europos apsaugos orderį ir priėmus Direktyvą dėl prekybos žmonėmis; ragina Sąjungai pirmininkausiančias šalis tęsti šį darbą; pabrėžia, kad Taryba ir Komisija turėtų pritarti Europos Parlamento pasiektam susitarimui dėl Europos apsaugos orderio, kad Direktyva galėtų kuo greičiau įsigalioti; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina Bendrijos ir valstybių narių lygmenimis įdėtas pastangas kovojant su smurtu prieš moteris, tačiau pabrėžia, kad šis reiškinys ir toliau lieka pati didžiausia neišspręsta problema, ir ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų užtikrinta galimybė gauti paramos paslaugas, skirtas užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir apsaugoti moteris nuo tokio smurto, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso, rasės, amžiaus, seksualinės orientacijos, etninės kilmės arba religijos; palankiai vertina tai, kad pradėtos diskusijos apie tokį smurtą, ypač sukūrus Europos apsaugos orderį ir priėmus Direktyvą dėl prekybos žmonėmis; ragina Sąjungai pirmininkausiančias šalis tęsti šį darbą; pabrėžia, kad Taryba ir Komisija turėtų pritarti Europos Parlamento pasiektam susitarimui dėl Europos apsaugos orderio, kad Direktyva galėtų kuo greičiau įsigalioti;

| 67. | dar kartą ragina Komisiją per artimiausius ketverius metus paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus; pabrėžia, kad tai padidins Europos piliečių sąmoningumą ir mobilizuos vyriausybes kovai su smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

67.

dar kartą ragina Komisiją per artimiausius ketverius metus paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus; pabrėžia, kad tai padidins Europos piliečių sąmoningumą ir mobilizuos vyriausybes kovai su smurtu prieš moteris;

| 68. | pabrėžia, kad visose ES valstybėse svarbu atlikti plataus masto apklausą ir, naudojant bendrą metodiką, nustatyti realų problemos mastą; atkreipia dėmesį į tai, kokį svarbų darbą šioje srityje atliks Europos smurto lyties pagrindu stebėsenos centras, teiksiantis kokybiškus statistinius duomenis, kurių pagrindu bus imamasi politinių priemonių sprendžiant šią socialinę problemą; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad visose ES valstybėse svarbu atlikti plataus masto apklausą ir, naudojant bendrą metodiką, nustatyti realų problemos mastą; atkreipia dėmesį į tai, kokį svarbų darbą šioje srityje atliks Europos smurto lyties pagrindu stebėsenos centras, teiksiantis kokybiškus statistinius duomenis, kurių pagrindu bus imamasi politinių priemonių sprendžiant šią socialinę problemą;

| 69. | ragina valstybes nares užtikrinti geresnį sveikatos priežiūros, socialinių darbuotojų, policijos, ir teismo įstaigų darbuotojų rengimą ir gerai koordinuotą bendradarbiavimą, kad jie galėtų reaguoti visais smurto prieš moteris, įskaitant žiaurų ir retą fizinį ir psichologinį smurtą, tokį kaip apipylimas sieros rūgštimi, atvejais; |
| --- | --- |

69.

ragina valstybes nares užtikrinti geresnį sveikatos priežiūros, socialinių darbuotojų, policijos, ir teismo įstaigų darbuotojų rengimą ir gerai koordinuotą bendradarbiavimą, kad jie galėtų reaguoti visais smurto prieš moteris, įskaitant žiaurų ir retą fizinį ir psichologinį smurtą, tokį kaip apipylimas sieros rūgštimi, atvejais;

| 70. | pabrėžia, kad labai svarbu valstybėms narėms ir regiono bei vietos valdžios institucijoms imtis veiksmų ir padėti moterims, kurios patyrė smurtą, iš naujo integruotis į darbo rinką, šiuo tikslu panaudojant tokias programas, kaip antai ESF arba PROGRESS; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad labai svarbu valstybėms narėms ir regiono bei vietos valdžios institucijoms imtis veiksmų ir padėti moterims, kurios patyrė smurtą, iš naujo integruotis į darbo rinką, šiuo tikslu panaudojant tokias programas, kaip antai ESF arba PROGRESS;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti programas, padedančias moterų organizacijoms ir visai pilietinei visuomenei bendradarbiauti ir dalyvauti procesuose, siekiant įtraukti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti programas, padedančias moterų organizacijoms ir visai pilietinei visuomenei bendradarbiauti ir dalyvauti procesuose, siekiant įtraukti lyčių aspektą;

| 72. | pabrėžia poreikį į Europos Sąjungos išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politiką įtraukti lyčių aspektą ir kovoti su smurtu dėl lyties; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia poreikį į Europos Sąjungos išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politiką įtraukti lyčių aspektą ir kovoti su smurtu dėl lyties;

| 73. | prašo Europos Komisijos raginti valstybes nares visoje žiniasklaidoje ir ypač reklamoje bei reklaminiuose pranešimuose skatinti vaizduoti moteris taip, kad būtų gerbiamas jų orumas, įvairiapusiškumas ir tapatybė; |
| --- | --- |

73.

prašo Europos Komisijos raginti valstybes nares visoje žiniasklaidoje ir ypač reklamoje bei reklaminiuose pranešimuose skatinti vaizduoti moteris taip, kad būtų gerbiamas jų orumas, įvairiapusiškumas ir tapatybė;

| 74. | ragina Komisiją ir biudžeto valdymo instituciją sudarant biudžetą ir naują ES daugiametę finansinę programą laikytis biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą reikalavimų; ragina valstybes nares sekti šiuo pavyzdžiu sudarant nacionalinį valstybės biudžetą; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją ir biudžeto valdymo instituciją sudarant biudžetą ir naują ES daugiametę finansinę programą laikytis biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą reikalavimų; ragina valstybes nares sekti šiuo pavyzdžiu sudarant nacionalinį valstybės biudžetą;

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

75.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  2010 m. kovo 3 d. Europos Sąjungos Tarybos dokumentas Nr. 5731/10.

(2)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(3)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(4)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(5)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(6)  OL L 180, 2010 7 15, p. 1.

(7)  OL L 68, 2010 3 18, p. 13.

(8)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(9)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 35.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0231.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0232.

(12)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 56.

(13)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 35.

(14)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0484.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/77

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisMoterų skurdas

P7_TA(2011)0086

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (2010/2162(INI))

2012/C 199 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 151, 153 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 151, 153 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekine vykusios ketvirtosios pasaulinės konferencijos moterų klausimais deklaraciją ir veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekine vykusios ketvirtosios pasaulinės konferencijos moterų klausimais deklaraciją ir veiksmų programą,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač į 1 tikslą (panaikinti kraštutinį skurdą ir badą) ir 3 tikslą (skatinti lyčių lygybę), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač į 1 tikslą (panaikinti kraštutinį skurdą ir badą) ir 3 tikslą (skatinti lyčių lygybę),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1558 dėl moterų skurdo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1558 dėl moterų skurdo,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 283/2010/ES, nustatantį Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 283/2010/ES, nustatantį Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 30 d. Tarybos išvadų projektą dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos institucijų vykdomo Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūros. Su moterimis ir skurdu susiję rodikliai (13947/07), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 30 d. Tarybos išvadų projektą dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos institucijų vykdomo Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūros. Su moterimis ir skurdu susiję rodikliai (13947/07),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008)0638),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie Komisijos ataskaitos „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (SEC(2009)1706), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie Komisijos ataskaitos „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (SEC(2009)1706),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus, pridedamus prie Komisijos komunikato dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (SEC(2010)1079) ir (SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus, pridedamus prie Komisijos komunikato dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (SEC(2010)1079) ir (SEC(2010)1080),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 24 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Antrasis gyvenimo kokybės Europoje tyrimas. Šeimos gyvenimas ir darbas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 24 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Antrasis gyvenimo kokybės Europoje tyrimas. Šeimos gyvenimas ir darbas“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0031/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0031/2011),

| A. | kadangi pagal minėtą Sprendimą Nr. 1098/2008/EB vykdant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų veiklą turėjo būti atsižvelgiama į tai, kad moterys ir vyrai patiria nevienodą skurdo ir socialinės atskirties grėsmę ir kad jų aspektai skirtingi; kadangi 85 mln. europiečių gyvena žemiau skurdo ribos, o 17 proc. visų 27 ES šalyse gyvenančių moterų priskiriamos skurstantiesiems; taip pat kadangi per pastaruosius dešimt metų skurstančių moterų skaičius neproporcingai padidėjo, palyginti su vyrų skaičiumi; kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis ir daro didelį poveikį vaikams tolesniame gyvenime, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal minėtą Sprendimą Nr. 1098/2008/EB vykdant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų veiklą turėjo būti atsižvelgiama į tai, kad moterys ir vyrai patiria nevienodą skurdo ir socialinės atskirties grėsmę ir kad jų aspektai skirtingi; kadangi 85 mln. europiečių gyvena žemiau skurdo ribos, o 17 proc. visų 27 ES šalyse gyvenančių moterų priskiriamos skurstantiesiems; taip pat kadangi per pastaruosius dešimt metų skurstančių moterų skaičius neproporcingai padidėjo, palyginti su vyrų skaičiumi; kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis ir daro didelį poveikį vaikams tolesniame gyvenime,

| B. | kadangi Europos Sąjunga patiria didelę ekonomikos, finansų ir socialinę krizę, kuri daro žalą ypač moterų darbui ir asmeniniam gyvenimui, nes jos dažniau dirba atsitiktinius darbus, yra dažniau atleidžiamos iš darbo ir mažiau apdraustos socialinės apsaugos sistemose; be to, kadangi šio ekonominio nuosmukio metu asmenys, kuriems jau grėsė skurdas, tarp kurių dauguma moterys, dabar yra dar pažeidžiamesni, ypač tos grupės, kurios susiduria su daugybe sunkumų, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga patiria didelę ekonomikos, finansų ir socialinę krizę, kuri daro žalą ypač moterų darbui ir asmeniniam gyvenimui, nes jos dažniau dirba atsitiktinius darbus, yra dažniau atleidžiamos iš darbo ir mažiau apdraustos socialinės apsaugos sistemose; be to, kadangi šio ekonominio nuosmukio metu asmenys, kuriems jau grėsė skurdas, tarp kurių dauguma moterys, dabar yra dar pažeidžiamesni, ypač tos grupės, kurios susiduria su daugybe sunkumų,

| C. | kadangi taupymo priemonės, įgyvendinamos visoje ES, turės ypač neigiamą poveikį moterims, kurios dominuoja viešajame sektoriuje ir kaip darbuotojos, ir kaip paslaugų gavėjos, |
| --- | --- |

C.

kadangi taupymo priemonės, įgyvendinamos visoje ES, turės ypač neigiamą poveikį moterims, kurios dominuoja viešajame sektoriuje ir kaip darbuotojos, ir kaip paslaugų gavėjos,

| D. | kadangi kova su skurdu yra vienas iš penkių Komisijos pasiūlytų įvertinamų strategijos „ES 2020“ tikslų; kadangi 10-ąja strategijos „Europa 2020“ integruota gaire (socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu) būtų skatinama patvirtinti nacionalines politikos priemones, siekiant apsaugoti ypač moteris nuo skurdo grėsmės ir užtikrinti pajamas šeimoms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, arba pagyvenusioms moterims, |
| --- | --- |

D.

kadangi kova su skurdu yra vienas iš penkių Komisijos pasiūlytų įvertinamų strategijos „ES 2020“ tikslų; kadangi 10-ąja strategijos „Europa 2020“ integruota gaire (socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu) būtų skatinama patvirtinti nacionalines politikos priemones, siekiant apsaugoti ypač moteris nuo skurdo grėsmės ir užtikrinti pajamas šeimoms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, arba pagyvenusioms moterims,

| E. | kadangi vyrų ir moterų lygybė – tai ginklas kovojant su moterų skurdu, nes daro teigiamą poveikį darbo našumui ir ekonomikos augimui bei skatina moterų dalyvavimą darbo rinkoje, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos, |
| --- | --- |

E.

kadangi vyrų ir moterų lygybė – tai ginklas kovojant su moterų skurdu, nes daro teigiamą poveikį darbo našumui ir ekonomikos augimui bei skatina moterų dalyvavimą darbo rinkoje, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos,

| F. | kadangi vidutinis moterų užimtumas yra 59,1 proc., kadangi nuo 2000 m. vidutinis moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebėra didelis ir 2010 m. jis ES siekė beveik 18 proc., o kai kuriose valstybėse narėse – daugiau nei 30 proc., o vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principas yra vienas iš pagrindinių Europos sutartyse nustatytų principų; kadangi moterys tiesiogiai patiria pagal lytį susiskaldžiusios darbo rinkos padarinius, |
| --- | --- |

F.

kadangi vidutinis moterų užimtumas yra 59,1 proc., kadangi nuo 2000 m. vidutinis moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebėra didelis ir 2010 m. jis ES siekė beveik 18 proc., o kai kuriose valstybėse narėse – daugiau nei 30 proc., o vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principas yra vienas iš pagrindinių Europos sutartyse nustatytų principų; kadangi moterys tiesiogiai patiria pagal lytį susiskaldžiusios darbo rinkos padarinius,

| G. | kadangi 16-oje valstybių narių moterys patiria žymiai didesnę itin didelio skurdo grėsmę, nei vyrai, |
| --- | --- |

G.

kadangi 16-oje valstybių narių moterys patiria žymiai didesnę itin didelio skurdo grėsmę, nei vyrai,

| H. | kadangi darbas pats savaime nepakankamai apsaugo nuo itin didelio skurdo; kadangi, daugiausia dėl profesinio atskyrimo, daugiau moterų nei vyrų dirba mažiau apmokamą darbą, o vien tik socialinės apsaugos išmokos dažniausiai neužtikrina apsaugos nuo itin didelio skurdo, |
| --- | --- |

H.

kadangi darbas pats savaime nepakankamai apsaugo nuo itin didelio skurdo; kadangi, daugiausia dėl profesinio atskyrimo, daugiau moterų nei vyrų dirba mažiau apmokamą darbą, o vien tik socialinės apsaugos išmokos dažniausiai neužtikrina apsaugos nuo itin didelio skurdo,

| I. | kadangi kuo ilgiau žmonės skursta ir turi ypač mažas pajamas, tuo didesnis nuolatinio nepritekliaus ir socialinės atskirties pavojus jiems kyla; kadangi todėl kovos su skurdu priemonės turėtų ne tik padėti tiems, kurie jau patiria itin didelį ekonominį nepriteklių, bet ir padėti kovoti su veiksniais, stumiančiais žmones į itin didelį ekonominį ir socialinį skurdą, |
| --- | --- |

I.

kadangi kuo ilgiau žmonės skursta ir turi ypač mažas pajamas, tuo didesnis nuolatinio nepritekliaus ir socialinės atskirties pavojus jiems kyla; kadangi todėl kovos su skurdu priemonės turėtų ne tik padėti tiems, kurie jau patiria itin didelį ekonominį nepriteklių, bet ir padėti kovoti su veiksniais, stumiančiais žmones į itin didelį ekonominį ir socialinį skurdą,

| J. | kadangi amžiaus ir lyties požiūriu asmenys skiria labai nevienodą laiką nemokamam darbui ir kasdieniams su globa susijusiems darbams; kadangi visų pirma moterims tenka didžiausias nemokamo darbo krūvis, |
| --- | --- |

J.

kadangi amžiaus ir lyties požiūriu asmenys skiria labai nevienodą laiką nemokamam darbui ir kasdieniams su globa susijusiems darbams; kadangi visų pirma moterims tenka didžiausias nemokamo darbo krūvis,

| K. | kadangi visuotinė galimybė naudotis nebrangių ir kokybiškų paramos tarnybų, pvz., vaiko priežiūros įstaigų, pagyvenusiems žmonėms ir kitiems priklausomiems asmenims skirtų įstaigų, paslaugomis yra svarbi tam, kad moterys ir vyrai galėtų lygiomis teisėmis dalyvauti darbo rinkoje, būtų užkirstas kelias skurdui ir jis būtų mažinamas, |
| --- | --- |

K.

kadangi visuotinė galimybė naudotis nebrangių ir kokybiškų paramos tarnybų, pvz., vaiko priežiūros įstaigų, pagyvenusiems žmonėms ir kitiems priklausomiems asmenims skirtų įstaigų, paslaugomis yra svarbi tam, kad moterys ir vyrai galėtų lygiomis teisėmis dalyvauti darbo rinkoje, būtų užkirstas kelias skurdui ir jis būtų mažinamas,

| L. | kadangi vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizikos lygis aukštesnis nei gyventojų apskritai ir 2008 m. 27 ES valstybėse narėse siekė maždaug 19 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų grupėje; kadangi vyresnių moterų padėtis yra ypač nesaugi, nes jų teisė į pensines pajamas dažnai susijusi su jų santuokiniu statusu (sutuoktinio ar našlių išmokos), o dėl profesinės veiklos pertraukų, darbo užmokesčio skirtumo bei kitų veiksnių jos retai įgyja pakankamas teises į pensiją ir kadangi todėl moterims kyla didesnė pastovaus ir itin didelio skurdo grėsmė nei vyrams (skurdas gresia 22 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių moterų, lyginant su 16 proc. vyrų), |
| --- | --- |

L.

kadangi vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizikos lygis aukštesnis nei gyventojų apskritai ir 2008 m. 27 ES valstybėse narėse siekė maždaug 19 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų grupėje; kadangi vyresnių moterų padėtis yra ypač nesaugi, nes jų teisė į pensines pajamas dažnai susijusi su jų santuokiniu statusu (sutuoktinio ar našlių išmokos), o dėl profesinės veiklos pertraukų, darbo užmokesčio skirtumo bei kitų veiksnių jos retai įgyja pakankamas teises į pensiją ir kadangi todėl moterims kyla didesnė pastovaus ir itin didelio skurdo grėsmė nei vyrams (skurdas gresia 22 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių moterų, lyginant su 16 proc. vyrų),

| M. | kadangi ypač kaimo vietovėse moterys dažniau negu vyrai priklauso šešėlinei ekonomikai, nes nėra registruojamos oficialioje darbo rinkoje arba yra sudariusios trumpalaikes darbo sutartis, o dėl to kyla problemų, susijusių su socialinėmis moterų teisėmis, įskaitant teises nėštumo, motinystės atostogų ir maitinimo krūtimi laikotarpiais, taip pat kyla teisės į pensiją įgijimo ir galimybių naudotis socialiniu draudimu problemų, |
| --- | --- |

M.

kadangi ypač kaimo vietovėse moterys dažniau negu vyrai priklauso šešėlinei ekonomikai, nes nėra registruojamos oficialioje darbo rinkoje arba yra sudariusios trumpalaikes darbo sutartis, o dėl to kyla problemų, susijusių su socialinėmis moterų teisėmis, įskaitant teises nėštumo, motinystės atostogų ir maitinimo krūtimi laikotarpiais, taip pat kyla teisės į pensiją įgijimo ir galimybių naudotis socialiniu draudimu problemų,

| N. | kadangi skurdas yra veiksnys, susijęs su didesne smurto dėl lyties, kuris yra pagrindinė lyčių lygybės kliūtis, rizika; kadangi smurtas šeimoje dažnai yra darbo praradimo, prastos sveikatos ir benamystės priežastis, jis taip pat gali pastūmėti moteris link skurdo; be to, kadangi prekyba žmonėmis yra šiuolaikinė vergovės forma, kuri dideliu mastu daro poveikį moterims ir merginoms ir yra svarbus skurdo skatinamas bei skurdą skatinantis veiksnys, |
| --- | --- |

N.

kadangi skurdas yra veiksnys, susijęs su didesne smurto dėl lyties, kuris yra pagrindinė lyčių lygybės kliūtis, rizika; kadangi smurtas šeimoje dažnai yra darbo praradimo, prastos sveikatos ir benamystės priežastis, jis taip pat gali pastūmėti moteris link skurdo; be to, kadangi prekyba žmonėmis yra šiuolaikinė vergovės forma, kuri dideliu mastu daro poveikį moterims ir merginoms ir yra svarbus skurdo skatinamas bei skurdą skatinantis veiksnys,

| O. | kadangi visų formų smurtas prieš moteris yra vienas iš dažniausiai pasitaikančių žmogaus teisių pažeidimų, kuriam, kaip žinoma, nėra geografinių, ekonominių, kultūrinių ar socialinių ribų; kadangi tai rimta Europos Sąjungos problema, nes joje apytikriai 20–25 proc. moterų kenčia fizinį smurtą, o daugiau kaip 10 proc. – lytinį smurtą, |
| --- | --- |

O.

kadangi visų formų smurtas prieš moteris yra vienas iš dažniausiai pasitaikančių žmogaus teisių pažeidimų, kuriam, kaip žinoma, nėra geografinių, ekonominių, kultūrinių ar socialinių ribų; kadangi tai rimta Europos Sąjungos problema, nes joje apytikriai 20–25 proc. moterų kenčia fizinį smurtą, o daugiau kaip 10 proc. – lytinį smurtą,

| P. | kadangi neįgalios moterys yra diskriminuojamos šeimoje ir švietimo įstaigose, jų galimybės įsidarbinti yra ribotos, o gaunama socialinė apsauga dažniausiai neapsaugo jų nuo skurdo; kadangi todėl valstybės narės turėtų neįgalioms moterims suteikti reikiamas specializuotos priežiūros paslaugas siekiant, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis, ir turėtų pasiūlyti priemones, kurios padėtų joms integruotis pritaikius papildomas paramos programas, |
| --- | --- |

P.

kadangi neįgalios moterys yra diskriminuojamos šeimoje ir švietimo įstaigose, jų galimybės įsidarbinti yra ribotos, o gaunama socialinė apsauga dažniausiai neapsaugo jų nuo skurdo; kadangi todėl valstybės narės turėtų neįgalioms moterims suteikti reikiamas specializuotos priežiūros paslaugas siekiant, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis, ir turėtų pasiūlyti priemones, kurios padėtų joms integruotis pritaikius papildomas paramos programas,

| Q. | kadangi vis dažniau skurdą patiria moterys, priklausančios skurdo rizikos grupei, ypač moterys, turinčios specialių poreikių, kaip antai neįgalios ir vyresnio amžiaus moterys, motinos, auginančios vaiką be partnerio (ypač vienišos motinos ir našlės, turinčios išlaikomų vaikų), taip pat grupės, kurios dažniausiai patiria atskirtį, pvz., romų moterys, pagal kurių tradicijas namų ruošos ir priežiūros darbai priskiriami išimtinai moterims, taip iš anksto nutolinant jas nuo išsilavinimo ir užimtumo, ir imigrantės; kadangi būtina užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, įskaitant tokių teisių, kaip antai tinkamas darbo užmokestis, motinystės atostogos ir nediskriminacinė darbo aplinka, kurios labai svarbios šioms moterims, apsaugą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi vis dažniau skurdą patiria moterys, priklausančios skurdo rizikos grupei, ypač moterys, turinčios specialių poreikių, kaip antai neįgalios ir vyresnio amžiaus moterys, motinos, auginančios vaiką be partnerio (ypač vienišos motinos ir našlės, turinčios išlaikomų vaikų), taip pat grupės, kurios dažniausiai patiria atskirtį, pvz., romų moterys, pagal kurių tradicijas namų ruošos ir priežiūros darbai priskiriami išimtinai moterims, taip iš anksto nutolinant jas nuo išsilavinimo ir užimtumo, ir imigrantės; kadangi būtina užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, įskaitant tokių teisių, kaip antai tinkamas darbo užmokestis, motinystės atostogos ir nediskriminacinė darbo aplinka, kurios labai svarbios šioms moterims, apsaugą,

| R. | kadangi programa „Progress“ skirta remti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti lyčių aspekto integravimą į ES politiką; kadangi ši programa yra itin svarbi priemonė kovojant su didėjančiu moterų skurdu, |
| --- | --- |

R.

kadangi programa „Progress“ skirta remti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti lyčių aspekto integravimą į ES politiką; kadangi ši programa yra itin svarbi priemonė kovojant su didėjančiu moterų skurdu,

| S. | kadangi, remiantis 2007 m. 27 ES valstybių statistiniais duomenimis, vyrai vidutiniškai gyvena 76 metus, o moterys – 82 metus, taigi vidutinė moterų gyvenimo trukmė yra maždaug šešeriais metais ilgesnė nei vyrų; kadangi tai turi didelės įtakos moterų skurdui, ypač todėl, kad moterys patiria didesnių sunkumų nei vyrai įsitraukdamos į socialinės apsaugos ir pensijų sistemas, |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis 2007 m. 27 ES valstybių statistiniais duomenimis, vyrai vidutiniškai gyvena 76 metus, o moterys – 82 metus, taigi vidutinė moterų gyvenimo trukmė yra maždaug šešeriais metais ilgesnė nei vyrų; kadangi tai turi didelės įtakos moterų skurdui, ypač todėl, kad moterys patiria didesnių sunkumų nei vyrai įsitraukdamos į socialinės apsaugos ir pensijų sistemas,

Moterų skurdas

| 1. | mano, kad užkirsti kelią moterų skurdui ir jį mažinti yra svarbi pagrindinio socialinio solidarumo principo, kurio laikytis Europos Sąjunga įsipareigojusi pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir kuris reiškia lygybę tarp moterų ir vyrų, socialinį teisingumą ir apsaugą bei kovą su socialine atskirtimi ir diskriminacija, dalis; |
| --- | --- |

1.

mano, kad užkirsti kelią moterų skurdui ir jį mažinti yra svarbi pagrindinio socialinio solidarumo principo, kurio laikytis Europos Sąjunga įsipareigojusi pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir kuris reiškia lygybę tarp moterų ir vyrų, socialinį teisingumą ir apsaugą bei kovą su socialine atskirtimi ir diskriminacija, dalis;

| 2. | pripažįsta, jog moterų skurdas reiškia, kad moterys dažniau skursta negu vyrai, kad jų skurdas yra sunkesnis negu vyrų ir kad moterų skurdas didėja; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, jog moterų skurdas reiškia, kad moterys dažniau skursta negu vyrai, kad jų skurdas yra sunkesnis negu vyrų ir kad moterų skurdas didėja;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgus į Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį matome, jog Europos Sąjungoje 2008 m. beveik 85 mln. žmonių gyveno ties skurdo riba, o atsižvelgus į materialinio nepritekliaus rodiklį manoma, kad šis skaičius išaugtų iki 120 mln.; mano, kad atsižvelgus į Tarybos sprendimą dėl skurdo rodiklių gali kilti neaiškumų dėl bendro tikslo iki 2020 m. užtikrinti, kad skurde ir atskirtyje gyvenančiųjų būtų 20 mln. mažiau (23,5 proc. mažiau pagal Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį, tačiau tik 16,7 proc. mažiau pagal materialinio nepritekliaus rodiklį); pabrėžia, kad dauguma skurstančių žmonių yra moterys, kurios atsiduria tokioje padėtyje dėl nedarbo, laikino darbo, mažų atlyginimų, nepakankamo minimaliam pragyvenimui dydžio pensijų ir menkos galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas įvairiose srityse; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgus į Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį matome, jog Europos Sąjungoje 2008 m. beveik 85 mln. žmonių gyveno ties skurdo riba, o atsižvelgus į materialinio nepritekliaus rodiklį manoma, kad šis skaičius išaugtų iki 120 mln.; mano, kad atsižvelgus į Tarybos sprendimą dėl skurdo rodiklių gali kilti neaiškumų dėl bendro tikslo iki 2020 m. užtikrinti, kad skurde ir atskirtyje gyvenančiųjų būtų 20 mln. mažiau (23,5 proc. mažiau pagal Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį, tačiau tik 16,7 proc. mažiau pagal materialinio nepritekliaus rodiklį); pabrėžia, kad dauguma skurstančių žmonių yra moterys, kurios atsiduria tokioje padėtyje dėl nedarbo, laikino darbo, mažų atlyginimų, nepakankamo minimaliam pragyvenimui dydžio pensijų ir menkos galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas įvairiose srityse;

| 4. | pabrėžia, kad lyčių nelygybė trukdo mažinti skurdą ir kelia pavojų ekonomikos vystymosi ir žmogaus raidos perspektyvoms; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad lyčių nelygybė trukdo mažinti skurdą ir kelia pavojų ekonomikos vystymosi ir žmogaus raidos perspektyvoms;

| 5. | ragina valstybes nares visapusiškai integruoti lyčių lygybės principą į užimtumo politiką ir taikant konkrečias priemones, kad būtų gerinamos galimybės įsidarbinti, išvengiama padėties, kai per daug moterų dirba darbą be garantijų, didinamas tvarus dalyvavimas ir skatinama moterų pažanga užimtumo sektoriuje, taip pat mažinama lyčių segregacija darbo rinkoje šalinant tiesiogines ir netiesiogines jos priežastis; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares visapusiškai integruoti lyčių lygybės principą į užimtumo politiką ir taikant konkrečias priemones, kad būtų gerinamos galimybės įsidarbinti, išvengiama padėties, kai per daug moterų dirba darbą be garantijų, didinamas tvarus dalyvavimas ir skatinama moterų pažanga užimtumo sektoriuje, taip pat mažinama lyčių segregacija darbo rinkoje šalinant tiesiogines ir netiesiogines jos priežastis;

| 6. | nurodo, kad moterų skurdas – tai ne tik neseniai kilusios ekonomikos krizės pasekmė, bet ir įvairių veiksnių, įskaitant stereotipus, esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kliūtis, kylančias dėl darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimo stokos, ilgesnę moterų gyvenimo trukmę ir, apskritai, įvairių formų diskriminaciją lyties pagrindu, dėl kurios dažniausiai nukenčia moterys, rezultatas; |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad moterų skurdas – tai ne tik neseniai kilusios ekonomikos krizės pasekmė, bet ir įvairių veiksnių, įskaitant stereotipus, esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kliūtis, kylančias dėl darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimo stokos, ilgesnę moterų gyvenimo trukmę ir, apskritai, įvairių formų diskriminaciją lyties pagrindu, dėl kurios dažniausiai nukenčia moterys, rezultatas;

| 7. | primena, kad Komisija paskelbė 2010 m. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, siekdama dar kartą patvirtinti ir sustiprinti Sąjungos politinį įsipareigojimą padaryti didelę pažangą kovoje su skurdu ir pripažinti pagrindinę gyvenančiųjų skurde ir socialinėje atskirtyje teisę gyventi oriai ir visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Komisija paskelbė 2010 m. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, siekdama dar kartą patvirtinti ir sustiprinti Sąjungos politinį įsipareigojimą padaryti didelę pažangą kovoje su skurdu ir pripažinti pagrindinę gyvenančiųjų skurde ir socialinėje atskirtyje teisę gyventi oriai ir visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime;

| 8. | primena, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010) turėjo būti ne tik žiniasklaidos kampanija, bet ir iniciatyva toliau rengti įvairialypę politiką, skirtą kovai su skurdu, ir pažangesnius skurdo vertinimo rodiklius; todėl šiuo tikslu ragina Komisiją pateikti kritišką naujų priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, apžvalgą; |
| --- | --- |

8.

primena, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010) turėjo būti ne tik žiniasklaidos kampanija, bet ir iniciatyva toliau rengti įvairialypę politiką, skirtą kovai su skurdu, ir pažangesnius skurdo vertinimo rodiklius; todėl šiuo tikslu ragina Komisiją pateikti kritišką naujų priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, apžvalgą;

| 9. | mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina ir toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo siekti tolesnės pažangos lyčių lygybės srityje ir numatyti strategijas, kurios prisidėtų įgyvendinant Komisijos gaires dėl moterų ir vyrų lygybės, Europos Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir lyčių lygybės veiksmų programą, kurią parengė Europos socialiniai partneriai; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina ir toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo siekti tolesnės pažangos lyčių lygybės srityje ir numatyti strategijas, kurios prisidėtų įgyvendinant Komisijos gaires dėl moterų ir vyrų lygybės, Europos Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir lyčių lygybės veiksmų programą, kurią parengė Europos socialiniai partneriai;

| 10. | pabrėžia, kad lyčių lygybė – viena iš būtinų sąlygų siekiant tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad lyčių lygybė – viena iš būtinų sąlygų siekiant tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos;

| 11. | ragina Komisiją ir Tarybą, rengiant politiką ir priemones kitam atvirojo koordinavimo metodo (AKM) socialinės apsaugos ir įtraukties srityje etapui, Socialinės įtraukties strategiją ir strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvą, tinkamai atsižvelgti į Parlamento reikalavimus, nurodomus 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos (12), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (13), 2009 m. gegužės 6 d. rezoliucijoje dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties ir 2010 m. spalio 20 d. rezoliucijoje dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (14), taip pat į dalyvaujamąjį procesą įtraukti visas suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir Tarybą, rengiant politiką ir priemones kitam atvirojo koordinavimo metodo (AKM) socialinės apsaugos ir įtraukties srityje etapui, Socialinės įtraukties strategiją ir strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvą, tinkamai atsižvelgti į Parlamento reikalavimus, nurodomus 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos (12), 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (13), 2009 m. gegužės 6 d. rezoliucijoje dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties ir 2010 m. spalio 20 d. rezoliucijoje dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (14), taip pat į dalyvaujamąjį procesą įtraukti visas suinteresuotąsias šalis;

| 12. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares patvirtinti su lyčių aspektais susijusią perspektyvą kaip pagrindinę visų bendrų politikos sričių ir nacionalinių programų sudedamąją dalį siekiant panaikinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares patvirtinti su lyčių aspektais susijusią perspektyvą kaip pagrindinę visų bendrų politikos sričių ir nacionalinių programų sudedamąją dalį siekiant panaikinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi;

| 13. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas“; ragina Komisiją ir valstybes nares šiame plane iškelti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas“; ragina Komisiją ir valstybes nares šiame plane iškelti lyčių aspektą;

| 14. | ragina Komisiją pagal minėtą iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas“ sustiprinti Europos socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategiją ir dėti daugiau pastangų, kad būtų palengvinta ypač vienišų tėvų padėtis ir kad jie galėtų gyventi oriai; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją pagal minėtą iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas“ sustiprinti Europos socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategiją ir dėti daugiau pastangų, kad būtų palengvinta ypač vienišų tėvų padėtis ir kad jie galėtų gyventi oriai;

| 15. | pažymi, kad dėl ekonomikos krizės daugelyje valstybių narių vis dar didėja nedarbas ir daugėja socialinių problemų, kurios turi skirtingą poveikį jauniems ir vyresniems žmonėms, vyrams ir moterims ir jų šeimoms, taigi ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares sustiprinti savo įsipareigojimą ir imtis konkrečių priemonių naikinant skurdą ir kovojant su socialine atskirtimi, ypač moterų skurdą ir tiesioginius jo padarinius šeimoms, nes skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus teisių pažeidimas ir su šia problema susiduria bent vienas iš šešių Europos piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares ypač didelį dėmesį skirti labiausiai pažeidžiamoms grupėms (nepilna šeima, tris arba daugiau vaikų turinčios šeimos, neįgalieji, etninės mažumos, ypač romai, nepalankiausių sąlygų mikroregionuose gyvenantys asmenys, sumažėjusio darbingumo asmenys ir jaunimas, neturintis darbo patirties); mano, kad prieiga prie švietimo paslaugų ir darbo rinkos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra būtinos tinkamo gyvenimo sąlygos; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių naikinant vaikų skurdą ir kad visi vaikai turėtų lygias galimybes gyvenime; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad dėl ekonomikos krizės daugelyje valstybių narių vis dar didėja nedarbas ir daugėja socialinių problemų, kurios turi skirtingą poveikį jauniems ir vyresniems žmonėms, vyrams ir moterims ir jų šeimoms, taigi ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares sustiprinti savo įsipareigojimą ir imtis konkrečių priemonių naikinant skurdą ir kovojant su socialine atskirtimi, ypač moterų skurdą ir tiesioginius jo padarinius šeimoms, nes skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus teisių pažeidimas ir su šia problema susiduria bent vienas iš šešių Europos piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares ypač didelį dėmesį skirti labiausiai pažeidžiamoms grupėms (nepilna šeima, tris arba daugiau vaikų turinčios šeimos, neįgalieji, etninės mažumos, ypač romai, nepalankiausių sąlygų mikroregionuose gyvenantys asmenys, sumažėjusio darbingumo asmenys ir jaunimas, neturintis darbo patirties); mano, kad prieiga prie švietimo paslaugų ir darbo rinkos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra būtinos tinkamo gyvenimo sąlygos; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių naikinant vaikų skurdą ir kad visi vaikai turėtų lygias galimybes gyvenime;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad moterų integracija į darbo rinką pastaraisiais dešimtmečiais reiškia ne tik didesnį tiesioginį krizės poveikį pačioms moterims, bet ir namų ūkiams, kurių pajamos gerokai sumažės moterims netekus darbo; pabrėžia, kad dėl skelbiamo viešųjų biudžetų mažinimo moterų nedarbas gali išaugti neproporcingai, nes švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse dirba daugiau moterų; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad moterų integracija į darbo rinką pastaraisiais dešimtmečiais reiškia ne tik didesnį tiesioginį krizės poveikį pačioms moterims, bet ir namų ūkiams, kurių pajamos gerokai sumažės moterims netekus darbo; pabrėžia, kad dėl skelbiamo viešųjų biudžetų mažinimo moterų nedarbas gali išaugti neproporcingai, nes švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse dirba daugiau moterų;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, parengtus atsižvelgiant į Pekino veiksmų programą, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui mažinant skurdą stebėti; ragina valstybes nares nustatyti tinkamesnius moterų skurdo vertinimo metodus; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, parengtus atsižvelgiant į Pekino veiksmų programą, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui mažinant skurdą stebėti; ragina valstybes nares nustatyti tinkamesnius moterų skurdo vertinimo metodus;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares nacionalinėse ataskaitose ir metinėje Bendroje ataskaitoje apie socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį teikti sistemingus pagal lyties kriterijų suskirstytus duomenis ir informaciją; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares nacionalinėse ataskaitose ir metinėje Bendroje ataskaitoje apie socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį teikti sistemingus pagal lyties kriterijų suskirstytus duomenis ir informaciją;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti naujus atskirus su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui moterims ir mažinant skurdą stebėti; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti naujus atskirus su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui moterims ir mažinant skurdą stebėti;

| 20. | pabrėžia būtinybę, daug konsultuojantis su Europos Parlamentu ir atsižvelgiant į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės nuomonę, susitarti dėl tolesnės veiklos, susijusios su Moterų chartija, kad būtų skatinamos priemonės, kuriomis būtų siekiama lyčių lygybės visais socialinio, ekonominio ir politinio gyvenimo aspektais; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia būtinybę, daug konsultuojantis su Europos Parlamentu ir atsižvelgiant į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės nuomonę, susitarti dėl tolesnės veiklos, susijusios su Moterų chartija, kad būtų skatinamos priemonės, kuriomis būtų siekiama lyčių lygybės visais socialinio, ekonominio ir politinio gyvenimo aspektais;

| 21. | ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad būtina tęsti moterų skurdo tyrimus ir analizę; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir pradėti tikslinius tyrimus, siekiant, be kita ko, įvertinti pasaulinės krizės poveikį moterims; |
| --- | --- |

21.

ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad būtina tęsti moterų skurdo tyrimus ir analizę; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir pradėti tikslinius tyrimus, siekiant, be kita ko, įvertinti pasaulinės krizės poveikį moterims;

| 22. | ragina valstybes nares užtikrinti kiekvienam asmeniui, ypač jauniems ir pagyvenusiems asmenims, galimybę gauti pagrindines gydymo paslaugas; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares užtikrinti kiekvienam asmeniui, ypač jauniems ir pagyvenusiems asmenims, galimybę gauti pagrindines gydymo paslaugas;

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti galimybę pagyvenusioms moterims pasinaudoti tipiškų patologijų prevencinės ir diagnostinės medicinos sistema, nes ši priemonė padeda kovoti su socialine atskirtimi bei skurdu; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares užtikrinti galimybę pagyvenusioms moterims pasinaudoti tipiškų patologijų prevencinės ir diagnostinės medicinos sistema, nes ši priemonė padeda kovoti su socialine atskirtimi bei skurdu;

| 24. | ragina valstybes nares suteikti geresnes sąlygas imigrantėms gauti medicinos paslaugas gydantis nuo patologijų, susijusių su įvairiais mitybos įpročiais bei su ritualine praktika; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares nurodyti, kokia sveikatos politika padėtų kovoti su moterų sveikatai žalingais įpročiais, kurie taip pat prisideda prie socialinės atskirties ir skurdo, bei jų išvengti; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares suteikti geresnes sąlygas imigrantėms gauti medicinos paslaugas gydantis nuo patologijų, susijusių su įvairiais mitybos įpročiais bei su ritualine praktika; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares nurodyti, kokia sveikatos politika padėtų kovoti su moterų sveikatai žalingais įpročiais, kurie taip pat prisideda prie socialinės atskirties ir skurdo, bei jų išvengti;

| 25. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad lyčių lygybės politika ir ES principai būtų taikomi visais lygmenimis – nuo vietos iki nacionalinio; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad lyčių lygybės politika ir ES principai būtų taikomi visais lygmenimis – nuo vietos iki nacionalinio;

| 26. | primena, kad, norint įgyvendinti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą iki 2015 m. pasiekti JT tūkstantmečio vystymosi tikslus, reikia kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

26.

primena, kad, norint įgyvendinti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą iki 2015 m. pasiekti JT tūkstantmečio vystymosi tikslus, reikia kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų;

Kova su moterų skurdu pasitelkiant darbo politiką ir socialinę apsaugą

| 27. | ragina valstybes nares specialiomis programomis skatinti moteris aktyviai įsitraukti arba iš naujo integruotis į darbo rinką, taip pat sudaryti konkrečias galimybes mokytis visą gyvenimą, kad jos įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų, pavyzdžiui, suteikti daugiau įgaliojimų, stiprinti pasitikėjimą ir ugdyti gebėjimus, nes to reikia įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kurioje daug dėmesio skiriama projektams ir programoms, skirtoms pereiti prie ekologijos, t. y. atsinaujinančiosios energijos sektoriaus ir ekologiškų darbo vietų, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, kuriant naują tvarią ekonomiką; ragina siekti, kad moterys nebūtų silpnoji grandis darbo rinkoje, ir atsižvelgti į tai, į kokią sunkią padėtį patenka šeimos, kai moteris atleidžiama iš darbo, žinant, kad daugeliu atvejų būtent moterys išlaiko vaikus; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares specialiomis programomis skatinti moteris aktyviai įsitraukti arba iš naujo integruotis į darbo rinką, taip pat sudaryti konkrečias galimybes mokytis visą gyvenimą, kad jos įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų, pavyzdžiui, suteikti daugiau įgaliojimų, stiprinti pasitikėjimą ir ugdyti gebėjimus, nes to reikia įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kurioje daug dėmesio skiriama projektams ir programoms, skirtoms pereiti prie ekologijos, t. y. atsinaujinančiosios energijos sektoriaus ir ekologiškų darbo vietų, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, kuriant naują tvarią ekonomiką; ragina siekti, kad moterys nebūtų silpnoji grandis darbo rinkoje, ir atsižvelgti į tai, į kokią sunkią padėtį patenka šeimos, kai moteris atleidžiama iš darbo, žinant, kad daugeliu atvejų būtent moterys išlaiko vaikus;

| 28. | atkreipia dėmesį į didelius kaimo vietovių ir miestų gyventojų skirtumus mokymo, užimtumo galimybių ir darbo kokybės požiūriais; laikosi nuomonės, kad itin svarbu užtikrinti visų šių gyventojų, ypač jauniausių ir labiausiai pažeidžiamų, teisę į tinkamą švietimą ir suteikti profesinio mokymo ir universitetinių studijų galimybes, ir todėl ragina valstybes nares ir Komisiją remti šias grupes taikant veiksmingą aktyvios politikos ir tinkamų mokymo priemonių sistemą, siekiant užtikrinti, kad šie gyventojai greitai prisitaikytų prie darbo rinkos reikalavimų; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į didelius kaimo vietovių ir miestų gyventojų skirtumus mokymo, užimtumo galimybių ir darbo kokybės požiūriais; laikosi nuomonės, kad itin svarbu užtikrinti visų šių gyventojų, ypač jauniausių ir labiausiai pažeidžiamų, teisę į tinkamą švietimą ir suteikti profesinio mokymo ir universitetinių studijų galimybes, ir todėl ragina valstybes nares ir Komisiją remti šias grupes taikant veiksmingą aktyvios politikos ir tinkamų mokymo priemonių sistemą, siekiant užtikrinti, kad šie gyventojai greitai prisitaikytų prie darbo rinkos reikalavimų;

| 29. | pažymi, kad socialinė apsauga, darbo rinkos ir socialinė politika vaidina labai svarbų vaidmenį mažinant nuosmukio stiprumą ir laikotarpį, nes taikant socialinę politiką ir užtikrinus sveikatos apsaugą stabilizuojama darbo rinka ir vartojimas, taip pat pažymi, kad socialinės apsaugos sistema yra įplaukų ir išlaidų stabilizavimo priemonė; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad socialinė apsauga, darbo rinkos ir socialinė politika vaidina labai svarbų vaidmenį mažinant nuosmukio stiprumą ir laikotarpį, nes taikant socialinę politiką ir užtikrinus sveikatos apsaugą stabilizuojama darbo rinka ir vartojimas, taip pat pažymi, kad socialinės apsaugos sistema yra įplaukų ir išlaidų stabilizavimo priemonė;

| 30. | laikosi nuomonės, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., mokymas darbo metu, profesinis rengimas ir mokymas) yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią skurdui ir tai yra procesas, kurio metu socialiniai partneriai atlieka esminį vaidmenį; be to, mano, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., jaunimui skirta darbo praktika, globojamos darbo grupės ir darbo vietos) taip pat labai svarbi siekiant užtikrinti darbo rinkos pusiausvyrą ir didinti prieigą prie jos bei išlaikyti nepalankesnėje padėtyje esančių grupių užimtumą; |
| --- | --- |

30.

laikosi nuomonės, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., mokymas darbo metu, profesinis rengimas ir mokymas) yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią skurdui ir tai yra procesas, kurio metu socialiniai partneriai atlieka esminį vaidmenį; be to, mano, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., jaunimui skirta darbo praktika, globojamos darbo grupės ir darbo vietos) taip pat labai svarbi siekiant užtikrinti darbo rinkos pusiausvyrą ir didinti prieigą prie jos bei išlaikyti nepalankesnėje padėtyje esančių grupių užimtumą;

| 31. | atsižvelgdamas į tai, kad užimtumas – tai varomoji jėga siekiant kovoti su skurdu, pabrėžia poreikį nustatyti skaidrią reguliavimo sistemą, skirtą nestandartinėms darbo vietoms, kad būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir deramas užmokestis; |
| --- | --- |

31.

atsižvelgdamas į tai, kad užimtumas – tai varomoji jėga siekiant kovoti su skurdu, pabrėžia poreikį nustatyti skaidrią reguliavimo sistemą, skirtą nestandartinėms darbo vietoms, kad būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir deramas užmokestis;

| 32. | mano, kad moterų integravimas į darbo rinką yra pagrindinė kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonė; pabrėžia, kad svarbu remti naujų darbo vietų kūrimą, gerinti papildomo mokymosi ir švietimo bei įdarbinimo galimybes moterims, gyvenančioms ties skurdo riba; |
| --- | --- |

32.

mano, kad moterų integravimas į darbo rinką yra pagrindinė kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonė; pabrėžia, kad svarbu remti naujų darbo vietų kūrimą, gerinti papildomo mokymosi ir švietimo bei įdarbinimo galimybes moterims, gyvenančioms ties skurdo riba;

| 33. | pripažįsta tiesioginį ryšį tarp ekonominės nelygybės ir moterų priklausomybės, taip pat tebeesančią vyrų ir moterų nelygybę kalbant apie galimybes įgyti išsilavinimą, vykdyti šeimos pareigas ir apskritai rūpintis šeimos išlaikymu, ir reiškia apgailestavimą, kad moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebeegzistuoja ir sukelia neigiamų padarinių; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta tiesioginį ryšį tarp ekonominės nelygybės ir moterų priklausomybės, taip pat tebeesančią vyrų ir moterų nelygybę kalbant apie galimybes įgyti išsilavinimą, vykdyti šeimos pareigas ir apskritai rūpintis šeimos išlaikymu, ir reiškia apgailestavimą, kad moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebeegzistuoja ir sukelia neigiamų padarinių;

| 34. | pabrėžia, kad nedarbo atveju moterims kyla didesnė rizika nebūti iš naujo įdarbintoms ir kad priimant į darbą jos dažniausiai atsiduria nepalankesnėje padėtyje, nes daugiau moterų nesavanoriškai įdarbinamos pagal sutartis be garantijų arba sutartis dėl darbo ne visą darbo dieną, taip pat dėl to, kad moterims ir toliau mokamas mažesnis darbo užmokestis negu vyrams; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad nedarbo atveju moterims kyla didesnė rizika nebūti iš naujo įdarbintoms ir kad priimant į darbą jos dažniausiai atsiduria nepalankesnėje padėtyje, nes daugiau moterų nesavanoriškai įdarbinamos pagal sutartis be garantijų arba sutartis dėl darbo ne visą darbo dieną, taip pat dėl to, kad moterims ir toliau mokamas mažesnis darbo užmokestis negu vyrams;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad Eurobarometro specialiajame tyrime „Lyčių lygybė ES 2009 m.“ nurodoma, jog Europoje plačiu mastu pripažįstamas poreikis mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad Eurobarometro specialiajame tyrime „Lyčių lygybė ES 2009 m.“ nurodoma, jog Europoje plačiu mastu pripažįstamas poreikis mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių lyčių nelygybei darbe šalinti, kurios būtų įtrauktos į strategiją „Europa 2020“; primygtinai ragina nustatyti tikslą kiekvienais metais 1 proc. sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, kad iki 2020 m. būtų pasiektas tikslas šį skirtumą sumažinti 10 proc., ir užtikrinti, kad per įstatymu nustatytas motinystės atostogas moterims būtų mokamas visas darbo užmokestis, kaip rekomenduojama 2010 m. spalio 20 d. pozicijoje šiuo klausimu (15), nes tai prisidėtų prie lyčių nelygybės panaikinimo užimtumo srityje; taip pat tvirtina, kad būtini teigiami veiksmai, siekiant padidinti moterų dalyvavimą priimant sprendimus politinėse, ekonomikos ir verslo institucijose; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių lyčių nelygybei darbe šalinti, kurios būtų įtrauktos į strategiją „Europa 2020“; primygtinai ragina nustatyti tikslą kiekvienais metais 1 proc. sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, kad iki 2020 m. būtų pasiektas tikslas šį skirtumą sumažinti 10 proc., ir užtikrinti, kad per įstatymu nustatytas motinystės atostogas moterims būtų mokamas visas darbo užmokestis, kaip rekomenduojama 2010 m. spalio 20 d. pozicijoje šiuo klausimu (15), nes tai prisidėtų prie lyčių nelygybės panaikinimo užimtumo srityje; taip pat tvirtina, kad būtini teigiami veiksmai, siekiant padidinti moterų dalyvavimą priimant sprendimus politinėse, ekonomikos ir verslo institucijose;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad verslininkių galimybės gauti kreditą yra ribotos, o tai sudaro didelių kliūčių jų profesiniam vystymuisi ir ekonominei nepriklausomybei, taip pat prieštarauja vienodo požiūrio principui; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad verslininkių galimybės gauti kreditą yra ribotos, o tai sudaro didelių kliūčių jų profesiniam vystymuisi ir ekonominei nepriklausomybei, taip pat prieštarauja vienodo požiūrio principui;

| 38. | ragina, kad politikos formuotojai (tiek ES, tiek ir nacionaliniu lygmeniu) politinius veiksmus krizei įveikti nustatytų remdamiesi darbo rinkos tyrimu lyčių lygybės aspektu bei sistemingais poveikio lyčių lygybei įvertinimais; |
| --- | --- |

38.

ragina, kad politikos formuotojai (tiek ES, tiek ir nacionaliniu lygmeniu) politinius veiksmus krizei įveikti nustatytų remdamiesi darbo rinkos tyrimu lyčių lygybės aspektu bei sistemingais poveikio lyčių lygybei įvertinimais;

| 39. | prašo Komisijos tęsti iniciatyvą, skirtą pripažinti neformalios ekonomikos sektorius ir kiekybiškai įvertinti „gyvenimo ekonomiką“ naudojantis specifiniu lyčių požiūriu, atsižvelgiant į Komisijos pradėtą projektą „BVP ir kiti rodikliai“; ragina valstybes nares mokėti tinkamas socialines išmokas moterims ir vyrams, kurie rūpinasi pagyvenusiais, ligotais ar neįgaliais giminaičiais, taip pat pagyvenusioms moterims, kurios gauna labai mažą pensiją; |
| --- | --- |

39.

prašo Komisijos tęsti iniciatyvą, skirtą pripažinti neformalios ekonomikos sektorius ir kiekybiškai įvertinti „gyvenimo ekonomiką“ naudojantis specifiniu lyčių požiūriu, atsižvelgiant į Komisijos pradėtą projektą „BVP ir kiti rodikliai“; ragina valstybes nares mokėti tinkamas socialines išmokas moterims ir vyrams, kurie rūpinasi pagyvenusiais, ligotais ar neįgaliais giminaičiais, taip pat pagyvenusioms moterims, kurios gauna labai mažą pensiją;

| 40. | ragina Komisiją atlikti galiojančių teisės aktų, susijusių su vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, persvarstymą, atsižvelgiant į 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliuciją (16) (teisėkūros iniciatyvą, kurioje Komisijos prašoma iki 2009 m. pabaigos pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl šio principo taikymo); |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją atlikti galiojančių teisės aktų, susijusių su vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, persvarstymą, atsižvelgiant į 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliuciją (16) (teisėkūros iniciatyvą, kurioje Komisijos prašoma iki 2009 m. pabaigos pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl šio principo taikymo);

| 41. | pabrėžia, kad svarbiausia persvarstyti makroekonominės, socialinės ir darbo politikos sritis, siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį teisingumą moterims, permąstyti priemones, taikomas skurdo lygiui nustatyti ir strategijoms plėtoti, skirtas skatinti teisingą pajamų paskirstymą, užtikrinti minimalias pajamas, tinkamus darbo užmokesčius ir pensijas, sukurti daugiau kokybiškų ir suteikiančių tam tikras teises darbo vietų moterims, užtikrinti galimybę naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis visoms moterims ir jaunimui, gerinti socialinę apsaugą ir bendruomenės vietos paslaugų teikimą, ypač vaikų darželių, lopšelių ir kitų ikimokyklinių įstaigų, dienos priežiūros centrų, bendruomenės laisvalaikio centrų ir įstaigų, teikiančių paslaugas šeimoms, ir kartų centrų, kurie turi būti nebrangūs ir prieinami visoms moterims, vyrams, vaikams ir senyvo amžiaus žmonėms bei suderinami su visos darbo dienos grafiku; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad svarbiausia persvarstyti makroekonominės, socialinės ir darbo politikos sritis, siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį teisingumą moterims, permąstyti priemones, taikomas skurdo lygiui nustatyti ir strategijoms plėtoti, skirtas skatinti teisingą pajamų paskirstymą, užtikrinti minimalias pajamas, tinkamus darbo užmokesčius ir pensijas, sukurti daugiau kokybiškų ir suteikiančių tam tikras teises darbo vietų moterims, užtikrinti galimybę naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis visoms moterims ir jaunimui, gerinti socialinę apsaugą ir bendruomenės vietos paslaugų teikimą, ypač vaikų darželių, lopšelių ir kitų ikimokyklinių įstaigų, dienos priežiūros centrų, bendruomenės laisvalaikio centrų ir įstaigų, teikiančių paslaugas šeimoms, ir kartų centrų, kurie turi būti nebrangūs ir prieinami visoms moterims, vyrams, vaikams ir senyvo amžiaus žmonėms bei suderinami su visos darbo dienos grafiku;

| 42. | ragina valstybes nares remti konsultavimo centrus, kurie padėtų nustatyti moterų darbo išnaudojimo atvejus ir su jais kovoti, nes tai viena pagrindinių skurdo ir socialinės atskirties priežasčių; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares remti konsultavimo centrus, kurie padėtų nustatyti moterų darbo išnaudojimo atvejus ir su jais kovoti, nes tai viena pagrindinių skurdo ir socialinės atskirties priežasčių;

| 43. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę peržiūrėti socialinės apsaugos sistemas, siekiant individualizuoti teises pensijų ir socialinės apsaugos sistemose, kad būtų panaikintas „šeimos maitintojo modelis“, užtikrinti lygias teises į pensiją; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę peržiūrėti socialinės apsaugos sistemas, siekiant individualizuoti teises pensijų ir socialinės apsaugos sistemose, kad būtų panaikintas „šeimos maitintojo modelis“, užtikrinti lygias teises į pensiją;

| 44. | atkreipia dėmesį į vyrų ir moterų lygybės teigiamą poveikį ekonomikos augimui; pabrėžia, kad pagal įvairių tyrimų rezultatus, jeigu moterų užimtumo, dalinio užimtumo ir našumo lygis būtų panašus į vyrų, BVP padidėtų 30 proc., o tai būtų naudinga ne tik visai ekonomikai, bet ir sumažintų daugybės moterų skurdo riziką; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į vyrų ir moterų lygybės teigiamą poveikį ekonomikos augimui; pabrėžia, kad pagal įvairių tyrimų rezultatus, jeigu moterų užimtumo, dalinio užimtumo ir našumo lygis būtų panašus į vyrų, BVP padidėtų 30 proc., o tai būtų naudinga ne tik visai ekonomikai, bet ir sumažintų daugybės moterų skurdo riziką;

| 45. | ragina Komisiją ir Tarybą skubiai parengti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią vaikų skurdas iki 2012 m. būtų sumažintas perpus ir apskritai būtų sustabdyta skurdo spiralė, atsižvelgiant į didelį pavojų, kad pastovus tėvų skurdas bus perduodamas jų vaikams, o dėl to gali susidaryti nepalankios sąlygos vaikų galimybėms turėti geresnį gyvenimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad atskiras vaikų teises reikia įtraukti į visas ES politikos sritis ir priemones, siekiant stebėti ir įvertinti vaikų skurdui įveikti skirtus žingsnius, nustatyti prioritetinius veiksmus ir imtis juos vykdyti, aktyviau rinkti duomenis ir toliau vystyti bendrus rodiklius ES lygmeniu; laikosi nuomonės, kad šiuo tikslu būtina sudaryti palankesnes sąlygas vienišų tėvų patekimui ir sugrįžimui į darbo rinką, taip pat numatyti gerovę užtikrinančias priemones nepilnoms šeimoms atsižvelgus į problemas, su kuriomis jos susiduria, ir užtikrinti konkrečią paramą didelėms šeimoms; laikosi nuomonės, kad vaikams iš vargingų šeimų, kuriose nė vienas asmuo nedirba, turėtų būti skiriamas specialus dėmesys ir parama, kad būtų išvengta skurdo ateityje; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir Tarybą skubiai parengti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią vaikų skurdas iki 2012 m. būtų sumažintas perpus ir apskritai būtų sustabdyta skurdo spiralė, atsižvelgiant į didelį pavojų, kad pastovus tėvų skurdas bus perduodamas jų vaikams, o dėl to gali susidaryti nepalankios sąlygos vaikų galimybėms turėti geresnį gyvenimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad atskiras vaikų teises reikia įtraukti į visas ES politikos sritis ir priemones, siekiant stebėti ir įvertinti vaikų skurdui įveikti skirtus žingsnius, nustatyti prioritetinius veiksmus ir imtis juos vykdyti, aktyviau rinkti duomenis ir toliau vystyti bendrus rodiklius ES lygmeniu; laikosi nuomonės, kad šiuo tikslu būtina sudaryti palankesnes sąlygas vienišų tėvų patekimui ir sugrįžimui į darbo rinką, taip pat numatyti gerovę užtikrinančias priemones nepilnoms šeimoms atsižvelgus į problemas, su kuriomis jos susiduria, ir užtikrinti konkrečią paramą didelėms šeimoms; laikosi nuomonės, kad vaikams iš vargingų šeimų, kuriose nė vienas asmuo nedirba, turėtų būti skiriamas specialus dėmesys ir parama, kad būtų išvengta skurdo ateityje;

| 46. | ragina atitinkamas nacionalines valdžios institucijas persvarstyti imigracijos politiką siekiant panaikinti struktūrines kliūtis, kurios trukdo migrantams visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, kaupti duomenis apie padarytą pažangą kovos su pažeidžiamų grupių diskriminavimu srityje ir įvertinti sumažintų išlaidų, susijusių su galimybe gauti sveikatos priežiūrą, išsilavinimą, socialinę apsaugą, poveikį; |
| --- | --- |

46.

ragina atitinkamas nacionalines valdžios institucijas persvarstyti imigracijos politiką siekiant panaikinti struktūrines kliūtis, kurios trukdo migrantams visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, kaupti duomenis apie padarytą pažangą kovos su pažeidžiamų grupių diskriminavimu srityje ir įvertinti sumažintų išlaidų, susijusių su galimybe gauti sveikatos priežiūrą, išsilavinimą, socialinę apsaugą, poveikį;

| 47. | atkreipia dėmesį į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimą leisti valstybėms narėms bendradarbiaujant su regionais pačioms nustatyti nacionalinius skurdo riziką ir atskirtį patiriančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus remiantis vienu ar keliais iš trijų rodiklių, dėl kurių susitarė Taryba; mano, kad valstybės narės, taikančios tik „namų ūkio, kuriame nė vienas narys nedirba“ rodiklį, gali sistemingai ignoruoti tokias problemas kaip dirbančių asmenų skurdas, energetinis skurdas, vienišų tėvų skurdas, vaikų skurdas ir socialinė atskirtis; primygtinai ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti rodiklio pasirinkimo laisve siekiant mažiau ambicingų skurdo mažinimo tikslų; atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria milijonai Europos pensininkų, gaunančių per mažą pensiją, kad galėtų sudurti galą su galu ir patenkinti su amžiumi susijusius specialius poreikius, ypač atsižvelgiant į dideles vaistų ir medicininio gydymo kainas; pabrėžia, kad turint mintyje kiekvienos valstybės narės nustatomus tikslus labiausiai pažeidžiamų grupių vidurinis ir universitetinis išsilavinimas turėtų būti prioritetinis tikslas; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimą leisti valstybėms narėms bendradarbiaujant su regionais pačioms nustatyti nacionalinius skurdo riziką ir atskirtį patiriančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus remiantis vienu ar keliais iš trijų rodiklių, dėl kurių susitarė Taryba; mano, kad valstybės narės, taikančios tik „namų ūkio, kuriame nė vienas narys nedirba“ rodiklį, gali sistemingai ignoruoti tokias problemas kaip dirbančių asmenų skurdas, energetinis skurdas, vienišų tėvų skurdas, vaikų skurdas ir socialinė atskirtis; primygtinai ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti rodiklio pasirinkimo laisve siekiant mažiau ambicingų skurdo mažinimo tikslų; atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria milijonai Europos pensininkų, gaunančių per mažą pensiją, kad galėtų sudurti galą su galu ir patenkinti su amžiumi susijusius specialius poreikius, ypač atsižvelgiant į dideles vaistų ir medicininio gydymo kainas; pabrėžia, kad turint mintyje kiekvienos valstybės narės nustatomus tikslus labiausiai pažeidžiamų grupių vidurinis ir universitetinis išsilavinimas turėtų būti prioritetinis tikslas;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti, jog lygiateisis ir visapusiškas dalyvavimas ekonominiame, politiniame ir visuomeniniame gyvenime būtų vertinamas kaip individuali teisė, taikant aktyvią socialinės įtraukties politiką ir siekiant panaikinti skurdą bei socialinę atskirtį reikia remtis visa apimančiu metodu, ypač reikia visiems užtikrinti visapusiškas galimybes pasinaudoti kokybiškomis socialinėmis ir visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti, jog lygiateisis ir visapusiškas dalyvavimas ekonominiame, politiniame ir visuomeniniame gyvenime būtų vertinamas kaip individuali teisė, taikant aktyvią socialinės įtraukties politiką ir siekiant panaikinti skurdą bei socialinę atskirtį reikia remtis visa apimančiu metodu, ypač reikia visiems užtikrinti visapusiškas galimybes pasinaudoti kokybiškomis socialinėmis ir visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis;

| 49. | pabrėžia, kad siekiant kovoti su skurdu, vaikų skurdu ir socialine atskirtimi reikia nacionaliniu lygmeniu parengti tinkamą užimtumo, integracijos ir mokymo politiką, taip pat konkrečią mokesčių tvarką, skirtą nepilnoms šeimoms; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad siekiant kovoti su skurdu, vaikų skurdu ir socialine atskirtimi reikia nacionaliniu lygmeniu parengti tinkamą užimtumo, integracijos ir mokymo politiką, taip pat konkrečią mokesčių tvarką, skirtą nepilnoms šeimoms;

| 50. | pabrėžia, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis reikia imtis priemonių, kurias taikant būtų kovojama su diskriminacija darbo rinkos galimybių ir darbo užmokesčio politikos požiūriais; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis reikia imtis priemonių, kurias taikant būtų kovojama su diskriminacija darbo rinkos galimybių ir darbo užmokesčio politikos požiūriais;

| 51. | ragina Komisiją atidžiai ištirti tokias dalyvavimo visuomeniniame gyvenime kliūtis kaip energetinis skurdas, finansinė atskirtis, taip pat prieigos prie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) kliūtys; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją atidžiai ištirti tokias dalyvavimo visuomeniniame gyvenime kliūtis kaip energetinis skurdas, finansinė atskirtis, taip pat prieigos prie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) kliūtys;

| 52. | pabrėžia, kad siekiant veiksmingai šalinti skurdą itin svarbu koordinuoti kovos su nedarbu ir socialine atskirtimi politiką visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad siekiant veiksmingai šalinti skurdą itin svarbu koordinuoti kovos su nedarbu ir socialine atskirtimi politiką visais valdymo lygmenimis;

| 53. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad imigrantai ir etninės mažumos galėtų lengviau pasinaudoti švietimo ir mokymo programomis, nes tai sudarytų geresnes jų dalyvavimo darbo rinkoje sąlygas; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad imigrantai ir etninės mažumos galėtų lengviau pasinaudoti švietimo ir mokymo programomis, nes tai sudarytų geresnes jų dalyvavimo darbo rinkoje sąlygas;

Skurstančių arba skurdo grėsmę patiriančių moterų šeimos gyvenimo ir darbo derinimas

| 54. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant skatinti derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, kad skurdo grėsmę patiriančios moterys galėtų tęsti profesinę veiklą dirbdamos visą darbo dieną, ir sudaryti sąlygas dirbti ne visą darbo dieną arba pagal kitokį lankstų darbo grafiką, įskaitant galimybę priežiūros laikotarpiais dirbti ne visą darbo dieną; |
| --- | --- |

54.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant skatinti derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, kad skurdo grėsmę patiriančios moterys galėtų tęsti profesinę veiklą dirbdamos visą darbo dieną, ir sudaryti sąlygas dirbti ne visą darbo dieną arba pagal kitokį lankstų darbo grafiką, įskaitant galimybę priežiūros laikotarpiais dirbti ne visą darbo dieną;

| 55. | pabrėžia, kad vienas trečdalis nepilnų šeimų Europoje gyvena skurde; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad vienas trečdalis nepilnų šeimų Europoje gyvena skurde;

| 56. | ragina valstybes nares, atsižvelgiant į minėtą procedūrą, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB, imtis būtinų priemonių siekiant apsaugoti moteris nuo atleidimo iš darbo nėštumo ir motinystės metu; ragina valstybes nares imtis aktyviai taikomų priemonių siekiant užkirsti kelią nėščių moterų diskriminavimui darbo rinkoje, taip pat priemonių, skirtų užtikrinti, kad motinystė nedarytų poveikio moterų teisei gauti pensijas ir kad šių pensijų dydžiui nedarytų įtakos tai, kad moteris buvo išėjusi nėštumo ir gimdymo atostogų; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares, atsižvelgiant į minėtą procedūrą, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB, imtis būtinų priemonių siekiant apsaugoti moteris nuo atleidimo iš darbo nėštumo ir motinystės metu; ragina valstybes nares imtis aktyviai taikomų priemonių siekiant užkirsti kelią nėščių moterų diskriminavimui darbo rinkoje, taip pat priemonių, skirtų užtikrinti, kad motinystė nedarytų poveikio moterų teisei gauti pensijas ir kad šių pensijų dydžiui nedarytų įtakos tai, kad moteris buvo išėjusi nėštumo ir gimdymo atostogų;

| 57. | primena valstybėms narėms, kad tinkamos vaiko priežiūros suteikimas – pagrindinis lyčių lygybės darbo rinkoje aspektas; apgailestauja, kad 2002 m. Barselonoje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu iki 2010 m. nustatyti tikslai – užtikrinti priežiūrą ne mažiau kaip 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus bei ne mažiau kaip 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus – toli gražu nepasiekti; ragina Tarybą ir valstybes nares atnaujinti ir įgyvendinti savo įsipareigojimus siekiant įgyvendinti Barselonos darbotvarkės tikslus teikti prieinamas, įperkamas ir aukštos kokybės vaikų priežiūros paslaugas, be to, užsibrėžti naujus tikslus dėl priklausomų asmenų priežiūros; taigi ragina valstybes nares gerinti galimybes naudotis vaiko priežiūros paslaugomis, būtent suteikiant finansinę paramą vaiko priežiūrai, ir tobulinti valstybines vaikų priežiūros įstaigas bei skatinti įmones kurti vaikų priežiūros įstaigas darbo vietoje; |
| --- | --- |

57.

primena valstybėms narėms, kad tinkamos vaiko priežiūros suteikimas – pagrindinis lyčių lygybės darbo rinkoje aspektas; apgailestauja, kad 2002 m. Barselonoje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu iki 2010 m. nustatyti tikslai – užtikrinti priežiūrą ne mažiau kaip 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus bei ne mažiau kaip 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus – toli gražu nepasiekti; ragina Tarybą ir valstybes nares atnaujinti ir įgyvendinti savo įsipareigojimus siekiant įgyvendinti Barselonos darbotvarkės tikslus teikti prieinamas, įperkamas ir aukštos kokybės vaikų priežiūros paslaugas, be to, užsibrėžti naujus tikslus dėl priklausomų asmenų priežiūros; taigi ragina valstybes nares gerinti galimybes naudotis vaiko priežiūros paslaugomis, būtent suteikiant finansinę paramą vaiko priežiūrai, ir tobulinti valstybines vaikų priežiūros įstaigas bei skatinti įmones kurti vaikų priežiūros įstaigas darbo vietoje;

| 58. | ragina valstybes nares imtis tikslinių priemonių tam, kad skurdesniems sluoksniams priklausančioms moterims būtų užtikrintos vienodos teisės gauti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas, o ypač pirminę sveikatos priežiūrą, įskaitant motinos ir kūdikio apsaugą, kaip apibrėžia Pasaulio sveikatos organizacija, taip pat akušerinę-ginekologinę priežiūrą, tinkamą būstą, teisingumą, švietimą, mokymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, sportą ir kultūrą, kad jos nepaliktų mokyklos anksčiau laiko ir po mokyklos nesunkiai galėtų patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares imtis tikslinių priemonių tam, kad skurdesniems sluoksniams priklausančioms moterims būtų užtikrintos vienodos teisės gauti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas, o ypač pirminę sveikatos priežiūrą, įskaitant motinos ir kūdikio apsaugą, kaip apibrėžia Pasaulio sveikatos organizacija, taip pat akušerinę-ginekologinę priežiūrą, tinkamą būstą, teisingumą, švietimą, mokymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, sportą ir kultūrą, kad jos nepaliktų mokyklos anksčiau laiko ir po mokyklos nesunkiai galėtų patekti į darbo rinką;

| 59. | ragina valstybes nares kurti tinkamas priemones, skirtas padėti paauglėms motinoms, kurioms dažnai sudėtinga susirasti darbą ir kurios gyvena skurde dėl neretai žemo išsilavinimo lygio ir socialinės diskriminacijos; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares kurti tinkamas priemones, skirtas padėti paauglėms motinoms, kurioms dažnai sudėtinga susirasti darbą ir kurios gyvena skurde dėl neretai žemo išsilavinimo lygio ir socialinės diskriminacijos;

Kova su pagyvenusių moterų skurdu

| 60. | pabrėžia, kad ypač senatvėje moterims kyla didesnė skurdo grėsmė nei vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos grindžiamos nuolatinio mokamo darbo principu; nurodo, kad kai kuriais atvejais moterys neįvykdo šio reikalavimo, nes jų darbas pertraukiamas, ir kad jos patenka į nepalankią padėtį dėl diskriminavimo darbo rinkoje, visų pirma dėl darbo užmokesčio skirtumo, motinystės atostogų, darbo ne visą darbo dieną, profesinės veiklos nutraukimo ar sustabdymo, kad galėtų skirti savo laiką šeimai ar dėl to, kad dirbo sutuoktinio įmonėje, dažniausiai prekybos ir žemės ūkio sektoriuose negaudamos užmokesčio ir neturėdamos socialinės apsaugos; ragina valstybių narių vyriausybes pripažinti vaikų auklėjimo darbą ir užtikrinti, kad į šį laikotarpį būtų atsižvelgiama apskaičiuojant pensiją, taigi moterys galėtų gauti visą pensiją; rekomenduoja, kad valstybės narės moterims užtikrintų tinkamas pensijas; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad ypač senatvėje moterims kyla didesnė skurdo grėsmė nei vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos grindžiamos nuolatinio mokamo darbo principu; nurodo, kad kai kuriais atvejais moterys neįvykdo šio reikalavimo, nes jų darbas pertraukiamas, ir kad jos patenka į nepalankią padėtį dėl diskriminavimo darbo rinkoje, visų pirma dėl darbo užmokesčio skirtumo, motinystės atostogų, darbo ne visą darbo dieną, profesinės veiklos nutraukimo ar sustabdymo, kad galėtų skirti savo laiką šeimai ar dėl to, kad dirbo sutuoktinio įmonėje, dažniausiai prekybos ir žemės ūkio sektoriuose negaudamos užmokesčio ir neturėdamos socialinės apsaugos; ragina valstybių narių vyriausybes pripažinti vaikų auklėjimo darbą ir užtikrinti, kad į šį laikotarpį būtų atsižvelgiama apskaičiuojant pensiją, taigi moterys galėtų gauti visą pensiją; rekomenduoja, kad valstybės narės moterims užtikrintų tinkamas pensijas;

| 61. | ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti moterims vienodas teises socialinės apsaugos ir pensijų sistemose, atsižvelgiant į ilgesnę moterų gyvenimo trukmę, taip pat užtikrinti, kad pensijų draudimo sistemose būtų sistemingai taikomas vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas, siekiant sumažinti moterų ir vyrų pensijos skirtumus; |
| --- | --- |

61.

ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti moterims vienodas teises socialinės apsaugos ir pensijų sistemose, atsižvelgiant į ilgesnę moterų gyvenimo trukmę, taip pat užtikrinti, kad pensijų draudimo sistemose būtų sistemingai taikomas vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas, siekiant sumažinti moterų ir vyrų pensijos skirtumus;

| 62. | ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą moterims, atsakingoms už jų šeimose esančių ligonių, vyresnio amžiaus ar neįgalių asmenų priežiūrą, taip pat vyresnio amžiaus moterims, gaunančioms ypač mažą pensiją; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą moterims, atsakingoms už jų šeimose esančių ligonių, vyresnio amžiaus ar neįgalių asmenų priežiūrą, taip pat vyresnio amžiaus moterims, gaunančioms ypač mažą pensiją;

Smurto dėl lyties poveikis skurdo grėsmei

| 63. | nurodo, kad smurtas prieš moteris tebėra didžiausia problema Europos Sąjungoje, daranti žalą ir nukentėjusiesiems, ir nusikaltėliams, neatsižvelgiant į jų amžių, išsilavinimą, pajamų lygį ar socialinę padėtį, ir kelia vis didesnę socialinio nuošalėjimo, skurdo ir socialinės atskirties grėsmę bei gali būti kliūtis moterų finansinei nepriklausomybei, sveikatai ir įsidarbinimo bei mokymosi galimybėms; dar kartą ragina Komisiją paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus; |
| --- | --- |

63.

nurodo, kad smurtas prieš moteris tebėra didžiausia problema Europos Sąjungoje, daranti žalą ir nukentėjusiesiems, ir nusikaltėliams, neatsižvelgiant į jų amžių, išsilavinimą, pajamų lygį ar socialinę padėtį, ir kelia vis didesnę socialinio nuošalėjimo, skurdo ir socialinės atskirties grėsmę bei gali būti kliūtis moterų finansinei nepriklausomybei, sveikatai ir įsidarbinimo bei mokymosi galimybėms; dar kartą ragina Komisiją paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus;

| 64. | ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų tinkamai renkami, analizuojami ir tiriami prievartą šeimose skatinantys veiksniai, siekiant nedelsiant formuoti politiką, skirtą užkirsti kelią tokiai prievartai, ir spręsti jos padarinių problemą, pvz., teikiant prieglobstį benamėms moterims, patyrusioms prievartą šeimose; |
| --- | --- |

64.

ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų tinkamai renkami, analizuojami ir tiriami prievartą šeimose skatinantys veiksniai, siekiant nedelsiant formuoti politiką, skirtą užkirsti kelią tokiai prievartai, ir spręsti jos padarinių problemą, pvz., teikiant prieglobstį benamėms moterims, patyrusioms prievartą šeimose;

| 65. | pabrėžia, kad būtina toliau stengtis glaudžiau bendradarbiaujant policijai ir teismams ES panaikinti prekybą žmonėmis ir seksualinį išnaudojimą; ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant naikinti įsigalėjusius arba tradicinius žalingus požiūrius bei papročius, įskaitant moterų lyties organų žalojimą, ankstyvas ir priverstines santuokas bei nusikaltimus, susijusius su „šeimos garbe“; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad būtina toliau stengtis glaudžiau bendradarbiaujant policijai ir teismams ES panaikinti prekybą žmonėmis ir seksualinį išnaudojimą; ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant naikinti įsigalėjusius arba tradicinius žalingus požiūrius bei papročius, įskaitant moterų lyties organų žalojimą, ankstyvas ir priverstines santuokas bei nusikaltimus, susijusius su „šeimos garbe“;

| 66. | ragina valstybes nares kurti nacionalinius planus (jei tokių planų dar nėra) kovai su visomis smurto prieš moteris formomis, užtikrinti nuolatinę ir sistemingą pažangos įgyvendinant priemones stebėseną, užtikrinti aukščiausius teisės aktų dėl kovos su vyrų smurtu prieš moteris standartus ir deramai finansuoti paramą smurto aukoms ir jų apsaugą, siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį mažinti; |
| --- | --- |

66.

ragina valstybes nares kurti nacionalinius planus (jei tokių planų dar nėra) kovai su visomis smurto prieš moteris formomis, užtikrinti nuolatinę ir sistemingą pažangos įgyvendinant priemones stebėseną, užtikrinti aukščiausius teisės aktų dėl kovos su vyrų smurtu prieš moteris standartus ir deramai finansuoti paramą smurto aukoms ir jų apsaugą, siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį mažinti;

| 67. | be to, pripažįsta, kad prasmingi kovos su moterų skurdu sprendimai gali būti vienas iš būdų mažinti smurtą dėl lyties, nes skurdą patiriančioms moterims kyla didesnis smurto pavojus; |
| --- | --- |

67.

be to, pripažįsta, kad prasmingi kovos su moterų skurdu sprendimai gali būti vienas iš būdų mažinti smurtą dėl lyties, nes skurdą patiriančioms moterims kyla didesnis smurto pavojus;

| 68. | pabrėžia, kad valstybėms narėms ir regionų bei vietos valdžios institucijoms svarbu imtis veiksmų siekiant palengvinti nuo smurto dėl lyties nukentėjusių moterų reintegraciją į darbo rinką, naudojantis tokiomis priemonėmis kaip Europos socialinis fondas (ESF) arba programa PROGRESS; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad valstybėms narėms ir regionų bei vietos valdžios institucijoms svarbu imtis veiksmų siekiant palengvinti nuo smurto dėl lyties nukentėjusių moterų reintegraciją į darbo rinką, naudojantis tokiomis priemonėmis kaip Europos socialinis fondas (ESF) arba programa PROGRESS;

| 69. | ragina valstybes nares imtis su lyčių aspektu susijusių priemonių siekiant spręsti klausimus, kurie susiję ne tik su pajamų trūkumu, bet ir su kultūra, dalyvavimu socialiniame gyvenime ir politikoje bei socialiniais tinklais; |
| --- | --- |

69.

ragina valstybes nares imtis su lyčių aspektu susijusių priemonių siekiant spręsti klausimus, kurie susiję ne tik su pajamų trūkumu, bet ir su kultūra, dalyvavimu socialiniame gyvenime ir politikoje bei socialiniais tinklais;

Socialinis dialogas ir pilietinė visuomenė kovojant su moterų skurdu

| 70. | pabrėžia struktūrinio socialinio dialogo svarbą kovojant su moterų skurdu; šiuo atžvilgiu pažymi, kad būtina pagerinti moterų organizacijų, kitų NVO ir susijusių suinteresuotųjų šalių bei bendrai pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir dalyvavimo sistemas; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia struktūrinio socialinio dialogo svarbą kovojant su moterų skurdu; šiuo atžvilgiu pažymi, kad būtina pagerinti moterų organizacijų, kitų NVO ir susijusių suinteresuotųjų šalių bei bendrai pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir dalyvavimo sistemas;

| 71. | mano, kad nuoširdžiu socialiniu dialogu turėtų būti siekiama suteikti galimybę pažeidžiamiausių grupių nariams, pasitelkiant nacionalinę ir ES administraciją, dalytis požiūriais ir siekti įveikti kraštutinį skurdą, pateikiant pačios geriausios patirties šioje srityje Europos lygiu pavyzdį; |
| --- | --- |

71.

mano, kad nuoširdžiu socialiniu dialogu turėtų būti siekiama suteikti galimybę pažeidžiamiausių grupių nariams, pasitelkiant nacionalinę ir ES administraciją, dalytis požiūriais ir siekti įveikti kraštutinį skurdą, pateikiant pačios geriausios patirties šioje srityje Europos lygiu pavyzdį;

| 72. | ragina Komisiją išlaikyti lėšų, kurias galėtų naudoti pilietinės visuomenės organizacijos, kovojančios su moterų skurdo padariniais ir siekiančios juos suvaldyti, dydį; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją išlaikyti lėšų, kurias galėtų naudoti pilietinės visuomenės organizacijos, kovojančios su moterų skurdo padariniais ir siekiančios juos suvaldyti, dydį;

Finansavimo užtikrinimas kaip kovos su skurdu priemonė

| 73. | pabrėžia struktūrinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, kaip pagrindinės priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarbą; ragina valstybes nares imtis aktyvesnių bendrai finansuojamų veiksmų siekiant užtikrinti didesnę paramą tokioms paslaugoms kaip vaikų, pagyvenusių žmonių ir priklausomų asmenų priežiūra, taip pat išbandant naujas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo organizavimo ir finansų srityse formas bei būdus; ragina valstybes nares stebėti, ar tinkamai ir teisingai naudojamos jiems skirtos lėšos; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia struktūrinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, kaip pagrindinės priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarbą; ragina valstybes nares imtis aktyvesnių bendrai finansuojamų veiksmų siekiant užtikrinti didesnę paramą tokioms paslaugoms kaip vaikų, pagyvenusių žmonių ir priklausomų asmenų priežiūra, taip pat išbandant naujas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo organizavimo ir finansų srityse formas bei būdus; ragina valstybes nares stebėti, ar tinkamai ir teisingai naudojamos jiems skirtos lėšos;

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu apibrėžti juridinę bendros nuosavybės sąvoką siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai pripažįstamos moterų teisės žemės ūkio sektoriuje, kad jos gautų tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; be to, pabrėžia poreikį iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (17), kad, kaip ir Europos socialinio fondo (ESF) atveju, būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nes tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, kadangi ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu apibrėžti juridinę bendros nuosavybės sąvoką siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai pripažįstamos moterų teisės žemės ūkio sektoriuje, kad jos gautų tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; be to, pabrėžia poreikį iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (17), kad, kaip ir Europos socialinio fondo (ESF) atveju, būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nes tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, kadangi ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse;

| 75. | palankiai vertina, kad buvo nustatyta Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė; ragina pagal šią sistemą imtis specialiai pritaikytų veiksmų, ypač techninės pagalbos bei paramos, siekiant moterims, patiriančioms sunkumų patekti į darbo rinką arba norinčioms savarankiškai dirbti ar steigti labai mažas įmones, užtikrinti geresnes mikrofinansavimo galimybes; |
| --- | --- |

75.

palankiai vertina, kad buvo nustatyta Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė; ragina pagal šią sistemą imtis specialiai pritaikytų veiksmų, ypač techninės pagalbos bei paramos, siekiant moterims, patiriančioms sunkumų patekti į darbo rinką arba norinčioms savarankiškai dirbti ar steigti labai mažas įmones, užtikrinti geresnes mikrofinansavimo galimybes;

*

* *

| 76. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

76.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(2)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(3)  OL L 87, 2010 4 7, p. 1.

(4)  OL C 233 E, 2006 9 28, p. 130.

(5)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(6)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(7)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 35.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0231.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0232.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0306.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0365.

(12)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 463.

(13)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0375.

(15)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (P7_TA(2010)0373).

(16)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(17)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/89

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisVizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą

P7_TA(2011)0087

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pareiškimas „Vizų režimo abipusiškumo atkūrimas. Solidarumas su Čekijos piliečiais atsižvelgiant į jų netolygią padėtį Kanadai vienašališkai nustačius vizų režimą“

2012/C 199 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi 2009 m. liepos mėn. Kanada vienašališkai nustatė vizų reikalavimą Čekijos Respublikos piliečiams ir jų padėtis dabar skiriasi nuo kitų ES piliečių, o Kanada dar nenurodė datos, kada panaikins vizų reikalavimą, nepaisant to, kad ne vieną kartą buvo raginama tai padaryti, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. liepos mėn. Kanada vienašališkai nustatė vizų reikalavimą Čekijos Respublikos piliečiams ir jų padėtis dabar skiriasi nuo kitų ES piliečių, o Kanada dar nenurodė datos, kada panaikins vizų reikalavimą, nepaisant to, kad ne vieną kartą buvo raginama tai padaryti,

| B. | kadangi, jei bus toliau delsiama panaikinti netolygią Čekijos piliečių padėtį, tai gali kelti pavojų būsimam ES ir Kanados išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo ratifikavimui, |
| --- | --- |

B.

kadangi, jei bus toliau delsiama panaikinti netolygią Čekijos piliečių padėtį, tai gali kelti pavojų būsimam ES ir Kanados išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo ratifikavimui,

| C. | kadangi Čekijos Respublika negali savarankiškai nustatyti vizų reikalavimo Kanados piliečiams, |
| --- | --- |

C.

kadangi Čekijos Respublika negali savarankiškai nustatyti vizų reikalavimo Kanados piliečiams,

| D. | kadangi Komisija ir Taryba veikia nepakankamai įtaigiai tvarkydamos šį reikalą, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija ir Taryba veikia nepakankamai įtaigiai tvarkydamos šį reikalą,

| 1. | ragina Komisiją ir Tarybą padidinti politinį spaudimą Kanadai, kad kuo greičiau būtų panaikintas Čekijos piliečiams taikomas vizų režimas ir nebūtų daugiau atliekami kiti vizų režimo abipusiškumo principo pažeidimai Bulgarijos ir Rumunijos piliečių atžvilgiu; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir Tarybą padidinti politinį spaudimą Kanadai, kad kuo greičiau būtų panaikintas Čekijos piliečiams taikomas vizų režimas ir nebūtų daugiau atliekami kiti vizų režimo abipusiškumo principo pažeidimai Bulgarijos ir Rumunijos piliečių atžvilgiu;

| 2. | pabrėžia, kad, jei abipusiškumo principo pažeidimai greitai nesibaigs, ES gali imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad, jei abipusiškumo principo pažeidimai greitai nesibaigs, ES gali imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių;

| 3. | ragina Komisiją vietoj dvišalių susitarimų numatyti naują mechanizmą, kurį taikant būtų garantuojamas visapusiškas vizų režimo abipusiškumo principo taikymas visoms valstybėms narėms ir užtikrinama, kad tuo atveju, jei ES nepriklausanti šalis pažeistų abipusiškumo principą, visos valstybės narės nedelsiant pradėtų taikyti vizų reikalavimą tos šalies piliečiams; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją vietoj dvišalių susitarimų numatyti naują mechanizmą, kurį taikant būtų garantuojamas visapusiškas vizų režimo abipusiškumo principo taikymas visoms valstybėms narėms ir užtikrinama, kad tuo atveju, jei ES nepriklausanti šalis pažeistų abipusiškumo principą, visos valstybės narės nedelsiant pradėtų taikyti vizų reikalavimą tos šalies piliečiams;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams (1). |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams (1).

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. kovo 8 d. posėdžio protokolo 2 priede (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienis

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/90

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienis2012 m. biudžeto gairės. I, II ir IV-X skirsniai

P7_TA(2011)0088

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (3),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2009 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2009 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnio 7 dalį ir 79 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnio 7 dalį ir 79 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0049/2011),

| A. | kadangi institucijos privalo tinkamai ir veiksmingai reaguoti į dabartinę finansų, ekonomikos ir socialinę ES padėtį ir, siekdamos sutaupyti lėšų, taikyti griežtas valdymo procedūras, |
| --- | --- |

A.

kadangi institucijos privalo tinkamai ir veiksmingai reaguoti į dabartinę finansų, ekonomikos ir socialinę ES padėtį ir, siekdamos sutaupyti lėšų, taikyti griežtas valdymo procedūras,

| B. | kadangi institucijoms būtina užtikrinti pakankamai išteklių, tačiau dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis ištekliai turėtų būti naudojami apdairiai ir efektyviai, |
| --- | --- |

B.

kadangi institucijoms būtina užtikrinti pakankamai išteklių, tačiau dabartinėmis ekonominėmis aplinkybėmis ištekliai turėtų būti naudojami apdairiai ir efektyviai,

| C. | kadangi šiuo metinės procedūros etapu Parlamentas laukia kitų institucijų sąmatų ir Biuro pasiūlymų dėl 2012 m. biudžeto, |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo metinės procedūros etapu Parlamentas laukia kitų institucijų sąmatų ir Biuro pasiūlymų dėl 2012 m. biudžeto,

| D. | kadangi ypač pageidautina, kad Biudžeto komitetas ir Biuras ketvirtais metais iš eilės tęstų glaudesnį bendradarbiavimą vykdant 2012 m. biudžeto procedūrą, |
| --- | --- |

D.

kadangi ypač pageidautina, kad Biudžeto komitetas ir Biuras ketvirtais metais iš eilės tęstų glaudesnį bendradarbiavimą vykdant 2012 m. biudžeto procedūrą,

| E. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnį Biuras atsakingas už finansinių, organizacinių ir administracinių sprendimų, susijusių su Parlamento vidaus organizacija, priėmimą, o Biudžeto komitetas atsakingas už Parlamento biudžeto sąmatos projekto vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą parengimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnį Biuras atsakingas už finansinių, organizacinių ir administracinių sprendimų, susijusių su Parlamento vidaus organizacija, priėmimą, o Biudžeto komitetas atsakingas už Parlamento biudžeto sąmatos projekto vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą parengimą,

| F. | kadangi Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis 5 išlaidų kategorijai turėtų stabilizuotis 2012 m., tačiau šiuo metu vis dar sunku nustatyti poveikio, kurį biudžetui turės Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), apimtį, |
| --- | --- |

F.

kadangi Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis 5 išlaidų kategorijai turėtų stabilizuotis 2012 m., tačiau šiuo metu vis dar sunku nustatyti poveikio, kurį biudžetui turės Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), apimtį,

| G. | kadangi, Kroatijai 2013 m. tapus ES nare, ES plėtra turės įtakos 2012 m. biudžetui, ypač susijusiam su naujoms valstybėms narėms skirtomis lėšomis ir darbuotojų įdarbinimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi, Kroatijai 2013 m. tapus ES nare, ES plėtra turės įtakos 2012 m. biudžetui, ypač susijusiam su naujoms valstybėms narėms skirtomis lėšomis ir darbuotojų įdarbinimu,

| H. | kadangi praėjusiais metais biudžeto valdymo institucija pritarė, kad administracinėms išlaidoms būtų taikomas apdairesnis požiūris, taigi pagal 5 išlaidų kategoriją liko gana didelė marža, |
| --- | --- |

H.

kadangi praėjusiais metais biudžeto valdymo institucija pritarė, kad administracinėms išlaidoms būtų taikomas apdairesnis požiūris, taigi pagal 5 išlaidų kategoriją liko gana didelė marža,

| I. | kadangi 2012 m. ES biudžetui numatyta Daugiametės finansinės programos (DFP) 5 išlaidų kategorijos didžiausia viršutinė išlaidų riba yra 8 754 mln. EUR (palyginti su 2011 m., ji yra didesnė 340 mln. EUR arba 4 proc., įskaitant 2 proc. infliaciją), |
| --- | --- |

I.

kadangi 2012 m. ES biudžetui numatyta Daugiametės finansinės programos (DFP) 5 išlaidų kategorijos didžiausia viršutinė išlaidų riba yra 8 754 mln. EUR (palyginti su 2011 m., ji yra didesnė 340 mln. EUR arba 4 proc., įskaitant 2 proc. infliaciją),

| J. | kadangi Parlamentas, būdamas lygiateisis teisės aktų leidėjas, nusprendė surasti pagrįstą savo žmogiškųjų išteklių ir naujos kompetencijos, kurią įgijo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pusiausvyrą (iš viso 19,67 proc. 5 išlaidų kategorijos 2009 m., 19,99 proc. – 2010 m. ir 20,03 proc. – 2011 m.), |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas, būdamas lygiateisis teisės aktų leidėjas, nusprendė surasti pagrįstą savo žmogiškųjų išteklių ir naujos kompetencijos, kurią įgijo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pusiausvyrą (iš viso 19,67 proc. 5 išlaidų kategorijos 2009 m., 19,99 proc. – 2010 m. ir 20,03 proc. – 2011 m.),

| K. | kadangi būtina stebėti lėšų, numatytų pagal 5 išlaidų kategoriją, panaudojimo 2011 m. pokyčius siekiant parengti atitinkamas būsimų biudžetų prognozes, |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina stebėti lėšų, numatytų pagal 5 išlaidų kategoriją, panaudojimo 2011 m. pokyčius siekiant parengti atitinkamas būsimų biudžetų prognozes,

| L. | kadangi Biuras 2010 m. kovo 24 d. sprendimu priėmė Parlamento vidutinės trukmės pastatų strategiją, pagal kurią numatomi tam tikri pagrindiniai būsimos pastatų politikos kriterijai; kadangi į šią strategiją įeina Parlamento sprendimas toliau teikti pirmenybę pastatų pirkimui (kai pagrįsta), telkiant juos geografiniu požiūriu Parlamento darbo vietose; kadangi siekiant sumažinti finansines išlaidas vienas iš svarbiausių ateities prioritetų ir toliau turės būti pirmalaikis mokėjimas, |
| --- | --- |

L.

kadangi Biuras 2010 m. kovo 24 d. sprendimu priėmė Parlamento vidutinės trukmės pastatų strategiją, pagal kurią numatomi tam tikri pagrindiniai būsimos pastatų politikos kriterijai; kadangi į šią strategiją įeina Parlamento sprendimas toliau teikti pirmenybę pastatų pirkimui (kai pagrįsta), telkiant juos geografiniu požiūriu Parlamento darbo vietose; kadangi siekiant sumažinti finansines išlaidas vienas iš svarbiausių ateities prioritetų ir toliau turės būti pirmalaikis mokėjimas,

Bendrasis 2012 m. biudžeto planas ir prioritetai

| 1. | pabrėžia sudėtingą padėtį, susijusią su 5 išlaidų kategorijos didžiausia viršutine 2012 m. išlaidų riba, ir labai gerai supranta, kad institucijos, siekdamos patenkinti visus finansavimo poreikius ir tuo pat metu palaikyti biudžetinę drausmę bei pademonstruoti nuosaikumą pagal daugiametės finansinės programos reikalavimus, gali susidurti su problemomis; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia sudėtingą padėtį, susijusią su 5 išlaidų kategorijos didžiausia viršutine 2012 m. išlaidų riba, ir labai gerai supranta, kad institucijos, siekdamos patenkinti visus finansavimo poreikius ir tuo pat metu palaikyti biudžetinę drausmę bei pademonstruoti nuosaikumą pagal daugiametės finansinės programos reikalavimus, gali susidurti su problemomis;

| 2. | nustato, kad tobulesnės teisėkūros principas – tai prioritetas siekiant užtikrinti tinkamą atsaką į dabartinius politinius uždavinius, kuriems išspręsti reikia suvienyti išteklius, reikalingus naujajai institucijų sistemai pagal įsigaliojusią Lisabonos sutartį užtikrinti; mano, kad Parlamento ir kitų institucijų 2012 m. biudžetas turėtų būti konsoliduotas biudžetas ir viena iš svarbių priežasčių – į biudžetą gali būti atsižvelgiama taip pat ir rengiant kitą daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

2.

nustato, kad tobulesnės teisėkūros principas – tai prioritetas siekiant užtikrinti tinkamą atsaką į dabartinius politinius uždavinius, kuriems išspręsti reikia suvienyti išteklius, reikalingus naujajai institucijų sistemai pagal įsigaliojusią Lisabonos sutartį užtikrinti; mano, kad Parlamento ir kitų institucijų 2012 m. biudžetas turėtų būti konsoliduotas biudžetas ir viena iš svarbių priežasčių – į biudžetą gali būti atsižvelgiama taip pat ir rengiant kitą daugiametę finansinę programą;

| 3. | nurodo, kad šios konsolidavimo srityje dedamos pastangos neturėtų trukdyti investicijoms (pvz., į technologijas), kurios ilgainiui ateityje padėtų sutaupyti; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad šios konsolidavimo srityje dedamos pastangos neturėtų trukdyti investicijoms (pvz., į technologijas), kurios ilgainiui ateityje padėtų sutaupyti;

| 4. | mano, kad taip pat labai svarbu teikti pirmenybę gero finansų valdymo principui (Finansinio reglamento 27 straipsnis), tai yra ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principams; mano, kad laikantis atskaitomybės principo į šiuos principus turėtų būti aiškiai atsižvelgiama Parlamento ir kitų institucijų biudžetuose, taip pat šių organizacijų aplinkoje; taigi mano, kad būtina atsižvelgti į rezultatus, gautus įgyvendinant įvairių sričių politiką, o kintamas išlaidas, kai įmanoma ir būtina dėl išlaidų masto, reikėtų reguliariai vertinti atliekant išlaidų ir galimos naudos vertinimus; |
| --- | --- |

4.

mano, kad taip pat labai svarbu teikti pirmenybę gero finansų valdymo principui (Finansinio reglamento 27 straipsnis), tai yra ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principams; mano, kad laikantis atskaitomybės principo į šiuos principus turėtų būti aiškiai atsižvelgiama Parlamento ir kitų institucijų biudžetuose, taip pat šių organizacijų aplinkoje; taigi mano, kad būtina atsižvelgti į rezultatus, gautus įgyvendinant įvairių sričių politiką, o kintamas išlaidas, kai įmanoma ir būtina dėl išlaidų masto, reikėtų reguliariai vertinti atliekant išlaidų ir galimos naudos vertinimus;

| 5. | mano, kad institucijos, įgyvendindamos šiuos principus, turėtų pateikti išlaidų mažinimo planus; atsižvelgdamas į tai mano, kad reikėtų apsvarstyti centralizacijos privalumus siekiant didelio masto ekonomijos (pvz.: centralizuoti viešieji pirkimai, bendros institucijų paslaugos), taip pat apsvarstyti, kas turėtų likti necentralizuota arba turėtų būti decentralizuota; |
| --- | --- |

5.

mano, kad institucijos, įgyvendindamos šiuos principus, turėtų pateikti išlaidų mažinimo planus; atsižvelgdamas į tai mano, kad reikėtų apsvarstyti centralizacijos privalumus siekiant didelio masto ekonomijos (pvz.: centralizuoti viešieji pirkimai, bendros institucijų paslaugos), taip pat apsvarstyti, kas turėtų likti necentralizuota arba turėtų būti decentralizuota;

| 6. | mano, kad gero finansų valdymo principų įgyvendinimo rezultatai turėtų būti tikslumas, paprastumas, aiškumas ir skaidrumas; šiomis aplinkybėmis reikalauja, kad būtų pateiktos visų institucijų organizacinės struktūros schemos ir nurodytos atitinkamos visų jų padalinių išlaidos; be to, reikalauja, kad visos išlaidos būtų aiškiai nurodytos ir pagrįstos ir kad būtų aiškiai atskirtos nustatytos ir kintamos išlaidos siekiant laikytis nulinės bazės biudžeto principo; |
| --- | --- |

6.

mano, kad gero finansų valdymo principų įgyvendinimo rezultatai turėtų būti tikslumas, paprastumas, aiškumas ir skaidrumas; šiomis aplinkybėmis reikalauja, kad būtų pateiktos visų institucijų organizacinės struktūros schemos ir nurodytos atitinkamos visų jų padalinių išlaidos; be to, reikalauja, kad visos išlaidos būtų aiškiai nurodytos ir pagrįstos ir kad būtų aiškiai atskirtos nustatytos ir kintamos išlaidos siekiant laikytis nulinės bazės biudžeto principo;

| 7. | mano, kad ne vėliau kaip pagal kitą daugiametę finansinę programą Parlamento biudžetas ir kitų institucijų biudžetai turėtų būti sudaromi taikant daugiametį planavimą, apimantį tos finansinės programos laikotarpį; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ne vėliau kaip pagal kitą daugiametę finansinę programą Parlamento biudžetas ir kitų institucijų biudžetai turėtų būti sudaromi taikant daugiametį planavimą, apimantį tos finansinės programos laikotarpį;

| 8. | pažymi, kad atsižvelgiant į galimą ES plėtrą reikėtų vykdyti būtinus pasirengimus institucijų lygmeniu siekiant priimti Kroatijos darbuotojus; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad atsižvelgiant į galimą ES plėtrą reikėtų vykdyti būtinus pasirengimus institucijų lygmeniu siekiant priimti Kroatijos darbuotojus;

| 9. | mano, kad Parlamentas ir kitos institucijos turėtų du kartus per metus pateikti savo biudžetų įgyvendinimo ataskaitas ir nurodyti informaciją apie kiekvienos biudžeto eilutės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Parlamentas ir kitos institucijos turėtų du kartus per metus pateikti savo biudžetų įgyvendinimo ataskaitas ir nurodyti informaciją apie kiekvienos biudžeto eilutės įgyvendinimą;

| 10. | mano, kad aplinkos politika ir Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) (5) turėtų būti sudėtinė Parlamento ir kitų institucijų veiklos kultūros dalis ir kad siekiant šio tikslo reikėtų numatyti priemones, kaip naudoti mažiau popieriaus, energijos, vandens ir mažinti išmetamųjų teršalų; |
| --- | --- |

10.

mano, kad aplinkos politika ir Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) (5) turėtų būti sudėtinė Parlamento ir kitų institucijų veiklos kultūros dalis ir kad siekiant šio tikslo reikėtų numatyti priemones, kaip naudoti mažiau popieriaus, energijos, vandens ir mažinti išmetamųjų teršalų;

| 11. | pakartoja, kad institucijų bendradarbiavimas, jei įmanomas ir pagrįstas, itin svarbus keičiantis pažangiąja patirtimi, kuri suteikia efektyvumo gerinimo ir taupymo galimybių; mano, kad reikėtų gerinti institucijų bendradarbiavimą vertimo raštu ir žodžiu, įdarbinimo (EPSO) ir EMAS srityse ir pradėti jį kitose srityse; ragina nuodugniai įvertinti naudojimosi laisvai samdomų vertėjų paslaugomis vertimams raštu atlikti galimybes ir Vertimų centro vaidmenį; |
| --- | --- |

11.

pakartoja, kad institucijų bendradarbiavimas, jei įmanomas ir pagrįstas, itin svarbus keičiantis pažangiąja patirtimi, kuri suteikia efektyvumo gerinimo ir taupymo galimybių; mano, kad reikėtų gerinti institucijų bendradarbiavimą vertimo raštu ir žodžiu, įdarbinimo (EPSO) ir EMAS srityse ir pradėti jį kitose srityse; ragina nuodugniai įvertinti naudojimosi laisvai samdomų vertėjų paslaugomis vertimams raštu atlikti galimybes ir Vertimų centro vaidmenį;

| 12. | primena, kad reikalinga visapusiškai integruota žinių valdymo sistema; palankiai vertina administracijos pateiktą informaciją apie žinių valdymo sistemą; ragina pateikti pažangos ataskaitą dėl informacijos šaltinių ir (arba) sistemų, kuriomis gali naudotis Parlamento nariai, įvairovės; ragina pateikti aiškų prototipo parengimo tvarkaraštį; pabrėžia, kad svarbu greitai įdiegti klasifikavimo ir indeksavimo priemones; ragina pateikti informaciją, kaip šią sistemą būtų galima padaryti lengvai prieinamą Europos piliečiams; |
| --- | --- |

12.

primena, kad reikalinga visapusiškai integruota žinių valdymo sistema; palankiai vertina administracijos pateiktą informaciją apie žinių valdymo sistemą; ragina pateikti pažangos ataskaitą dėl informacijos šaltinių ir (arba) sistemų, kuriomis gali naudotis Parlamento nariai, įvairovės; ragina pateikti aiškų prototipo parengimo tvarkaraštį; pabrėžia, kad svarbu greitai įdiegti klasifikavimo ir indeksavimo priemones; ragina pateikti informaciją, kaip šią sistemą būtų galima padaryti lengvai prieinamą Europos piliečiams;

| 13. | pabrėžia, jog svarbu, kad Europos Parlamentas ir kitos institucijos priimtų ambicingų užmojų ir įvairiapusę skaitmeninę strategiją, susijusią su saityno „Web 2.0“ priemonėmis ir ypač socialiniais tinklais, siekiant stiprinti Europos ir jos piliečių ryšį; taip pat mano, kad Parlamentas ir kitos institucijos turėtų parengti elektroninio valdymo strategiją; ragina, jei tik įmanoma, naudoti nuotolinį darbą; ragina Biurą apsvarstyti galimybę pradėti taikyti nuotolinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing) sistemą siekiant sumažinti kompiuterinės sistemos eksploatacines išlaidas, pagerinti veiklos rezultatus ir užtikrinti didesnį Parlamento darbo mobilumą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog svarbu, kad Europos Parlamentas ir kitos institucijos priimtų ambicingų užmojų ir įvairiapusę skaitmeninę strategiją, susijusią su saityno „Web 2.0“ priemonėmis ir ypač socialiniais tinklais, siekiant stiprinti Europos ir jos piliečių ryšį; taip pat mano, kad Parlamentas ir kitos institucijos turėtų parengti elektroninio valdymo strategiją; ragina, jei tik įmanoma, naudoti nuotolinį darbą; ragina Biurą apsvarstyti galimybę pradėti taikyti nuotolinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing) sistemą siekiant sumažinti kompiuterinės sistemos eksploatacines išlaidas, pagerinti veiklos rezultatus ir užtikrinti didesnį Parlamento darbo mobilumą;

| 14. | pabrėžia, kad finansinės ataskaitos ir panašios išlaidų analizės yra labai svarbios, kai institucija priima vidaus sprendimus; primygtinai ragina, kad jos būtų sistemingai naudojamos ir kad jose būtų nurodytos nuolatinės ir vienkartinės išlaidos (t. y. nustatytos ir kintamos išlaidos), tiesiogiai susijusios su atitinkama priemone; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad finansinės ataskaitos ir panašios išlaidų analizės yra labai svarbios, kai institucija priima vidaus sprendimus; primygtinai ragina, kad jos būtų sistemingai naudojamos ir kad jose būtų nurodytos nuolatinės ir vienkartinės išlaidos (t. y. nustatytos ir kintamos išlaidos), tiesiogiai susijusios su atitinkama priemone;

| 15. | ragina naudoti darbuotojų perkėlimą ar jų perkvalifikavimą siekiant skatinti mobilumą; rekomenduoja naujus darbuotojus įdarbinti tik po to, kai nepavyksta įdarbinti darbuotojų taikant darbuotojų perkėlimo institucijos viduje ir mokymo procedūras ir kai neįmanoma naudotis išorės tarnybų paslaugomis; |
| --- | --- |

15.

ragina naudoti darbuotojų perkėlimą ar jų perkvalifikavimą siekiant skatinti mobilumą; rekomenduoja naujus darbuotojus įdarbinti tik po to, kai nepavyksta įdarbinti darbuotojų taikant darbuotojų perkėlimo institucijos viduje ir mokymo procedūras ir kai neįmanoma naudotis išorės tarnybų paslaugomis;

| 16. | mano, kad visos institucijos, kurioms gali turėti įtakos Kroatijos įstojimas į ES, turėtų sutarti dėl bendros ir koordinuojamos biudžeto įgyvendinimo strategijos; reikalauja parengti pasekmių 5 išlaidų kategorijai vertinimą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad visos institucijos, kurioms gali turėti įtakos Kroatijos įstojimas į ES, turėtų sutarti dėl bendros ir koordinuojamos biudžeto įgyvendinimo strategijos; reikalauja parengti pasekmių 5 išlaidų kategorijai vertinimą;

| 17. | mano, kad visos institucijos turėtų vykdyti aktyvią nediskriminavimo politiką ir pritaikyti savo pastatus ir žmogiškųjų išteklių politiką taip, kad neįgaliems žmonėms būtų užtikrinama patogesnė prieiga; |
| --- | --- |

17.

mano, kad visos institucijos turėtų vykdyti aktyvią nediskriminavimo politiką ir pritaikyti savo pastatus ir žmogiškųjų išteklių politiką taip, kad neįgaliems žmonėms būtų užtikrinama patogesnė prieiga;

| 18. | pabrėžia, kad, ištikus ekonomikos krizei ir esant didelei valstybės skolai bei suvaržymams kai dedamos biudžeto konsolidavimo pastangos nacionaliniu lygmeniu, Europos Parlamentas ir kitos institucijos turėtų pademonstruoti atsakingą požiūrį į biudžetą ir nuosaikumą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad, ištikus ekonomikos krizei ir esant didelei valstybės skolai bei suvaržymams kai dedamos biudžeto konsolidavimo pastangos nacionaliniu lygmeniu, Europos Parlamentas ir kitos institucijos turėtų pademonstruoti atsakingą požiūrį į biudžetą ir nuosaikumą;

Parlamentas

| 19. | mano, kad Parlamento tikslas turėtų būti tobulesni teisės aktai ir kad šiam tikslui pasiekti turėtų būti prieinami visi reikiami ištekliai ir tuo pat metu paisoma biudžetinių apribojimų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad Parlamento tikslas turėtų būti tobulesni teisės aktai ir kad šiam tikslui pasiekti turėtų būti prieinami visi reikiami ištekliai ir tuo pat metu paisoma biudžetinių apribojimų;

| 20. | mano, kad Parlamentas turėtų pademonstruoti atsakingą požiūrį į biudžetą ir nuosaikumą ir atsižvelgti į infliacijos lygį; atsižvelgiant į kryptį, kurios laikosi visos institucijos, su plėtra susiję poreikiai turi būti finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; poreikiai, susiję su 18 naujų EP narių, kurie pradės dirbti pagal Lisabonos sutartį, taip pat bus finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad Parlamentas turėtų pademonstruoti atsakingą požiūrį į biudžetą ir nuosaikumą ir atsižvelgti į infliacijos lygį; atsižvelgiant į kryptį, kurios laikosi visos institucijos, su plėtra susiję poreikiai turi būti finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; poreikiai, susiję su 18 naujų EP narių, kurie pradės dirbti pagal Lisabonos sutartį, taip pat bus finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą;

| 21. | mano, kad reikėtų pradėti konsoliduoti papildomus darbuotojų išteklius, numatytus Parlamento administracijai tam, kad ji galėtų išspręsti pagal Lisabonos sutartį numatytus uždavinius; primygtinai ragina, kad organizacinės struktūros būtų suformuotos taip, kad būtų galima skatinti sąveiką remiantis atitinkama esamų specializuotų skyrių patirtimi; |
| --- | --- |

21.

mano, kad reikėtų pradėti konsoliduoti papildomus darbuotojų išteklius, numatytus Parlamento administracijai tam, kad ji galėtų išspręsti pagal Lisabonos sutartį numatytus uždavinius; primygtinai ragina, kad organizacinės struktūros būtų suformuotos taip, kad būtų galima skatinti sąveiką remiantis atitinkama esamų specializuotų skyrių patirtimi;

| 22. | pažymi, kad Parlamento 2011 m. biudžetas siekia 1 685 mln. EUR ir sudaro 20,03 proc. 5 išlaidų kategorijos lėšų; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad Parlamento 2011 m. biudžetas siekia 1 685 mln. EUR ir sudaro 20,03 proc. 5 išlaidų kategorijos lėšų;

| 23. | tikisi, kad Biuras, pristatydamas sąmatas, pateiks realius prašymus; yra pasirengęs apsvarstyti Biuro pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgdamas į poreikius ir atsargumo nuostatą, kad būtų galima užtikrinti tinkamą ir veiksmingą institucijos darbą; pabrėžia, kad taisomuoju raštu, kurį rugsėjo mėn. Biuras pateikė Biudžeto komitetui, siekiama, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurie nebuvo numatyti sudarant sąmatas, ir nurodo, kad tai neturėtų būti laikoma galimybe atnaujinti sąmatas, dėl kurių sutarta anksčiau; atsižvelgiant į kryptį, kurios laikosi visos institucijos, su plėtra susiję poreikiai finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; poreikiai, susiję su 18 naujų EP narių, kurie pradės dirbti pagal Lisabonos sutartį, taip pat bus finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; |
| --- | --- |

23.

tikisi, kad Biuras, pristatydamas sąmatas, pateiks realius prašymus; yra pasirengęs apsvarstyti Biuro pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgdamas į poreikius ir atsargumo nuostatą, kad būtų galima užtikrinti tinkamą ir veiksmingą institucijos darbą; pabrėžia, kad taisomuoju raštu, kurį rugsėjo mėn. Biuras pateikė Biudžeto komitetui, siekiama, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurie nebuvo numatyti sudarant sąmatas, ir nurodo, kad tai neturėtų būti laikoma galimybe atnaujinti sąmatas, dėl kurių sutarta anksčiau; atsižvelgiant į kryptį, kurios laikosi visos institucijos, su plėtra susiję poreikiai finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą; poreikiai, susiję su 18 naujų EP narių, kurie pradės dirbti pagal Lisabonos sutartį, taip pat bus finansuojami parengiant taisomąjį raštą arba priimant taisomąjį biudžetą;

| 24. | reikalauja pateikti išsamią ir aiškią tų biudžeto eilučių, kurių lėšos nebuvo išnaudotos 2010 m., apžvalgą, ir tikisi išanalizuoti šio nepakankamo lėšų panaudojimo priežastis; taip pat norėtų gauti visų perkeltų lėšų ir jų panaudojimo 2010 m. ataskaitą ir atnaujintus duomenis apie galutines asignuotąsias pajamas, palygintas su sumomis, kurios buvo įrašytos į biudžetą; |
| --- | --- |

24.

reikalauja pateikti išsamią ir aiškią tų biudžeto eilučių, kurių lėšos nebuvo išnaudotos 2010 m., apžvalgą, ir tikisi išanalizuoti šio nepakankamo lėšų panaudojimo priežastis; taip pat norėtų gauti visų perkeltų lėšų ir jų panaudojimo 2010 m. ataskaitą ir atnaujintus duomenis apie galutines asignuotąsias pajamas, palygintas su sumomis, kurios buvo įrašytos į biudžetą;

| 25. | mano, kad EP nariams būtina užtikrinti kokybiškas paslaugas, kad jie turėtų vienodas sąlygas atlikti savo pareigas; taigi pabrėžia, jog svarbu, kad visiems nariams, neatsižvelgiant į jų tautybę ar kalbą, būtų sudarytos vienodos sąlygos vykdyti jiems pavestas pareigas ir politinę veiklą savo gimtąja kalba, jeigu jie taip nusprendžia; pvz., mano, jog nepriimtina tai, kad komitetų posėdžiuose neatliekamas vertimas žodžiu; mano, kad patikimo finansų valdymo principą taip pat reikia taikyti vertimo žodžiu ir raštu paslaugoms; |
| --- | --- |

25.

mano, kad EP nariams būtina užtikrinti kokybiškas paslaugas, kad jie turėtų vienodas sąlygas atlikti savo pareigas; taigi pabrėžia, jog svarbu, kad visiems nariams, neatsižvelgiant į jų tautybę ar kalbą, būtų sudarytos vienodos sąlygos vykdyti jiems pavestas pareigas ir politinę veiklą savo gimtąja kalba, jeigu jie taip nusprendžia; pvz., mano, jog nepriimtina tai, kad komitetų posėdžiuose neatliekamas vertimas žodžiu; mano, kad patikimo finansų valdymo principą taip pat reikia taikyti vertimo žodžiu ir raštu paslaugoms;

| 26. | taip pat mano, kad būtina visomis priemonėmis siekti padidinti vertimų žodžiu lankstumą, nes tai svarbiausias žingsnis norint užtikrinti gerą darbo tvarką, ir pabrėžia, kad dažnai būtų galima išvengti problemų ir lėšų švaistymo, jei būtų galimybė skubiai pakeisti kalbas atsižvelgiant į tai, kas iš tiesų dalyvauja posėdžiuose, o ne į tai, kas juose planavo dalyvauti; |
| --- | --- |

26.

taip pat mano, kad būtina visomis priemonėmis siekti padidinti vertimų žodžiu lankstumą, nes tai svarbiausias žingsnis norint užtikrinti gerą darbo tvarką, ir pabrėžia, kad dažnai būtų galima išvengti problemų ir lėšų švaistymo, jei būtų galimybė skubiai pakeisti kalbas atsižvelgiant į tai, kas iš tiesų dalyvauja posėdžiuose, o ne į tai, kas juose planavo dalyvauti;

| 27. | ragina, kad, atsižvelgiant į Europos piliečių teisę laisvai susitikti su savo Europos lygmens atstovais, būtų išsamiai įvertinta, kaip galima veiksmingiau suderinti šią teisę su būtinybe nedelsiant užtikrinti institucijose dirbančių asmenų saugumą; prašo generalinio sekretoriaus iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti tokią ataskaitą; |
| --- | --- |

27.

ragina, kad, atsižvelgiant į Europos piliečių teisę laisvai susitikti su savo Europos lygmens atstovais, būtų išsamiai įvertinta, kaip galima veiksmingiau suderinti šią teisę su būtinybe nedelsiant užtikrinti institucijose dirbančių asmenų saugumą; prašo generalinio sekretoriaus iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti tokią ataskaitą;

| 28. | mano, kad, kaip jau nuspręsta, būtina įgyvendinti visiškai veikiančią belaidžio interneto ryšio (WiFi) paslaugą siekiant sudaryti sąlygas mažesnio popieriaus naudojimo tikslui pasiekti; mano, kad reikėtų skatinti posėdžiuose naudoti vaizdo konferencijas, taip pat naujas aplinkai nekenkiančias technologijas; ragina atlikti šių priemonių išlaidų ir naudos analizę; |
| --- | --- |

28.

mano, kad, kaip jau nuspręsta, būtina įgyvendinti visiškai veikiančią belaidžio interneto ryšio (WiFi) paslaugą siekiant sudaryti sąlygas mažesnio popieriaus naudojimo tikslui pasiekti; mano, kad reikėtų skatinti posėdžiuose naudoti vaizdo konferencijas, taip pat naujas aplinkai nekenkiančias technologijas; ragina atlikti šių priemonių išlaidų ir naudos analizę;

| 29. | pažymi, kad Parlamentas vykdydamas pastatų politiką siekia racionaliau panaudoti turimus plotus ir iš tiesų taupyti lėšas, taip pat didelio masto ekonomijos; pažymi, kad šiuo metu vykdomas KAD pastato priestato projektas, kurio įgyvendinimo išlaidos įvertintos 549,6 mln. EUR (2016 m. kainomis) ir kuris užtikrins galimybę Parlamento administraciją geografiškai sutelkti Liuksemburge, ir pažymi, kad visi kiti šiuo metu Liuksemburge nuomojami pastatai bus palaipsniui atlaisvinti ir užbaigus šį projektą bus sudarytos sąlygos sutaupyti daug lėšų; atkreipia dėmesį į tai, kad šiam statybos projektui finansuoti gali prireikti tam tikros teisinės sistemos (konkrečios paskirties priemonių), kadangi pagal Finansinį reglamentą draudžiamas tiesioginis skolinimasis, ir kad išlaidų galėtų sumažėti, jei šis projektas būtų finansuojamas tiesiai iš biudžeto arba naudojantis tiesiogine paskola, taigi akivaizdu, kad reikia iš dalies pakeisti Finansinį reglamentą siekiant užtikrinti skaidresnį ir tiesiogiškesnį būsimų statybos projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad Parlamentas vykdydamas pastatų politiką siekia racionaliau panaudoti turimus plotus ir iš tiesų taupyti lėšas, taip pat didelio masto ekonomijos; pažymi, kad šiuo metu vykdomas KAD pastato priestato projektas, kurio įgyvendinimo išlaidos įvertintos 549,6 mln. EUR (2016 m. kainomis) ir kuris užtikrins galimybę Parlamento administraciją geografiškai sutelkti Liuksemburge, ir pažymi, kad visi kiti šiuo metu Liuksemburge nuomojami pastatai bus palaipsniui atlaisvinti ir užbaigus šį projektą bus sudarytos sąlygos sutaupyti daug lėšų; atkreipia dėmesį į tai, kad šiam statybos projektui finansuoti gali prireikti tam tikros teisinės sistemos (konkrečios paskirties priemonių), kadangi pagal Finansinį reglamentą draudžiamas tiesioginis skolinimasis, ir kad išlaidų galėtų sumažėti, jei šis projektas būtų finansuojamas tiesiai iš biudžeto arba naudojantis tiesiogine paskola, taigi akivaizdu, kad reikia iš dalies pakeisti Finansinį reglamentą siekiant užtikrinti skaidresnį ir tiesiogiškesnį būsimų statybos projektų įgyvendinimą;

| 30. | palankiai vertina 2010 m. kovo 24 d. Biuro priimtus sprendimus; pakartoja savo raginimą parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikę pastatų strategiją; mano, kad pagal šią strategiją reikėtų siekti rasti geriausią sprendimą atsižvelgiant į gero valdymo principus ir būtinybę įvertinti įvairias galimybes ir finansavimo alternatyvas; atkreipia dėmesį į minėtame sprendime pateiktą pasiūlymą iš Belgijos vyriausybės gautas asignuotąsias pajamas skirti Parlamento narių padėjėjų naujų biurų infrastruktūros investicijoms finansuoti; reikalauja prieš priimant sprendimą pateikti papildomos informacijos apie šių asignuotųjų pajamų naudojimą šiuo tikslu ir išsamią informaciją apie alternatyvias galimybes; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina 2010 m. kovo 24 d. Biuro priimtus sprendimus; pakartoja savo raginimą parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikę pastatų strategiją; mano, kad pagal šią strategiją reikėtų siekti rasti geriausią sprendimą atsižvelgiant į gero valdymo principus ir būtinybę įvertinti įvairias galimybes ir finansavimo alternatyvas; atkreipia dėmesį į minėtame sprendime pateiktą pasiūlymą iš Belgijos vyriausybės gautas asignuotąsias pajamas skirti Parlamento narių padėjėjų naujų biurų infrastruktūros investicijoms finansuoti; reikalauja prieš priimant sprendimą pateikti papildomos informacijos apie šių asignuotųjų pajamų naudojimą šiuo tikslu ir išsamią informaciją apie alternatyvias galimybes;

| 31. | pabrėžia, jog būtina pateikti daugiau informacijos apie Europos istorijos namus; visų pirma ragina, kad Biudžeto komitetui būtų pateiktas išsamus verslo planas; pakartoja, jog būtina gauti informaciją apie bendras šio projekto išlaidas, būsimą finansinį ir teisinį poveikį Europos Parlamentui, ir prašo pateikti tolesnę informaciją apie architektūrinį konkursą, kuris prasidėjo 2009 m., pabrėžia, jog visi su projektu susiję sprendimai priimami pagal standartinę parlamentinę procedūrą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, jog būtina pateikti daugiau informacijos apie Europos istorijos namus; visų pirma ragina, kad Biudžeto komitetui būtų pateiktas išsamus verslo planas; pakartoja, jog būtina gauti informaciją apie bendras šio projekto išlaidas, būsimą finansinį ir teisinį poveikį Europos Parlamentui, ir prašo pateikti tolesnę informaciją apie architektūrinį konkursą, kuris prasidėjo 2009 m., pabrėžia, jog visi su projektu susiję sprendimai priimami pagal standartinę parlamentinę procedūrą;

| 32. | mano, kad šiuo atveju visoms didelėms organizacijoms kartais būtinas nepriklausomas išorinis požiūris į tai, kaip naudojami ištekliai ir kaip organizuojamas darbas, bet jis galėtų būti naudingas tik tuomet, jei tinkamai pateikiamas; pabrėžia, kad politinės Europos institucijos, pvz., Parlamentas yra unikalios, ir mano, kad ilgainiui reikėtų apsvarstyti galimybę atlikti tokios institucijos organizacijos ir valdymo išorinę analizę; mano, kad 2012 m. galima būtų nustatyti ir minėtuoju būdu ištirti kai kuriuos konkrečius sektorius; |
| --- | --- |

32.

mano, kad šiuo atveju visoms didelėms organizacijoms kartais būtinas nepriklausomas išorinis požiūris į tai, kaip naudojami ištekliai ir kaip organizuojamas darbas, bet jis galėtų būti naudingas tik tuomet, jei tinkamai pateikiamas; pabrėžia, kad politinės Europos institucijos, pvz., Parlamentas yra unikalios, ir mano, kad ilgainiui reikėtų apsvarstyti galimybę atlikti tokios institucijos organizacijos ir valdymo išorinę analizę; mano, kad 2012 m. galima būtų nustatyti ir minėtuoju būdu ištirti kai kuriuos konkrečius sektorius;

| 33. | pažymi, kad Parlamento informavimo ir komunikacijos politika yra svarbi ir turėtų būti skirta visiems Europos piliečiams bei pagerinti piliečių galimybes tiesiogiai bendrauti su Parlamentu, todėl prašo atlikti įgyvendinant šią politiką gautų rezultatų vertinimą; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad Parlamento informavimo ir komunikacijos politika yra svarbi ir turėtų būti skirta visiems Europos piliečiams bei pagerinti piliečių galimybes tiesiogiai bendrauti su Parlamentu, todėl prašo atlikti įgyvendinant šią politiką gautų rezultatų vertinimą;

| 34. | pritaria visoms pastangoms modernizuoti Parlamento finansinių taikomųjų programų programinės įrangos sistemas; |
| --- | --- |

34.

pritaria visoms pastangoms modernizuoti Parlamento finansinių taikomųjų programų programinės įrangos sistemas;

| 35. | visiškai pritaria visoms pastangoms vykdyti efektyvesnę ir profesionalesnę personalo politiką, įskaitant darbuotojų perkėlimą generalinių direktoratų viduje ar iš vieno generalinio direktorato į kitą; |
| --- | --- |

35.

visiškai pritaria visoms pastangoms vykdyti efektyvesnę ir profesionalesnę personalo politiką, įskaitant darbuotojų perkėlimą generalinių direktoratų viduje ar iš vieno generalinio direktorato į kitą;

| 36. | mano, kad tolesni veiksmai svarbūs vykdant daugelio sričių politiką, kuri turi finansinių pasekmių, pvz., EMAS, viešieji pirkimai ir veiksmai, susiję su biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu pateiktomis rekomendacijomis; pabrėžia, kad apskritai būtina nuolat numatyti tolesnes priemones ir analizuoti Parlamento biudžeto įgyvendinimą; |
| --- | --- |

36.

mano, kad tolesni veiksmai svarbūs vykdant daugelio sričių politiką, kuri turi finansinių pasekmių, pvz., EMAS, viešieji pirkimai ir veiksmai, susiję su biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu pateiktomis rekomendacijomis; pabrėžia, kad apskritai būtina nuolat numatyti tolesnes priemones ir analizuoti Parlamento biudžeto įgyvendinimą;

| 37. | yra susirūpinęs dėl pasiūlymo įsteigti Europos pridėtinės vertės vertinimo skyrių siekiant nustatyti nuostolį dėl Europos masto veiksmų nebuvimo; abejoja, ar toks biuras reikalingas; prašo pateikti daugiau informacijos apie šio biuro įsteigimą; |
| --- | --- |

37.

yra susirūpinęs dėl pasiūlymo įsteigti Europos pridėtinės vertės vertinimo skyrių siekiant nustatyti nuostolį dėl Europos masto veiksmų nebuvimo; abejoja, ar toks biuras reikalingas; prašo pateikti daugiau informacijos apie šio biuro įsteigimą;

Kitos institucijos

| 38. | ragina kitas institucijas pateikti realistiškus ir išlaidomis pagrįstus biudžeto pasiūlymus, kuriuose būtų visapusiškai atsižvelgiama į poreikį kuo tinkamiau valdyti ribotus išteklius; džiaugiasi, kad ES biudžete įrašyta naujas X skirsnis, skirtas Europos išorės veiksmų tarnybai, kuriame numatoma 464 mln. EUR asignavimų, ir yra pasirengęs apsvarstyti EIVT poreikius, susijusius su nekilnojamu turtu bei darbuotojais, taip pat pasiryžęs atidžiai stebėti jos poveikį 5 išlaidų kategorijai, nes buvo planuota, kad tarnybos įsteigimas neturės poveikio biudžetui; neketina statyti į pavojų dabartinių institucijų poreikių; |
| --- | --- |

38.

ragina kitas institucijas pateikti realistiškus ir išlaidomis pagrįstus biudžeto pasiūlymus, kuriuose būtų visapusiškai atsižvelgiama į poreikį kuo tinkamiau valdyti ribotus išteklius; džiaugiasi, kad ES biudžete įrašyta naujas X skirsnis, skirtas Europos išorės veiksmų tarnybai, kuriame numatoma 464 mln. EUR asignavimų, ir yra pasirengęs apsvarstyti EIVT poreikius, susijusius su nekilnojamu turtu bei darbuotojais, taip pat pasiryžęs atidžiai stebėti jos poveikį 5 išlaidų kategorijai, nes buvo planuota, kad tarnybos įsteigimas neturės poveikio biudžetui; neketina statyti į pavojų dabartinių institucijų poreikių;

| 39. | mano, kad sukuriant naują ES biudžeto skirsnį X, skirtą Europos išorės veiksmų tarnybai, atsižvelgiama į Europos Sąjungos poreikį turėti institucinį pagrindą, kuriuo naudojantis ir kartu remiantis naujomis bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) nuostatomis būtų galima padėti įgyvendinti ES užmojus užsienio politikos srityje; |
| --- | --- |

39.

mano, kad sukuriant naują ES biudžeto skirsnį X, skirtą Europos išorės veiksmų tarnybai, atsižvelgiama į Europos Sąjungos poreikį turėti institucinį pagrindą, kuriuo naudojantis ir kartu remiantis naujomis bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) nuostatomis būtų galima padėti įgyvendinti ES užmojus užsienio politikos srityje;

*

* *

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir EIVT. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir EIVT.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(4)  OL C 303, 2010 11 9, p. 1.

(5)  2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (OL L 114, 2001 4 24, p. 1).

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/95

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienisES strategija dėl Atlanto vandenyno regiono

P7_TA(2011)0089

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos

2012/C 199 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija buvo raginama iki 2011 m. birželio mėn. parengti Europos Atlanto vandenyno regiono strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija buvo raginama iki 2011 m. birželio mėn. parengti Europos Atlanto vandenyno regiono strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pradėtas viešas konsultacijas siekiant paskelbti komunikatą dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pradėtas viešas konsultacijas siekiant paskelbti komunikatą dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos,

| — | atsižvelgdamas į ES Baltijos jūros regiono strategiją, ir į ES Dunojaus regiono strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Baltijos jūros regiono strategiją, ir į ES Dunojaus regiono strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 5-ojoje sanglaudos ataskaitoje pateikiamas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 5-ojoje sanglaudos ataskaitoje pateikiamas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVIII antraštinėje dalyje nustatyta, kad teritorinė sanglauda yra Europos Sąjungos tikslas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVIII antraštinėje dalyje nustatyta, kad teritorinė sanglauda yra Europos Sąjungos tikslas,

| B. | kadangi šios penkios ES valstybės narės yra Atlanto vandenyno pakrantėje: Prancūzija, Airija, Portugalija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė, |
| --- | --- |

B.

kadangi šios penkios ES valstybės narės yra Atlanto vandenyno pakrantėje: Prancūzija, Airija, Portugalija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė,

| C. | kadangi Atlanto vandenyno regionui būdingi tam tikri ypatumai, t. y. jis yra:






  — | dinamiška jūrinė zona (dėl jūrų transporto, žvejybos, jūrų energijos ir kt.), |
| --- | --- | --- |

C.

kadangi Atlanto vandenyno regionui būdingi tam tikri ypatumai, t. y. jis yra:

—

dinamiška jūrinė zona (dėl jūrų transporto, žvejybos, jūrų energijos ir kt.),

| — | zona, kurios pažeidžiamą aplinką reikia išsaugoti ir kurioje pastebimos klimato kaitos pasekmės (pakrančių erozija ir ekstremalūs klimato reiškiniai), |
| --- | --- |

—

zona, kurios pažeidžiamą aplinką reikia išsaugoti ir kurioje pastebimos klimato kaitos pasekmės (pakrančių erozija ir ekstremalūs klimato reiškiniai),

| — | atokus Europos Sąjungos regionas, turintis prieinamumo ir susisiekimo problemų ir mažai didelių miestų centrų, |
| --- | --- |

—

atokus Europos Sąjungos regionas, turintis prieinamumo ir susisiekimo problemų ir mažai didelių miestų centrų,

| D. | kadangi šios ypatybės susijusios su uždaviniais, kurie peržengia valstybių sienas ir kurių politinius sprendimus reikia rasti Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

D.

kadangi šios ypatybės susijusios su uždaviniais, kurie peržengia valstybių sienas ir kurių politinius sprendimus reikia rasti Europos lygmeniu,

| E. | kadangi 2010 m. birželio mėn. Taryba paprašė Komisijos iki 2011 m. birželio mėn. parengti Atlanto vandenyno regiono strategiją ir kadangi 2011 m. planuojama paskelbti Komisijos komunikatą, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2010 m. birželio mėn. Taryba paprašė Komisijos iki 2011 m. birželio mėn. parengti Atlanto vandenyno regiono strategiją ir kadangi 2011 m. planuojama paskelbti Komisijos komunikatą,

| 1. | prašo Komisijos kuo skubiau parengti ES Atlanto vandenyno regiono strategiją, kuri būtų integruota strategija, pagal kurią būtų sprendžiami jūrų ir teritoriniai klausimai; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos kuo skubiau parengti ES Atlanto vandenyno regiono strategiją, kuri būtų integruota strategija, pagal kurią būtų sprendžiami jūrų ir teritoriniai klausimai;

| 2. | mano, kad ši strategija turėtų būti parengta pagal sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (3 tikslas) ir grindžiama integruotu, įvairių sričių ir teritoriniu požiūriu, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama geriau koordinuoti įvairių tam tikros teritorijos valdymo lygių politiką, dėmesį sutelkiant į aktualius klausimus; įsitikinęs, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas gali labai padėti pagreitinti integracijos procesą Atlanto vandenyno regione į sprendimų priėmimo procesą labiau įtraukiant pilietinę visuomenę ir įgyvendinant konkrečius veiksmus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ši strategija turėtų būti parengta pagal sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (3 tikslas) ir grindžiama integruotu, įvairių sričių ir teritoriniu požiūriu, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama geriau koordinuoti įvairių tam tikros teritorijos valdymo lygių politiką, dėmesį sutelkiant į aktualius klausimus; įsitikinęs, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas gali labai padėti pagreitinti integracijos procesą Atlanto vandenyno regione į sprendimų priėmimo procesą labiau įtraukiant pilietinę visuomenę ir įgyvendinant konkrečius veiksmus;

| 3. | pabrėžia, kad ES makroregioninių strategijų pridėtinė vertė siejama su daugiapakopiu bendradarbiavimu, koordinavimu ir geresniu turimų lėšų strateginiu investavimu, o ne papildomų išteklių skyrimu; atkreipia dėmesį į Tarybai pirmininkavusios Švedijos išvadas dėl nuomonės, kad nereikia jokių naujų taisyklių, jokių naujų institucijų ir jokių papildomų lėšų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ES makroregioninių strategijų pridėtinė vertė siejama su daugiapakopiu bendradarbiavimu, koordinavimu ir geresniu turimų lėšų strateginiu investavimu, o ne papildomų išteklių skyrimu; atkreipia dėmesį į Tarybai pirmininkavusios Švedijos išvadas dėl nuomonės, kad nereikia jokių naujų taisyklių, jokių naujų institucijų ir jokių papildomų lėšų;

| 4. | ragina šią strategiją taikyti visiems Atlanto vandenyno pakrantėje esantiems ES regionams, taip pat ir atokiausiems Makaronezijos regionams; |
| --- | --- |

4.

ragina šią strategiją taikyti visiems Atlanto vandenyno pakrantėje esantiems ES regionams, taip pat ir atokiausiems Makaronezijos regionams;

| 5. | mano, kad šios strategijos išorės aspektas gali būti sustiprintas dėl Atlanto vandenyno regionų geostrateginės padėties, ypač jūrų saugumo ir priežiūros bei tarptautinių prekybos ryšių srityse; mano, kad taip pat turi būti stiprinamos tarptautinio ir trišalio bendradarbiavimo iniciatyvos; |
| --- | --- |

5.

mano, kad šios strategijos išorės aspektas gali būti sustiprintas dėl Atlanto vandenyno regionų geostrateginės padėties, ypač jūrų saugumo ir priežiūros bei tarptautinių prekybos ryšių srityse; mano, kad taip pat turi būti stiprinamos tarptautinio ir trišalio bendradarbiavimo iniciatyvos;

| 6. | mano, kad pagal šią strategiją turėtų būti geriau koordinuojami tikslai ir priemonės, glaudžiai susiję su strategija „ES 2020“ ir ES politikos gairėmis laikotarpiui po 2013 m.; atsižvelgdamas į tai primena, kad pagal šią strategiją siekiama geriau panaudoti ES lėšas ir nedidinti išlaidų; |
| --- | --- |

6.

mano, kad pagal šią strategiją turėtų būti geriau koordinuojami tikslai ir priemonės, glaudžiai susiję su strategija „ES 2020“ ir ES politikos gairėmis laikotarpiui po 2013 m.; atsižvelgdamas į tai primena, kad pagal šią strategiją siekiama geriau panaudoti ES lėšas ir nedidinti išlaidų;

| 7. | ragina šią strategiją visiškai susieti su ES regionine politika ir integruota jūrų politika ir mano, kad ji taip pat turėtų palengvinti sąveiką su kitomis ES politikos sritimis, pvz., transeuropinių transporto tinklų, bendros žuvininkystės politikos, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos, energetikos politikos ir kitomis sritimis; |
| --- | --- |

7.

ragina šią strategiją visiškai susieti su ES regionine politika ir integruota jūrų politika ir mano, kad ji taip pat turėtų palengvinti sąveiką su kitomis ES politikos sritimis, pvz., transeuropinių transporto tinklų, bendros žuvininkystės politikos, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos, energetikos politikos ir kitomis sritimis;

| 8. | mano, kad šios strategijos teritorinis aspektas yra labai svarbus ir padės didinti ES teritorinę sanglaudą; mano, kad šis teritorinis aspektas turės apimti ypač transporto ir energetikos tinklų atvėrimą ir jungtis ir jūrų energijos plėtrą, miesto ir kaimo vietovių vystymąsi ir žemės ir jūros ryšių bei jūros ir vidaus vandenų ryšių stiprinimą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad šios strategijos teritorinis aspektas yra labai svarbus ir padės didinti ES teritorinę sanglaudą; mano, kad šis teritorinis aspektas turės apimti ypač transporto ir energetikos tinklų atvėrimą ir jungtis ir jūrų energijos plėtrą, miesto ir kaimo vietovių vystymąsi ir žemės ir jūros ryšių bei jūros ir vidaus vandenų ryšių stiprinimą;

| 9. | dar kartą pakartoja, kad svarbu gerinti Atlanto vandenyno jūrinių regionų prieinamumą ir didinti asmenų, prekių ir paslaugų šiuose regionuose judėjimą, kad būtų pasiekti vidaus rinkos tikslai ir sanglaudos politikos tikslas, ir ypač vystyti trumpųjų nuotolių jūrų transportą ir jūros greitkelius; |
| --- | --- |

9.

dar kartą pakartoja, kad svarbu gerinti Atlanto vandenyno jūrinių regionų prieinamumą ir didinti asmenų, prekių ir paslaugų šiuose regionuose judėjimą, kad būtų pasiekti vidaus rinkos tikslai ir sanglaudos politikos tikslas, ir ypač vystyti trumpųjų nuotolių jūrų transportą ir jūros greitkelius;

| 10. | primena, kad šios strategijos prioritetas yra jūros aspektas, ypač taikant jūrų baseinų metodą; |
| --- | --- |

10.

primena, kad šios strategijos prioritetas yra jūros aspektas, ypač taikant jūrų baseinų metodą;

| 11. | ryžtingai pritaria tam, kad Europos Komisija skatina ir remia Atlanto vandenyno regiono jūrų kelių, pvz., Gižono–Nanto jūros kelio, planavimą ir nustatymą, nes tai yra naujoviškas būdas pagerinti ir įvairinti transeuropinius transporto tinklus, daryti įtaką tarptautiniams prekybos ryšiams, skatinti uostų ekonominę veiklą ir stiprinti turizmą bei prisidėti prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

11.

ryžtingai pritaria tam, kad Europos Komisija skatina ir remia Atlanto vandenyno regiono jūrų kelių, pvz., Gižono–Nanto jūros kelio, planavimą ir nustatymą, nes tai yra naujoviškas būdas pagerinti ir įvairinti transeuropinius transporto tinklus, daryti įtaką tarptautiniams prekybos ryšiams, skatinti uostų ekonominę veiklą ir stiprinti turizmą bei prisidėti prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo;

| 12. | mano, kad ši strategija padėtų spręsti šiuos bendros svarbos klausimus: jūrų energijos, aplinkos apsaugos ir klimato kaitos, įskaitant jūrų taršos iš laivų prevenciją ir kovą su ja, transporto ir susisiekimo, saugos, saugumo ir priežiūros, mokslinių tyrimų, naujovių, kūrybinės pramonės, kultūros, laisvalaikio ir turizmo, su jūrininkyste susijusių paslaugų ir mokymo, taip pat žuvininkystės ir jūros produktų sektoriaus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad ši strategija padėtų spręsti šiuos bendros svarbos klausimus: jūrų energijos, aplinkos apsaugos ir klimato kaitos, įskaitant jūrų taršos iš laivų prevenciją ir kovą su ja, transporto ir susisiekimo, saugos, saugumo ir priežiūros, mokslinių tyrimų, naujovių, kūrybinės pramonės, kultūros, laisvalaikio ir turizmo, su jūrininkyste susijusių paslaugų ir mokymo, taip pat žuvininkystės ir jūros produktų sektoriaus;

| 13. | mano, kad pagal šią strategiją turėtų būti plėtojami atitinkamų ES, nacionalinių, regioninių ir vietos politikos sričių ryšiai ir todėl mano, kad reikalingas naujas daugiapakopis valdymas, grindžiamas aktyvesniu ES, nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimu; |
| --- | --- |

13.

mano, kad pagal šią strategiją turėtų būti plėtojami atitinkamų ES, nacionalinių, regioninių ir vietos politikos sričių ryšiai ir todėl mano, kad reikalingas naujas daugiapakopis valdymas, grindžiamas aktyvesniu ES, nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimu;

| 14. | norėtų, kad ši strategija būtų taikoma laikantis principo „iš apačios į viršų“, visų pirma imantis veiksmų vietos valdžios institucijose ir įtraukiant visas suinteresuotąsias šalis; atkakliai tvirtina, kad rengiant ir įgyvendinant šią strategiją būtina įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas, valstybes nares, Europos Sąjungą, privačius suinteresuotuosius subjektus ir pilietinės visuomenės organizacijas (įskaitant tarpregioninius tinklus ir susijusias organizacijas); |
| --- | --- |

14.

norėtų, kad ši strategija būtų taikoma laikantis principo „iš apačios į viršų“, visų pirma imantis veiksmų vietos valdžios institucijose ir įtraukiant visas suinteresuotąsias šalis; atkakliai tvirtina, kad rengiant ir įgyvendinant šią strategiją būtina įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas, valstybes nares, Europos Sąjungą, privačius suinteresuotuosius subjektus ir pilietinės visuomenės organizacijas (įskaitant tarpregioninius tinklus ir susijusias organizacijas);

| 15. | primygtinai reikalauja, kad bendradarbiavimas pagal šią strategiją visų pirma būtų grindžiamas susijusių suinteresuotųjų subjektų poreikiais, ir todėl mano, kad sprendimai dėl svarstomų politinių prioritetų turėtų būti priimami sutarimo pagrindu; |
| --- | --- |

15.

primygtinai reikalauja, kad bendradarbiavimas pagal šią strategiją visų pirma būtų grindžiamas susijusių suinteresuotųjų subjektų poreikiais, ir todėl mano, kad sprendimai dėl svarstomų politinių prioritetų turėtų būti priimami sutarimo pagrindu;

| 16. | mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė galėtų būti gera priemonė, kuri padėtų palengvinti bendradarbiavimą pagal ES Atlanto vandenyno regiono strategiją; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė galėtų būti gera priemonė, kuri padėtų palengvinti bendradarbiavimą pagal ES Atlanto vandenyno regiono strategiją;

| 17. | mano, kad ši strategija turėtų būti įgyvendinama nuo 2014 m. ir suderinta su kita daugiamete finansine programa ir kad ji turėtų atitikti Europos lygmeniu nustatytą veiksmų planą, į kurį įtrauktas struktūrinių projektų sąrašas; |
| --- | --- |

17.

mano, kad ši strategija turėtų būti įgyvendinama nuo 2014 m. ir suderinta su kita daugiamete finansine programa ir kad ji turėtų atitikti Europos lygmeniu nustatytą veiksmų planą, į kurį įtrauktas struktūrinių projektų sąrašas;

| 18. | mano, kad šios strategijos vidaus ir išorės aspektams reikės skirti turimas Atlanto vandenyno regionui numatytas Bendrijos lėšas ir atsižvelgti į bendrus prioritetus; |
| --- | --- |

18.

mano, kad šios strategijos vidaus ir išorės aspektams reikės skirti turimas Atlanto vandenyno regionui numatytas Bendrijos lėšas ir atsižvelgti į bendrus prioritetus;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti supaprastintas taisykles siekiant palengvinti šios strategijos įgyvendinimą ir sumažinti susijusią administracinę naštą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti supaprastintas taisykles siekiant palengvinti šios strategijos įgyvendinimą ir sumažinti susijusią administracinę naštą;

| 20. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu nustatant ES Atlanto vandenyno regiono strategijos plėtros prioritetus ir prašo Komisijos reguliariai konsultuotis su Parlamentu ir informuoti jį apie šios strategijos įgyvendinimo rezultatus; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu nustatant ES Atlanto vandenyno regiono strategijos plėtros prioritetus ir prašo Komisijos reguliariai konsultuotis su Parlamentu ir informuoti jį apie šios strategijos įgyvendinimo rezultatus;

| 21. | savo nuomonę dėl būsimo Komisijos komunikato išdėstys savos iniciatyvos pranešime; |
| --- | --- |

21.

savo nuomonę dėl būsimo Komisijos komunikato išdėstys savos iniciatyvos pranešime;

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir kitoms susijusioms institucijoms. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir kitoms susijusioms institucijoms.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/98

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienis2010 m. Turkijos pažangos ataskaita

P7_TA(2011)0090

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. Turkijos pažangos ataskaitos

2012/C 199 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Turkijos pažangos 2010 m. (SEC(2010)1327), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Turkijos pažangos 2010 m. (SEC(2010)1327),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei (1), į 2007 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl ES ir Turkijos santykių (2), į 2008 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2007 m. pažangos ataskaitos (3), į 2009 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl 2008 m. Turkijos pažangos ataskaitos (4) ir į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Turkijos pažangos 2009 m. ataskaitos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei (1), į 2007 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl ES ir Turkijos santykių (2), į 2008 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2007 m. pažangos ataskaitos (3), į 2009 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl 2008 m. Turkijos pažangos ataskaitos (4) ir į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Turkijos pažangos 2009 m. ataskaitos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Turkija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Turkija (6),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (7) (toliau – Stojimo partnerystė), ir į ankstesnius 2001, 2003 ir 2006 m. Tarybos sprendimus dėl Stojimo partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (7) (toliau – Stojimo partnerystė), ir į ankstesnius 2001, 2003 ir 2006 m. Tarybos sprendimus dėl Stojimo partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. gruodžio 14 d. susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. gruodžio 14 d. susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi derybos dėl stojimo su Turkija buvo pradėtos 2005 m. spalio 3 d., Tarybai pritarus derybų programai, ir kadangi šių derybų pradžia tebėra ilgalaikio proceso, kurio rezultatas dar nežinomas, atskaitos taškas, |
| --- | --- |

A.

kadangi derybos dėl stojimo su Turkija buvo pradėtos 2005 m. spalio 3 d., Tarybai pritarus derybų programai, ir kadangi šių derybų pradžia tebėra ilgalaikio proceso, kurio rezultatas dar nežinomas, atskaitos taškas,

| B. | kadangi Turkija įsipareigojo vykdyti reformas, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES ir kadangi šias pastangas taip pat reikėtų vertinti kaip galimybę toliau atsinaujinti pačiai Turkijai, |
| --- | --- |

B.

kadangi Turkija įsipareigojo vykdyti reformas, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES ir kadangi šias pastangas taip pat reikėtų vertinti kaip galimybę toliau atsinaujinti pačiai Turkijai,

| C. | kadangi, remiantis 2006 m. gruodžio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, narystės ES, kuri yra bendromis vertybėmis pagrįsta bendrija, pagrindas ir toliau yra visiškas visų Kopenhagos kriterijų laikymasis ir ES gebėjimas priimti naujas nares, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2006 m. gruodžio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, narystės ES, kuri yra bendromis vertybėmis pagrįsta bendrija, pagrindas ir toliau yra visiškas visų Kopenhagos kriterijų laikymasis ir ES gebėjimas priimti naujas nares,

| D. | kadangi Komisija padarė išvadą, kad 2010 m. Turkija tęsė politinių reformų procesą, tačiau dialogo tarp pagrindinių politinių partijų ir pasirengimo kompromisams nebuvimas daro neigiamą poveikį pagrindinių politinių institucijų santykiams ir dėl to lėtėja su politinėmis reformomis susijusi veikla, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija padarė išvadą, kad 2010 m. Turkija tęsė politinių reformų procesą, tačiau dialogo tarp pagrindinių politinių partijų ir pasirengimo kompromisams nebuvimas daro neigiamą poveikį pagrindinių politinių institucijų santykiams ir dėl to lėtėja su politinėmis reformomis susijusi veikla,

| E. | kadangi Turkija jau penkeri metai iš eilės vis neįgyvendina EB ir Turkijos asociacijos susitarime ir jo papildomame protokole nustatytų sąlygų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Turkija jau penkeri metai iš eilės vis neįgyvendina EB ir Turkijos asociacijos susitarime ir jo papildomame protokole nustatytų sąlygų,

| 1. | palankiai vertina Turkijos piliečių ir pilietinės visuomenės paramą tolesniam Turkijos demokratizacijos procesui ir jų įsipareigojimą kurti atvirą ir pliuralistinę visuomenę ir ragina ES institucijas ir valstybes nares šiuo požiūriu visapusiškai naudotis ES plėtros politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Turkijos piliečių ir pilietinės visuomenės paramą tolesniam Turkijos demokratizacijos procesui ir jų įsipareigojimą kurti atvirą ir pliuralistinę visuomenę ir ragina ES institucijas ir valstybes nares šiuo požiūriu visapusiškai naudotis ES plėtros politikos priemonėmis;

| 2. | atkreipia dėmesį į lėtą Turkijos pažangą vykdant reformas ir primena, kad Turkijos vyriausybė įsipareigojo vykdyti visa apimančias reformas siekdama atitikti Kopenhagos kriterijus ir modernizuoti savo šalį; ragina vyriausybę dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į lėtą Turkijos pažangą vykdant reformas ir primena, kad Turkijos vyriausybė įsipareigojo vykdyti visa apimančias reformas siekdama atitikti Kopenhagos kriterijus ir modernizuoti savo šalį; ragina vyriausybę dėti daugiau pastangų šioje srityje;

| 3. | yra susirūpinęs dėl nuolatinės politinių partijų konfrontacijos ir dėl to, kad vyriausybė ir opozicija nepakankamai pasirengusios dirbti siekiant sutarimo dėl pagrindinių reformų; primygtinai ragina visus politinius veikėjus, vyriausybę ir opoziciją veikti išvien didinant politinį pliuralizmą valstybės institucijose ir remti valstybės ir visuomenės modernizavimą ir demokratizaciją; ragina visas opozicijos jėgas konstruktyviai dalyvauti reformų procese; |
| --- | --- |

3.

yra susirūpinęs dėl nuolatinės politinių partijų konfrontacijos ir dėl to, kad vyriausybė ir opozicija nepakankamai pasirengusios dirbti siekiant sutarimo dėl pagrindinių reformų; primygtinai ragina visus politinius veikėjus, vyriausybę ir opoziciją veikti išvien didinant politinį pliuralizmą valstybės institucijose ir remti valstybės ir visuomenės modernizavimą ir demokratizaciją; ragina visas opozicijos jėgas konstruktyviai dalyvauti reformų procese;

| 4. | pažymi, kad kontrolės ir pusiausvyros sistema atlieka svarbų vaidmenį valdant modernią demokratinę valstybę, kuri turi būti paremta galių atskyrimo ir vykdomosios, įstatymų leidžiamosios ir teisminės valdžios pusiausvyros principu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, ypač žodžio ir spaudos laisvei, ir atstovaujamąja politine kultūra, kuri iš tiesų atspindi demokratinės visuomenės pliuralizmą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad kontrolės ir pusiausvyros sistema atlieka svarbų vaidmenį valdant modernią demokratinę valstybę, kuri turi būti paremta galių atskyrimo ir vykdomosios, įstatymų leidžiamosios ir teisminės valdžios pusiausvyros principu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, ypač žodžio ir spaudos laisvei, ir atstovaujamąja politine kultūra, kuri iš tiesų atspindi demokratinės visuomenės pliuralizmą;

| 5. | pabrėžia Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos vaidmens reikšmę, nes ši institucija turėtų iš esmės prisidėti prie kontrolės ir pusiausvyros sistemos stiprinimo ir remiantis tarppartiniais įsipareigojimais aktyviai ir konstruktyviai palaikyti modernizacijos reformas, tuo pačiu metu užtikrinant vyriausybės politikos demokratinę priežiūrą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos vaidmens reikšmę, nes ši institucija turėtų iš esmės prisidėti prie kontrolės ir pusiausvyros sistemos stiprinimo ir remiantis tarppartiniais įsipareigojimais aktyviai ir konstruktyviai palaikyti modernizacijos reformas, tuo pačiu metu užtikrinant vyriausybės politikos demokratinę priežiūrą;

| 6. | palankiai vertina Konstitucijos pakeitimų priėmimą, kuris yra žingsnis tinkama linkme, ir ragina juos tinkamai įgyvendinti visapusiškai laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) standartų ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikos; vis dėlto kartu pabrėžia, kad skubiai reikia vykdyti bendrą konstitucinę reformą, kuri Turkiją paverstų visapusiška pliuralistine demokratija, grindžiama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsauga; teigiamai vertina vyriausybės ir opozicijos deklaruotą pasirengimą vykdyti šią reformą ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad visos politinės partijos ir pilietinė visuomenė būtų aktyviai įtrauktos į visą konstitucinį procesą; ragina įgyvendinti konstitucijos pakeitimų rinkinį; rekomenduoja taip pat pakviesti dalyvauti Venecijos komisiją; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Konstitucijos pakeitimų priėmimą, kuris yra žingsnis tinkama linkme, ir ragina juos tinkamai įgyvendinti visapusiškai laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) standartų ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikos; vis dėlto kartu pabrėžia, kad skubiai reikia vykdyti bendrą konstitucinę reformą, kuri Turkiją paverstų visapusiška pliuralistine demokratija, grindžiama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsauga; teigiamai vertina vyriausybės ir opozicijos deklaruotą pasirengimą vykdyti šią reformą ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad visos politinės partijos ir pilietinė visuomenė būtų aktyviai įtrauktos į visą konstitucinį procesą; ragina įgyvendinti konstitucijos pakeitimų rinkinį; rekomenduoja taip pat pakviesti dalyvauti Venecijos komisiją;

| 7. | palankiai vertina daug vyriausybės simbolinių ir geros valios gestų, taip pat tam tikrus konkrečius veiksmus minties laisvės, sąžinės laisvės ir religijos laisvės, mažumų apsaugos ir kultūrinių teisių srityje; vis dėlto primygtinai teigia, kad siekiant visapusiškai pripažinti mažumų teises reikalingi sisteminiai patobulinimai; ypač ragina vyriausybę suteikti naują postūmį demokratiniam atvirumui ir ragina opoziciją konstruktyviai remti šį procesą ir į jį įsitraukti; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina daug vyriausybės simbolinių ir geros valios gestų, taip pat tam tikrus konkrečius veiksmus minties laisvės, sąžinės laisvės ir religijos laisvės, mažumų apsaugos ir kultūrinių teisių srityje; vis dėlto primygtinai teigia, kad siekiant visapusiškai pripažinti mažumų teises reikalingi sisteminiai patobulinimai; ypač ragina vyriausybę suteikti naują postūmį demokratiniam atvirumui ir ragina opoziciją konstruktyviai remti šį procesą ir į jį įsitraukti;

Kopenhagos kriterijų vykdymas

| 8. | yra labai susirūpinęs dėl padėties blogėjimo spaudos laisvės srityje, tam tikrų cenzūros atvejų ir didėjančios Turkijos žiniasklaidos vidinės cenzūros, taip pat ir internete; ragina Turkijos vyriausybę laikytis spaudos laisvės principų; atkreipia dėmesį į tai, kad nepriklausoma spauda yra itin svarbi demokratinei visuomenei, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia svarbų teismų vaidmenį apsaugant ir stiprinant spaudos laisvę, nes tai užtikrina viešą erdvę laisvoms diskusijoms ir prisideda prie tinkamo kontrolės ir pusiausvyros sistemos veikimo; primena, kad reikia priimti naują įstatymą dėl žiniasklaidos, inter alia, sprendžiant nepriklausomybės, nuosavybės ir administracinės kontrolės klausimus; priima sprendimą atidžiai stebėti Nedimo Șenero, Ahmeto Șıko ir kitų žurnalistų, patiriančių policijos ir teisminį persekiojimą, bylų nagrinėjimo procesą; |
| --- | --- |

8.

yra labai susirūpinęs dėl padėties blogėjimo spaudos laisvės srityje, tam tikrų cenzūros atvejų ir didėjančios Turkijos žiniasklaidos vidinės cenzūros, taip pat ir internete; ragina Turkijos vyriausybę laikytis spaudos laisvės principų; atkreipia dėmesį į tai, kad nepriklausoma spauda yra itin svarbi demokratinei visuomenei, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia svarbų teismų vaidmenį apsaugant ir stiprinant spaudos laisvę, nes tai užtikrina viešą erdvę laisvoms diskusijoms ir prisideda prie tinkamo kontrolės ir pusiausvyros sistemos veikimo; primena, kad reikia priimti naują įstatymą dėl žiniasklaidos, inter alia, sprendžiant nepriklausomybės, nuosavybės ir administracinės kontrolės klausimus; priima sprendimą atidžiai stebėti Nedimo Șenero, Ahmeto Șıko ir kitų žurnalistų, patiriančių policijos ir teisminį persekiojimą, bylų nagrinėjimo procesą;

| 9. | džiaugiasi naujais radijo ir televizijos įstatymais, pagal kuriuos sudaromos sąlygos keletui teigiamų pokyčių, pvz., padidinta įstatyme numatyta dalis, kurią užsienio subjektams leidžiama turėti Turkijos žiniasklaidos bendrovėse (nuo 25 proc. padidinta iki 50 proc.), tačiau išreiškia nerimą dėl to, kad transliavimas gali būti nutrauktas nacionalinio saugumo sumetimais be teismo orderio ar teisėjo sprendimo; susirūpinęs atkreipia dėmesį į atvejus, kai baudžiamasis persekiojimas nukreipiamas prieš žurnalistus, pranešančius apie žmogaus teisių pažeidimus ir keliančius kitus visuomenei svarbius klausimus, ypač pagal baudžiamojo kodekso 285 straipsnį dėl baudžiamosios veikos tyrimo konfidencialumo pažeidimo ir pagal 288 straipsnį dėl bandymo daryti įtaką teismams; mano, kad nuomonės reiškimo laikymas nusikaltimu yra pagrindinė kliūtis apsaugant žmogaus teises Turkijoje, ir apgailestauja dėl neproporcingo žodžio laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės varžymo; ragina Turkiją griežtai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus tiesių srityje ir padaryti atitinkamus teisės aktų pakeitimus bei teikti mokymus policijai ir teisėjams; |
| --- | --- |

9.

džiaugiasi naujais radijo ir televizijos įstatymais, pagal kuriuos sudaromos sąlygos keletui teigiamų pokyčių, pvz., padidinta įstatyme numatyta dalis, kurią užsienio subjektams leidžiama turėti Turkijos žiniasklaidos bendrovėse (nuo 25 proc. padidinta iki 50 proc.), tačiau išreiškia nerimą dėl to, kad transliavimas gali būti nutrauktas nacionalinio saugumo sumetimais be teismo orderio ar teisėjo sprendimo; susirūpinęs atkreipia dėmesį į atvejus, kai baudžiamasis persekiojimas nukreipiamas prieš žurnalistus, pranešančius apie žmogaus teisių pažeidimus ir keliančius kitus visuomenei svarbius klausimus, ypač pagal baudžiamojo kodekso 285 straipsnį dėl baudžiamosios veikos tyrimo konfidencialumo pažeidimo ir pagal 288 straipsnį dėl bandymo daryti įtaką teismams; mano, kad nuomonės reiškimo laikymas nusikaltimu yra pagrindinė kliūtis apsaugant žmogaus teises Turkijoje, ir apgailestauja dėl neproporcingo žodžio laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės varžymo; ragina Turkiją griežtai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus tiesių srityje ir padaryti atitinkamus teisės aktų pakeitimus bei teikti mokymus policijai ir teisėjams;

| 10. | apgailestauja, kad pagal daugelį teisinių nuostatų, pvz., Baudžiamojo kodekso 301, 318 straipsnių ir 220 straipsnio 6 dalies nuostatas kartu su 314 straipsnio 2 dalies ir kovai su terorizmu skirto 1951 m. liepos 25 d. Įstatymo Nr. 5816 7 straipsnio 2 dalies nuostatomis, taip pat rengiant vyriausybės pareiškimus ir vykdant prokurorų veiklą toliau ribojama žodžio laisvė; pakartoja savo raginimus vyriausybei užbaigti žodžio laisvės teisės sistemos peržiūrą ir nedelsiant užtikrinti jos atitiktį EŽTK ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikai; atsižvelgdamas į tai dar kartą pakartoja, kad Turkijos vyriausybė turi parengti aiškias gaires prokurorams, susijusias su įstatymais, kurie dažnai naudojami žodžio laisvei apriboti; apgailestauja dėl pasikartojančio neproporcingo interneto svetainių uždarymo ir ragina vyriausybę parengti įstatymo dėl interneto (Nr. 5651) pakeitimus siekiant užtikrinti, kad taikant šį įstatymą daugiau nebebūtų ribojama saviraiškos laisvė ir piliečių teisė gauti informaciją; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad pagal daugelį teisinių nuostatų, pvz., Baudžiamojo kodekso 301, 318 straipsnių ir 220 straipsnio 6 dalies nuostatas kartu su 314 straipsnio 2 dalies ir kovai su terorizmu skirto 1951 m. liepos 25 d. Įstatymo Nr. 5816 7 straipsnio 2 dalies nuostatomis, taip pat rengiant vyriausybės pareiškimus ir vykdant prokurorų veiklą toliau ribojama žodžio laisvė; pakartoja savo raginimus vyriausybei užbaigti žodžio laisvės teisės sistemos peržiūrą ir nedelsiant užtikrinti jos atitiktį EŽTK ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikai; atsižvelgdamas į tai dar kartą pakartoja, kad Turkijos vyriausybė turi parengti aiškias gaires prokurorams, susijusias su įstatymais, kurie dažnai naudojami žodžio laisvei apriboti; apgailestauja dėl pasikartojančio neproporcingo interneto svetainių uždarymo ir ragina vyriausybę parengti įstatymo dėl interneto (Nr. 5651) pakeitimus siekiant užtikrinti, kad taikant šį įstatymą daugiau nebebūtų ribojama saviraiškos laisvė ir piliečių teisė gauti informaciją;

| 11. | ragina vyriausybę remti susirinkimų ir asociacijų laisvę, kuri numatyta Turkijos konstitucijos 33 ir 34 straipsniuose; taigi apgailestauja dėl to, kad 2010 m. gruodžio mėnesį policija taikė represines priemones prieš studentų demonstracijas Ankaros universitete, ir smerkia šį faktą; |
| --- | --- |

11.

ragina vyriausybę remti susirinkimų ir asociacijų laisvę, kuri numatyta Turkijos konstitucijos 33 ir 34 straipsniuose; taigi apgailestauja dėl to, kad 2010 m. gruodžio mėnesį policija taikė represines priemones prieš studentų demonstracijas Ankaros universitete, ir smerkia šį faktą;

| 12. | pripažįsta, kad romų teisių Turkijoje klausimui dabar skiriama daug dėmesio ir kad vyriausybė ir opozicijos partijos prisiima su šiuo klausimu susijusius politinius įsipareigojimus; pataria atidžiai stebėti ir peržiūrėti vyriausybės plano dėl romų apgyvendinimo vykdymą, ypač su tvarumu ir paties plano metodika susijusiais aspektais; ragina vyriausybę vykstant romų įtraukties visoje šalyje procesui užtikrinti aktyvią romų bendruomenės įtrauktį ir patikimas konsultacijas su ja; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad romų teisių Turkijoje klausimui dabar skiriama daug dėmesio ir kad vyriausybė ir opozicijos partijos prisiima su šiuo klausimu susijusius politinius įsipareigojimus; pataria atidžiai stebėti ir peržiūrėti vyriausybės plano dėl romų apgyvendinimo vykdymą, ypač su tvarumu ir paties plano metodika susijusiais aspektais; ragina vyriausybę vykstant romų įtraukties visoje šalyje procesui užtikrinti aktyvią romų bendruomenės įtrauktį ir patikimas konsultacijas su ja;

| 13. | palankiai vertina reformuojant teismus padarytą pažangą ir pakartoja savo nuomonę, kad teismų nepriklausomybė ir nešališkumas yra vienas iš pagrindinių pliuralistinės demokratinės visuomenės veikimo elementų; reiškia susirūpinimą, kad Turkijos teismų sistema vis dar nepagerėjo tiek, kad būtų užtikrinta teisė į teisingą ir greitą bylos išnagrinėjimą; ragina vyriausybę įgyvendinti šioje srityje priimtus konstitucinius pakeitimus visiškai atsižvelgiant į vykdomosios ir teisminės valdžios galių atskyrimą ir laikantis teismų nepriklausomumo ir nešališkumo principų bei Europos standartų; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina reformuojant teismus padarytą pažangą ir pakartoja savo nuomonę, kad teismų nepriklausomybė ir nešališkumas yra vienas iš pagrindinių pliuralistinės demokratinės visuomenės veikimo elementų; reiškia susirūpinimą, kad Turkijos teismų sistema vis dar nepagerėjo tiek, kad būtų užtikrinta teisė į teisingą ir greitą bylos išnagrinėjimą; ragina vyriausybę įgyvendinti šioje srityje priimtus konstitucinius pakeitimus visiškai atsižvelgiant į vykdomosios ir teisminės valdžios galių atskyrimą ir laikantis teismų nepriklausomumo ir nešališkumo principų bei Europos standartų;

| 14. | tačiau yra susirūpinęs dėl to, kaip Aukščiausiasis teismas interpretavo Baudžiamojo proceso kodeksą ir kad jis kardomojo kalinimo laikotarpį prailgino iki 10 metų, tai aiškiai pažeidžia Europos standartus; ragina Turkijos Didžiąją Nacionalinę Asamblėją pakeisti šį teisės aktą taip, kad jis atitiktų EŽTT praktiką; taip pat primena Turkijos pareigą griežtai laikytis savo įsipareigojimų pagal EŽTK 6 straipsnį, susijusį su teisingu ir greitu bylos išnagrinėjimu, visų pirma savo teismų sistemoje įsteigiant apeliacinius teismus ir sustiprinant aukščiausiųjų teismų galias; |
| --- | --- |

14.

tačiau yra susirūpinęs dėl to, kaip Aukščiausiasis teismas interpretavo Baudžiamojo proceso kodeksą ir kad jis kardomojo kalinimo laikotarpį prailgino iki 10 metų, tai aiškiai pažeidžia Europos standartus; ragina Turkijos Didžiąją Nacionalinę Asamblėją pakeisti šį teisės aktą taip, kad jis atitiktų EŽTT praktiką; taip pat primena Turkijos pareigą griežtai laikytis savo įsipareigojimų pagal EŽTK 6 straipsnį, susijusį su teisingu ir greitu bylos išnagrinėjimu, visų pirma savo teismų sistemoje įsteigiant apeliacinius teismus ir sustiprinant aukščiausiųjų teismų galias;

| 15. | džiaugiasi EŽTT 2010 m. rugsėjo 14 d. sprendimu byloje Dink prieš Turkiją; taigi ragina Turkijos valdžios institucijas visiškai pritarti su sprendimu susijusioms pasekmėms ir įgyvendinti atitinkamas priemones, skirtas žodžio laisvei užtikrinti; išreiškia susirūpinimą dėl dirbtinių Turkijos valdžios institucijų sudaromų kliūčių, kurios trukdo atskleisti tikruosius armėnų žurnalisto Hranto Dinko nužudymo kurstytojus; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi EŽTT 2010 m. rugsėjo 14 d. sprendimu byloje Dink prieš Turkiją; taigi ragina Turkijos valdžios institucijas visiškai pritarti su sprendimu susijusioms pasekmėms ir įgyvendinti atitinkamas priemones, skirtas žodžio laisvei užtikrinti; išreiškia susirūpinimą dėl dirbtinių Turkijos valdžios institucijų sudaromų kliūčių, kurios trukdo atskleisti tikruosius armėnų žurnalisto Hranto Dinko nužudymo kurstytojus;

| 16. | palankiai vertina tai, kad priimti konstituciniai pakeitimai galiausiai suteikia pagrindą steigti ombudsmeno tarnybą, ir ragina vyriausybę parengti, o parlamentą – priimti atitinkamą įstatymą, kad būtų sudarytos sąlygos demokratinei skyrimo procedūrai, pagal kurią šį naują postą užimtų visuotinai gerbiama asmenybė; džiaugiasi, kad siūloma įsteigti nacionalinę Žmogaus teisių instituciją ir prašo Turkijos nacionalinės asamblėjos konsultuotis su pilietine visuomene ir suteikti pakankamas naujosios institucijos nepriklausomumo garantijas pagal Paryžiaus principus; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad priimti konstituciniai pakeitimai galiausiai suteikia pagrindą steigti ombudsmeno tarnybą, ir ragina vyriausybę parengti, o parlamentą – priimti atitinkamą įstatymą, kad būtų sudarytos sąlygos demokratinei skyrimo procedūrai, pagal kurią šį naują postą užimtų visuotinai gerbiama asmenybė; džiaugiasi, kad siūloma įsteigti nacionalinę Žmogaus teisių instituciją ir prašo Turkijos nacionalinės asamblėjos konsultuotis su pilietine visuomene ir suteikti pakankamas naujosios institucijos nepriklausomumo garantijas pagal Paryžiaus principus;

| 17. | teigiamai vertina civilinių ir karinių santykių srityje padarytą pažangą, ypač tai, kad apribojus karo teismų jurisdikciją, leidus Aukščiausios karinės tarybos sprendimus peržiūrėti teismine tvarka ir sudarius galimybes aukšto rango karinius pareigūnus teisti civiliniuose teismuose, yra daugiau civilinės priežiūros; pažymi, kad šią pažangą reikėtų tęsti siekiant užtikrinti visapusišką civilinę priežiūrą, ir ragina Turkijos parlamentą aktyviai stengtis užtikrinti parlamentinę saugumo pajėgų priežiūrą, įskaitant visišką gynybos biudžeto priežiūrą; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina civilinių ir karinių santykių srityje padarytą pažangą, ypač tai, kad apribojus karo teismų jurisdikciją, leidus Aukščiausios karinės tarybos sprendimus peržiūrėti teismine tvarka ir sudarius galimybes aukšto rango karinius pareigūnus teisti civiliniuose teismuose, yra daugiau civilinės priežiūros; pažymi, kad šią pažangą reikėtų tęsti siekiant užtikrinti visapusišką civilinę priežiūrą, ir ragina Turkijos parlamentą aktyviai stengtis užtikrinti parlamentinę saugumo pajėgų priežiūrą, įskaitant visišką gynybos biudžeto priežiūrą;

| 18. | pabrėžia, kad tariamų perversmo planų, pvz., ERGENEKON ir plano „Kūjis“ (angl. „Sledgehammer“), atvejų tyrimas turi įrodyti Turkijos demokratinių institucijų ir teismų sistemos tvirtumą ir tinkamą, nepriklausomą bei skaidrų veikimą; yra susirūpinęs dėl pernelyg ilgo kardomojo kalinimo laikotarpio ir pabrėžia, kad reikalingos veiksmingos teisminės garantijos visiems įtariamiesiems; yra susirūpinęs tuo, kad nėra jokios pažangos vykdant tokius tyrimus ir pabrėžia, kad dėl neseniai įvykusio gerai žinomų žurnalistų, kaip antai Nedimo Șenero, Ahmeto Șıko, sulaikymo gali būti prarastas pasitikėjimas tais teismais, kuris, priešingai, turėtų stiprinti demokratiją, |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad tariamų perversmo planų, pvz., ERGENEKON ir plano „Kūjis“ (angl. „Sledgehammer“), atvejų tyrimas turi įrodyti Turkijos demokratinių institucijų ir teismų sistemos tvirtumą ir tinkamą, nepriklausomą bei skaidrų veikimą; yra susirūpinęs dėl pernelyg ilgo kardomojo kalinimo laikotarpio ir pabrėžia, kad reikalingos veiksmingos teisminės garantijos visiems įtariamiesiems; yra susirūpinęs tuo, kad nėra jokios pažangos vykdant tokius tyrimus ir pabrėžia, kad dėl neseniai įvykusio gerai žinomų žurnalistų, kaip antai Nedimo Șenero, Ahmeto Șıko, sulaikymo gali būti prarastas pasitikėjimas tais teismais, kuris, priešingai, turėtų stiprinti demokratiją,

| 19. | apgailestauja, kad reformuojant Konstituciją pasiūlytų pakeitimų dėl politinių partijų uždarymo neparėmė Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos dauguma, ir primygtinai ragina visas politines partijas atitinkamus teisės aktus suderinti su Venecijos komisijos nuomone; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad reformuojant Konstituciją pasiūlytų pakeitimų dėl politinių partijų uždarymo neparėmė Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos dauguma, ir primygtinai ragina visas politines partijas atitinkamus teisės aktus suderinti su Venecijos komisijos nuomone;

| 20. | pakartoja savo ankstesnėse rezoliucijose išsakytą raginimą reformuoti rinkimų sistemą panaikinant 10 proc. ribą, nes taip būtų stiprinamas partinis pliuralizmas ir geriau atspindėtas Turkijos visuomenės pliuralizmas; ypač apgailestauja, kad šioje srityje 2010 m. nevykdyta jokia reforma; ragina atlikti partijų ir rinkimų finansavimo taisyklių išsamų persvarstymą siekiant sustiprinti demokratiją partijų viduje ir skatinti atviresnę politinę sistemą; ragina politines partijas stiprinti demokratiją savo viduje ir didinti išrinktų narių atskaitomybę savo rinkėjams; |
| --- | --- |

20.

pakartoja savo ankstesnėse rezoliucijose išsakytą raginimą reformuoti rinkimų sistemą panaikinant 10 proc. ribą, nes taip būtų stiprinamas partinis pliuralizmas ir geriau atspindėtas Turkijos visuomenės pliuralizmas; ypač apgailestauja, kad šioje srityje 2010 m. nevykdyta jokia reforma; ragina atlikti partijų ir rinkimų finansavimo taisyklių išsamų persvarstymą siekiant sustiprinti demokratiją partijų viduje ir skatinti atviresnę politinę sistemą; ragina politines partijas stiprinti demokratiją savo viduje ir didinti išrinktų narių atskaitomybę savo rinkėjams;

| 21. | apgailestauja, kad nebuvo padaryta pažanga apribojant parlamento narių imunitetą korupcijos atvejais, ir taip pat pažymi, kad yra susirūpinęs dėl nesmurtinio pobūdžio nuomonių reiškimo tinkamos apsaugos parlamente; todėl ragina vyriausybę ir parlamentą susitarti dėl tinkamos parlamentinio imuniteto sistemos reformos; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad nebuvo padaryta pažanga apribojant parlamento narių imunitetą korupcijos atvejais, ir taip pat pažymi, kad yra susirūpinęs dėl nesmurtinio pobūdžio nuomonių reiškimo tinkamos apsaugos parlamente; todėl ragina vyriausybę ir parlamentą susitarti dėl tinkamos parlamentinio imuniteto sistemos reformos;

| 22. | atkreipia dėmesį į dabartinį Turkijos pirmininkavimą Europos Tarybos ministrų komitetui ir ragina Turkiją parodyti savo įsipareigojimą Europos Tarybos vertybėms pasirašant ir ratifikuojant Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir ratifikuojant visus papildomus EŽTT protokolus; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į dabartinį Turkijos pirmininkavimą Europos Tarybos ministrų komitetui ir ragina Turkiją parodyti savo įsipareigojimą Europos Tarybos vertybėms pasirašant ir ratifikuojant Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir ratifikuojant visus papildomus EŽTT protokolus;

| 23. | palankiai vertina tai, kad Turkijos Didžioji Nacionalinė Asamblėja ratifikavo JT konvencijos prieš kankinimus fakultatyvinį protokolą, ir ragina Turkiją nedelsiant įgyvendinti šio protokolo nuostatas glaudžiai bendradarbiaujant su Kovos su kankinimais ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu pakomitečiu; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad Turkijos Didžioji Nacionalinė Asamblėja ratifikavo JT konvencijos prieš kankinimus fakultatyvinį protokolą, ir ragina Turkiją nedelsiant įgyvendinti šio protokolo nuostatas glaudžiai bendradarbiaujant su Kovos su kankinimais ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu pakomitečiu;

| 24. | remia vyriausybės palaikomą dialogą su religinėmis bendruomenėmis, įskaitant alevitus, graikus, armėnus, aramėjus ir kitas krikščionių bendruomenes; tačiau yra nusivylęs dėl to, kad padaryta tik maža pažanga teisės sistemos, skirtos šių bendruomenių veiklai, srityje, visų pirma atsižvelgiant į jų galimybes gauti juridinio asmens statusą, atidaryti maldos namus ir juos naudoti, rengti dvasininkus ir spręsti nuosavybės problemas, kurių nepavyko išspręsti priėmus Fondų įstatymą; ragina, atkreipdamas dėmesį į dažnus vėlavimus ir su procedūromis susijusias problemas, dėti veiksmingas ir nuolatines pastangas siekiant įgyvendinti Fondų įstatymą, kuris turi šioms religinėms bendruomenėms sudaryti galimybes veikti be netinkamų suvaržymų ir vadovautis EŽTK ir EŽTT praktika; ragina vyriausybę toliau didinti paramą sąžinės laisvei ir religijų įvairovei Turkijos visuomenėje; |
| --- | --- |

24.

remia vyriausybės palaikomą dialogą su religinėmis bendruomenėmis, įskaitant alevitus, graikus, armėnus, aramėjus ir kitas krikščionių bendruomenes; tačiau yra nusivylęs dėl to, kad padaryta tik maža pažanga teisės sistemos, skirtos šių bendruomenių veiklai, srityje, visų pirma atsižvelgiant į jų galimybes gauti juridinio asmens statusą, atidaryti maldos namus ir juos naudoti, rengti dvasininkus ir spręsti nuosavybės problemas, kurių nepavyko išspręsti priėmus Fondų įstatymą; ragina, atkreipdamas dėmesį į dažnus vėlavimus ir su procedūromis susijusias problemas, dėti veiksmingas ir nuolatines pastangas siekiant įgyvendinti Fondų įstatymą, kuris turi šioms religinėms bendruomenėms sudaryti galimybes veikti be netinkamų suvaržymų ir vadovautis EŽTK ir EŽTT praktika; ragina vyriausybę toliau didinti paramą sąžinės laisvei ir religijų įvairovei Turkijos visuomenėje;

| 25. | taigi ragina vyriausybę sistemingai spręsti šiuos klausimus keičiant teisės aktus ir užtikrinant jų tinkamą įgyvendinimą visais valdymo lygmenimis, įskaitant savivaldybes; atsižvelgdamas į tai taip pat pabrėžia 2010 m. pavasarį Venecijos komisijos priimtas rekomendacijas, susijusias su religinių bendruomenių juridiniu statusu ir ortodoksų patriarchato bažnytiniu titulu „ekumeninis“; pritaria neseniai priimtam Fondų asamblėjos sprendimui Biujukados (Büyükada) graikų berniukų našlaičių namus pagal EŽTT sprendimą perduoti ekumeniniam patriarchatui ir keletui graikų ortodoksų dvasininkų suteikti Turkijos pilietybę siekiant palengvinti patriarchato ir Šventojo Sinodo darbą; teigiamai vertina tai, kad surengtos religinės apeigos Siumelos (Sümela) vienuolyno muziejuje Trabzone, ir tai, kad Akdamaro saloje Vano provincijoje laikytos religinės apeigos; apgailestauja dėl Turkijos Aukščiausiojo teismo sprendimo byloje prieš Moro Gabrielo (Mor Gabriel) vienuolyną dėl kaimų ir Turkijos finansų ministerijos ginčų dėl žemės; dar kartą išreiškia savo lūkestį, kad vyriausybės pranešimus dėl vėl atidaromos Chalkės graikų ortodoksų seminarijos netrukus lydės konkretūs žingsniai ir priemonės, kuriais bus užtikrinama, kad Turkijoje būtų galima nekliudomai mokyti krikščionių bendruomenių dvasininkus; ragina vyriausybę ypatingą dėmesį atkreipti į mokymo medžiagą mokyklose, kuri turėtų atspindėti Turkijos visuomenės religijų įvairovę, ir į tai, kad mokymo medžiaga turi būti nešališka; |
| --- | --- |

25.

taigi ragina vyriausybę sistemingai spręsti šiuos klausimus keičiant teisės aktus ir užtikrinant jų tinkamą įgyvendinimą visais valdymo lygmenimis, įskaitant savivaldybes; atsižvelgdamas į tai taip pat pabrėžia 2010 m. pavasarį Venecijos komisijos priimtas rekomendacijas, susijusias su religinių bendruomenių juridiniu statusu ir ortodoksų patriarchato bažnytiniu titulu „ekumeninis“; pritaria neseniai priimtam Fondų asamblėjos sprendimui Biujukados (Büyükada) graikų berniukų našlaičių namus pagal EŽTT sprendimą perduoti ekumeniniam patriarchatui ir keletui graikų ortodoksų dvasininkų suteikti Turkijos pilietybę siekiant palengvinti patriarchato ir Šventojo Sinodo darbą; teigiamai vertina tai, kad surengtos religinės apeigos Siumelos (Sümela) vienuolyno muziejuje Trabzone, ir tai, kad Akdamaro saloje Vano provincijoje laikytos religinės apeigos; apgailestauja dėl Turkijos Aukščiausiojo teismo sprendimo byloje prieš Moro Gabrielo (Mor Gabriel) vienuolyną dėl kaimų ir Turkijos finansų ministerijos ginčų dėl žemės; dar kartą išreiškia savo lūkestį, kad vyriausybės pranešimus dėl vėl atidaromos Chalkės graikų ortodoksų seminarijos netrukus lydės konkretūs žingsniai ir priemonės, kuriais bus užtikrinama, kad Turkijoje būtų galima nekliudomai mokyti krikščionių bendruomenių dvasininkus; ragina vyriausybę ypatingą dėmesį atkreipti į mokymo medžiagą mokyklose, kuri turėtų atspindėti Turkijos visuomenės religijų įvairovę, ir į tai, kad mokymo medžiaga turi būti nešališka;

| 26. | labai smerkia Kurdistano darbininkų partijos, kuri jau įtraukta į teroristinių organizacijų ES sąrašą, ir kitų teroristinių grupuočių Turkijoje toliau vykdomus teroristinius išpuolius; ragina Turkiją, ES ir jos valstybes nares kovojant su terorizmu intensyviau bendradarbiauti, artimai koordinuoti veiksmus su kovos su terorizmu koordinatoriumi ir Europolu ir griežtai laikytis tarptautinių žmogaus teisių reikalavimų; |
| --- | --- |

26.

labai smerkia Kurdistano darbininkų partijos, kuri jau įtraukta į teroristinių organizacijų ES sąrašą, ir kitų teroristinių grupuočių Turkijoje toliau vykdomus teroristinius išpuolius; ragina Turkiją, ES ir jos valstybes nares kovojant su terorizmu intensyviau bendradarbiauti, artimai koordinuoti veiksmus su kovos su terorizmu koordinatoriumi ir Europolu ir griežtai laikytis tarptautinių žmogaus teisių reikalavimų;

| 27. | ragina vyriausybę didinti su demokratiniu atvirumu susijusias pastangas siekiant visapusiškai spręsti kurdų klausimą ir rasti taikų sprendimą: visų pirma užtikrinant įstatymų, pagal kuriuos kurdų kalbą leidžiama naudoti politiniame ir viešajame gyvenime ir švietimo srityje, nuoseklų interpretavimą; iš dalies keičiant antiteroristinius teisės aktus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo ar plataus interpretavimo, užtikrinant žodžio laisvę ir susirinkimų bei asociacijų laisvę, veiksmingai sprendžiant asmenų, kurie dėl, inter alia, ilgai trukusio konflikto buvo perkelti iš savo regionų, klausimą; taip pat toliau gerinant socialinę ir ekonominę padėtį šalies pietryčiuose; taigi išreiškia susirūpinimą dėl Dijarbakyre (Diyarbakir) vykstančių 151 kurdų politiko, įskaitant aštuonis išrinktus ir pareigas einančius vietinius merus, teismo procesų, kurie reiškia kišimąsi į teisėtą politinę veiklą; |
| --- | --- |

27.

ragina vyriausybę didinti su demokratiniu atvirumu susijusias pastangas siekiant visapusiškai spręsti kurdų klausimą ir rasti taikų sprendimą: visų pirma užtikrinant įstatymų, pagal kuriuos kurdų kalbą leidžiama naudoti politiniame ir viešajame gyvenime ir švietimo srityje, nuoseklų interpretavimą; iš dalies keičiant antiteroristinius teisės aktus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo ar plataus interpretavimo, užtikrinant žodžio laisvę ir susirinkimų bei asociacijų laisvę, veiksmingai sprendžiant asmenų, kurie dėl, inter alia, ilgai trukusio konflikto buvo perkelti iš savo regionų, klausimą; taip pat toliau gerinant socialinę ir ekonominę padėtį šalies pietryčiuose; taigi išreiškia susirūpinimą dėl Dijarbakyre (Diyarbakir) vykstančių 151 kurdų politiko, įskaitant aštuonis išrinktus ir pareigas einančius vietinius merus, teismo procesų, kurie reiškia kišimąsi į teisėtą politinę veiklą;

| 28. | palankiai vertina tai, kad konstitucinis rinkinys stiprina teisės sistemą, pagal kurią užtikrinamos moterų teisės ir lyčių lygybė; yra susirūpinęs dėl mažėjančio net ir aukštą kvalifikaciją turinčių moterų dalyvavimo darbo rinkoje; ragina vyriausybę ir verslo bei pilietinę visuomenę imtis visapusiškų priemonių, kurios padėtų kovoti su moterų skurdu ir didinti moterų socialinę įtrauktį bei dalyvavimą darbo rinkoje, pvz., kovojant su moterų neraštingumu, aktyviai remiant mergaičių galimybes gauti vidurinį išsilavinimą ir kuriant vaikų priežiūros įstaigas; be to, ragina įvesti numatytų kvotų sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas moterų dalyvavimas visais lygmenimis įmonėse, viešajame sektoriuje ir politikos srityje; ypač ragina politines partijas pasinaudoti būsimų rinkimų galimybe siekiant stiprinti aktyvią moterų veiklą politikos srityje; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad konstitucinis rinkinys stiprina teisės sistemą, pagal kurią užtikrinamos moterų teisės ir lyčių lygybė; yra susirūpinęs dėl mažėjančio net ir aukštą kvalifikaciją turinčių moterų dalyvavimo darbo rinkoje; ragina vyriausybę ir verslo bei pilietinę visuomenę imtis visapusiškų priemonių, kurios padėtų kovoti su moterų skurdu ir didinti moterų socialinę įtrauktį bei dalyvavimą darbo rinkoje, pvz., kovojant su moterų neraštingumu, aktyviai remiant mergaičių galimybes gauti vidurinį išsilavinimą ir kuriant vaikų priežiūros įstaigas; be to, ragina įvesti numatytų kvotų sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas moterų dalyvavimas visais lygmenimis įmonėse, viešajame sektoriuje ir politikos srityje; ypač ragina politines partijas pasinaudoti būsimų rinkimų galimybe siekiant stiprinti aktyvią moterų veiklą politikos srityje;

| 29. | labai apgailestauja dėl tolygaus aukšto smurto šeimoje lygio, įskaitant vadinamuosius garbės nusikaltimus, bei dėl priverstinių vedybų; taigi palankiai vertina moterų judėjimų iniciatyvas, kurios šias problemas padaro matomas, ir ragina vyriausybę stiprinti pastangas užtikrinant prevenciją visais lygmenimis, ypač įgyvendinant Įstatymą Nr. 4320 dėl šeimos apsaugos bei užtikrinant, kad šio įstatymo įgyvendinimą stebėtų policija ir teismai, įpareigojant savivaldybes, apimančias daugiau kaip 50 000 gyventojų, sukurti pakankamai pagalbos centrų moterims ir nepilnamečiams, kuriems kyla grėsmė, veiksmingai stebint visišką šio įpareigojimo laikymąsi ir sukuriant tolesnės paramos moterims ir nepilnamečiams, paliekantiems pagalbos centrus, sistemą siekiant suteikti jiems tinkamą psichologinę paramą, juridinę pagalbą bei sveikatos priežiūrą ir padėti jiems vėl integruotis į visuomenę; ragina vyriausybę sukurti tinkamą ir veiksmingą sistemą, skirtą stebėti, kaip savivaldybės laikosi šio įpareigojimo; ragina teismus užtikrinti, kad už smurtą prieš moteris ir nepilnamečius bei prieš asmenis, kovojančius su vadinamaisiais garbės nusikaltimais, būtų nuosekliai ir tinkamai baudžiama; |
| --- | --- |

29.

labai apgailestauja dėl tolygaus aukšto smurto šeimoje lygio, įskaitant vadinamuosius garbės nusikaltimus, bei dėl priverstinių vedybų; taigi palankiai vertina moterų judėjimų iniciatyvas, kurios šias problemas padaro matomas, ir ragina vyriausybę stiprinti pastangas užtikrinant prevenciją visais lygmenimis, ypač įgyvendinant Įstatymą Nr. 4320 dėl šeimos apsaugos bei užtikrinant, kad šio įstatymo įgyvendinimą stebėtų policija ir teismai, įpareigojant savivaldybes, apimančias daugiau kaip 50 000 gyventojų, sukurti pakankamai pagalbos centrų moterims ir nepilnamečiams, kuriems kyla grėsmė, veiksmingai stebint visišką šio įpareigojimo laikymąsi ir sukuriant tolesnės paramos moterims ir nepilnamečiams, paliekantiems pagalbos centrus, sistemą siekiant suteikti jiems tinkamą psichologinę paramą, juridinę pagalbą bei sveikatos priežiūrą ir padėti jiems vėl integruotis į visuomenę; ragina vyriausybę sukurti tinkamą ir veiksmingą sistemą, skirtą stebėti, kaip savivaldybės laikosi šio įpareigojimo; ragina teismus užtikrinti, kad už smurtą prieš moteris ir nepilnamečius bei prieš asmenis, kovojančius su vadinamaisiais garbės nusikaltimais, būtų nuosekliai ir tinkamai baudžiama;

| 30. | ragina vyriausybę užtikrinti, kad teisės aktais būtų garantuojama ir veiksmingai įgyvendinama lygybė nepaisant biologinės ir socialinės lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; apgailestauja dėl neseniai nagrinėtų bylų prieš lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transeksualų asociacijas, bet džiaugiasi tuo, kad teismai nutraukė bylas dėl šių asociacijų uždarymo; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis tolesnių kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos veiksmų, kaip nurodyta Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių; ragina Turkijos vyriausybę nurodyti Turkijos ginkluotosioms pajėgoms daugiau homoseksualumo nelaikyti „psichoseksualine“ liga; reikalauja įstatymo dėl kovos su diskriminacija ir įstatymo dėl Lygybės komiteto projektus suderinti su ES standartais ir į juos taip pat įtraukti diskriminaciją dėl lyties ar lytinės orientacijos; ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas imtis priemonių, kad nebūtų žudomi lytį pakeitę asmenys, tarp jų ir dirbantys sekso pramonėje; |
| --- | --- |

30.

ragina vyriausybę užtikrinti, kad teisės aktais būtų garantuojama ir veiksmingai įgyvendinama lygybė nepaisant biologinės ir socialinės lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; apgailestauja dėl neseniai nagrinėtų bylų prieš lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transeksualų asociacijas, bet džiaugiasi tuo, kad teismai nutraukė bylas dėl šių asociacijų uždarymo; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis tolesnių kovos su homofobija ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos veiksmų, kaip nurodyta Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendacijoje valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių; ragina Turkijos vyriausybę nurodyti Turkijos ginkluotosioms pajėgoms daugiau homoseksualumo nelaikyti „psichoseksualine“ liga; reikalauja įstatymo dėl kovos su diskriminacija ir įstatymo dėl Lygybės komiteto projektus suderinti su ES standartais ir į juos taip pat įtraukti diskriminaciją dėl lyties ar lytinės orientacijos; ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas imtis priemonių, kad nebūtų žudomi lytį pakeitę asmenys, tarp jų ir dirbantys sekso pramonėje;

| 31. | mano, kad Turkija, laikydamasi įsipareigojimų pagal tarptautinius teisės aktus, turėtų priimti įstatymą, pagal kurį laisvai pasirinkta civilinė ar socialinė tarnyba, kuri nebūtų atgrasomai ilgos trukmės, būtų įvedama kaip alternatyva karinei tarnybai; ragina vyriausybę užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi EŽTT sprendimo byloje Ülke prieš Turkiją, priimant teisės aktų pataisas, kad būtų užkirstas kelias besitęsiančiam asmenų, kurie dėl įsitikinimų atsisako atlikti karinę tarnybą, persekiojimui; prašo vyriausybės ištirti įtarimus dėl blogo elgesio kariniuose kalėjimuose su asmenimis, dėl įsitikinimų atsisakančiais atlikti karinę tarnybą, ir imtis veiksmų siekiant ateityje užkirsti kelią tokiam blogam elgesiui; |
| --- | --- |

31.

mano, kad Turkija, laikydamasi įsipareigojimų pagal tarptautinius teisės aktus, turėtų priimti įstatymą, pagal kurį laisvai pasirinkta civilinė ar socialinė tarnyba, kuri nebūtų atgrasomai ilgos trukmės, būtų įvedama kaip alternatyva karinei tarnybai; ragina vyriausybę užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi EŽTT sprendimo byloje Ülke prieš Turkiją, priimant teisės aktų pataisas, kad būtų užkirstas kelias besitęsiančiam asmenų, kurie dėl įsitikinimų atsisako atlikti karinę tarnybą, persekiojimui; prašo vyriausybės ištirti įtarimus dėl blogo elgesio kariniuose kalėjimuose su asmenimis, dėl įsitikinimų atsisakančiais atlikti karinę tarnybą, ir imtis veiksmų siekiant ateityje užkirsti kelią tokiam blogam elgesiui;

| 32. | pabrėžia veiksmingos apsaugos žmogaus teisių gynėjams suteikimo svarbą; reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjams teismuose nuolat keliamų bylų ir tokių asmenų teisminio persekiojimo ir ypač atkreipia dėmesį į Pinar Selek bylą teisme, kuris tęsėsi dvylika metų nepaisant trijų išteisinamųjų sprendimų; ragina Komisiją atidžiai sekti šios moters bylą, taip pat panašias bylas, ir nuolatos stebėti tokius teismo procesus; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia veiksmingos apsaugos žmogaus teisių gynėjams suteikimo svarbą; reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjams teismuose nuolat keliamų bylų ir tokių asmenų teisminio persekiojimo ir ypač atkreipia dėmesį į Pinar Selek bylą teisme, kuris tęsėsi dvylika metų nepaisant trijų išteisinamųjų sprendimų; ragina Komisiją atidžiai sekti šios moters bylą, taip pat panašias bylas, ir nuolatos stebėti tokius teismo procesus;

| 33. | ragina pagrindines politines partijas rasti sprendimą dėl galvos apdangalų draudimo universitetuose, siekiant kovoti su Turkijos visuomenės susiskaldymu šiuo klausimu; ragina šį sprendimą grįsti pagarba laisvam moters pasirinkimui; |
| --- | --- |

33.

ragina pagrindines politines partijas rasti sprendimą dėl galvos apdangalų draudimo universitetuose, siekiant kovoti su Turkijos visuomenės susiskaldymu šiuo klausimu; ragina šį sprendimą grįsti pagarba laisvam moters pasirinkimui;

| 34. | kadangi kol kas nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos (angl. PACE) rezoliuciją Nr. 1625, primygtinai kartoja raginimą Turkijos vyriausybei vykdyti politiką, pagal kurią būtų siekiama išsaugoti dvikultūrį Turkijos salų Gekčeados (Imrozas) ir Bozkaados (Tenedas) pobūdį ir ypač spręsti mažumą sudarančios graikų bendruomenės narių problemas, susijusias su jų švietimu ir nuosavybės teisėmis; |
| --- | --- |

34.

kadangi kol kas nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos (angl. PACE) rezoliuciją Nr. 1625, primygtinai kartoja raginimą Turkijos vyriausybei vykdyti politiką, pagal kurią būtų siekiama išsaugoti dvikultūrį Turkijos salų Gekčeados (Imrozas) ir Bozkaados (Tenedas) pobūdį ir ypač spręsti mažumą sudarančios graikų bendruomenės narių problemas, susijusias su jų švietimu ir nuosavybės teisėmis;

Socialinės sanglaudos ir gerovės skatinimas

| 35. | teigiamai vertina Turkijos ekonomikos atsparumą pasaulinei ekonomikos krizei; pabrėžia, kad šis ekonominis atsigavimas yra unikali galimybė didinti darbo jėgos dalyvavimą rinkoje ir užimtumo lygį, kuris vis dar labai žemas, vos siekiantis 50 proc., ir pradėti laipsniškos socialinės įtraukties procesą; pabrėžia vyriausybės ir socialinių partnerių bendrą atsakomybę ir ragina juos intensyviau bendradarbiauti, kad būtų tvirčiau stiprinami socialiai orientuotos rinkos ekonomikos pagrindai; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina Turkijos ekonomikos atsparumą pasaulinei ekonomikos krizei; pabrėžia, kad šis ekonominis atsigavimas yra unikali galimybė didinti darbo jėgos dalyvavimą rinkoje ir užimtumo lygį, kuris vis dar labai žemas, vos siekiantis 50 proc., ir pradėti laipsniškos socialinės įtraukties procesą; pabrėžia vyriausybės ir socialinių partnerių bendrą atsakomybę ir ragina juos intensyviau bendradarbiauti, kad būtų tvirčiau stiprinami socialiai orientuotos rinkos ekonomikos pagrindai;

| 36. | ragina Turkijos vyriausybę ir ES valstybių narių vyriausybes apsvarstyti turkų kilmės ES piliečių integracijos į šalių, kuriose yra jų nauji namai, visuomenę klausimą ir pateikti šią integraciją ne kaip grėsmę, bet kaip su ateitimi susijusią galimybę mūsų visuomenei; |
| --- | --- |

36.

ragina Turkijos vyriausybę ir ES valstybių narių vyriausybes apsvarstyti turkų kilmės ES piliečių integracijos į šalių, kuriose yra jų nauji namai, visuomenę klausimą ir pateikti šią integraciją ne kaip grėsmę, bet kaip su ateitimi susijusią galimybę mūsų visuomenei;

| 37. | pažymi ES ir Turkijos ekonomikos tarpusavio priklausomybę ir atkreipia dėmesį į su tuo susijusią galimybę skatinti gerovę ES ir Turkijoje, nes Turkija vis labiau integruojasi į ES rinką; |
| --- | --- |

37.

pažymi ES ir Turkijos ekonomikos tarpusavio priklausomybę ir atkreipia dėmesį į su tuo susijusią galimybę skatinti gerovę ES ir Turkijoje, nes Turkija vis labiau integruojasi į ES rinką;

| 38. | teigiamai vertina patobulinimus, kurie priėmus konstitucinius pakeitimus padaryti socialinio dialogo ir profesinių sąjungų teisių srityse; vis dėlto tvirtina, kad taip pat turi būti visapusiškai pritaikyta teisės sistema, įskaitant nebaigtus teisės aktus profesinių sąjungų klausimais, siekiant suderinti ją su TDO ir ES standartais; ragina visas Ekonominės ir socialinių reikalų tarybos šalis aktyviau veikti ir bendradarbiauti, kad šis tikslas būtų greičiau pasiektas; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina patobulinimus, kurie priėmus konstitucinius pakeitimus padaryti socialinio dialogo ir profesinių sąjungų teisių srityse; vis dėlto tvirtina, kad taip pat turi būti visapusiškai pritaikyta teisės sistema, įskaitant nebaigtus teisės aktus profesinių sąjungų klausimais, siekiant suderinti ją su TDO ir ES standartais; ragina visas Ekonominės ir socialinių reikalų tarybos šalis aktyviau veikti ir bendradarbiauti, kad šis tikslas būtų greičiau pasiektas;

| 39. | pakartoja, kad būtina stiprinti Turkijos regionų ir kaimo bei miesto vietovių sanglaudą; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į ypatingą švietimo vaidmenį ir į būtinybę spręsti nuolatinių regioninių skirtumų, susijusių su švietimo kokybe ir besimokančių skaičiumi, problemą; |
| --- | --- |

39.

pakartoja, kad būtina stiprinti Turkijos regionų ir kaimo bei miesto vietovių sanglaudą; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į ypatingą švietimo vaidmenį ir į būtinybę spręsti nuolatinių regioninių skirtumų, susijusių su švietimo kokybe ir besimokančių skaičiumi, problemą;

| 40. | ragina Turkijos vyriausybę visapusiškai apsvarstyti savo su Pietryčių Anatolijos projektu susijusių naujos vandens valdymo ir energetikos infrastruktūros planų tvarumą ir poveikį aplinkai, nes kyla pavojus, kad bus padaryta žala aplinkai ir unikaliam daugelio regionų kraštovaizdžiui, taip pat atsižvelgti į šio projekto poveikį kaimyniniam Irakui; ypač pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad įstatymo dėl gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės projektas būtų iš dalies pakeistas siekiant išsaugoti kultūrinį ir archeologinį paveldą visiškai laikantis Europos standartų ir siekiant aiškiai nustatyti vykdomosios valdžios atsakomybę už gamtos apsaugą; ragina vyriausybę patvirtinti didesnių užmojų politikos pagrindus, pagrįstus konkrečiais veiksmų planais, kuriais būtų siekiama mažinti išmetamus anglies dioksido kiekius; |
| --- | --- |

40.

ragina Turkijos vyriausybę visapusiškai apsvarstyti savo su Pietryčių Anatolijos projektu susijusių naujos vandens valdymo ir energetikos infrastruktūros planų tvarumą ir poveikį aplinkai, nes kyla pavojus, kad bus padaryta žala aplinkai ir unikaliam daugelio regionų kraštovaizdžiui, taip pat atsižvelgti į šio projekto poveikį kaimyniniam Irakui; ypač pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad įstatymo dėl gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės projektas būtų iš dalies pakeistas siekiant išsaugoti kultūrinį ir archeologinį paveldą visiškai laikantis Europos standartų ir siekiant aiškiai nustatyti vykdomosios valdžios atsakomybę už gamtos apsaugą; ragina vyriausybę patvirtinti didesnių užmojų politikos pagrindus, pagrįstus konkrečiais veiksmų planais, kuriais būtų siekiama mažinti išmetamus anglies dioksido kiekius;

Gerų kaimyninių santykių kūrimas

| 41. | ragina Turkijos vyriausybę ir visus susijusius subjektus aktyviai remti vykstančias derybas dėl Kipro, konkrečiai prisidėti prie visapusiško Kipro klausimo sprendimo ir ragina vyriausybę sudaryti palankias sąlygas deryboms nedelsiant pradedant išvesti savo pajėgas iš Kipro; primygtinai ragina abi Kipro bendruomenes intensyviai dirbti, kaip ragino JT Generalinis Sekretorius, kad pasinaudojant jau padaryta pažanga derybose ir vadovaujantis atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis, ypač Rezoliucija Nr. 550 (1984), bei principais, kuriais pagrįsta ES, būtų pasiektas tvarus Kipro piliečiams, ES ir Turkijai naudingas sprendimas; |
| --- | --- |

41.

ragina Turkijos vyriausybę ir visus susijusius subjektus aktyviai remti vykstančias derybas dėl Kipro, konkrečiai prisidėti prie visapusiško Kipro klausimo sprendimo ir ragina vyriausybę sudaryti palankias sąlygas deryboms nedelsiant pradedant išvesti savo pajėgas iš Kipro; primygtinai ragina abi Kipro bendruomenes intensyviai dirbti, kaip ragino JT Generalinis Sekretorius, kad pasinaudojant jau padaryta pažanga derybose ir vadovaujantis atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis, ypač Rezoliucija Nr. 550 (1984), bei principais, kuriais pagrįsta ES, būtų pasiektas tvarus Kipro piliečiams, ES ir Turkijai naudingas sprendimas;

| 42. | ragina Turkiją intensyviau remti Kipre be žinios dingusių asmenų paieškos komitetą, ypač sudarant sąlygas jam patekti į militarizuotas zonas, susipažinti su archyvais ir imtis visų kitų tinkamų veiksmų, numatytų Europos Žmogaus Teisių Teismo išvadose humanitariniais klausimais, susijusiais su dingusiais asmenimis; |
| --- | --- |

42.

ragina Turkiją intensyviau remti Kipre be žinios dingusių asmenų paieškos komitetą, ypač sudarant sąlygas jam patekti į militarizuotas zonas, susipažinti su archyvais ir imtis visų kitų tinkamų veiksmų, numatytų Europos Žmogaus Teisių Teismo išvadose humanitariniais klausimais, susijusiais su dingusiais asmenimis;

| 43. | ragina Turkijos ir Kipro turkų valdžios institucijas susilaikyti nuo bet kokių naujų Turkijos piliečių kūrimosi saloje, nes tai dar labiau keistų demografinę pusiausvyrą ir sumažintų piliečių lojalumą bendra praeitimi pagrįstai būsimai valstybei; ragina Turkiją spręsti Turkijos piliečių kūrimosi saloje klausimą vadovaujantis Ženevos konvencija ir Tarptautinės teisės principais; |
| --- | --- |

43.

ragina Turkijos ir Kipro turkų valdžios institucijas susilaikyti nuo bet kokių naujų Turkijos piliečių kūrimosi saloje, nes tai dar labiau keistų demografinę pusiausvyrą ir sumažintų piliečių lojalumą bendra praeitimi pagrįstai būsimai valstybei; ragina Turkiją spręsti Turkijos piliečių kūrimosi saloje klausimą vadovaujantis Ženevos konvencija ir Tarptautinės teisės principais;

| 44. | primygtinai ragina abi puses, t. y. Turkiją ir Armėniją, be išankstinių sąlygų ratifikuoti protokolus, atverti sieną ir ragina Turkiją panaudoti savo įtaką regione siekiant stiprinti pasitikėjimo kūrimo priemones; |
| --- | --- |

44.

primygtinai ragina abi puses, t. y. Turkiją ir Armėniją, be išankstinių sąlygų ratifikuoti protokolus, atverti sieną ir ragina Turkiją panaudoti savo įtaką regione siekiant stiprinti pasitikėjimo kūrimo priemones;

| 45. | atkreipia dėmesį į intensyvesnes Turkijos ir Graikijos pastangas gerinti dvišalius santykius; apgailestauja, kad Turkijos Didžioji Nacionalinė Asamblėja vis dar neatšaukė Graikijai paskelbto casus belli; tikisi, kad Turkijos vyriausybė nutrauks besitęsiantį Graikijos oro erdvės pažeidimą ir karinių lėktuvų skrydžius virš Graikijos salų; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į intensyvesnes Turkijos ir Graikijos pastangas gerinti dvišalius santykius; apgailestauja, kad Turkijos Didžioji Nacionalinė Asamblėja vis dar neatšaukė Graikijai paskelbto casus belli; tikisi, kad Turkijos vyriausybė nutrauks besitęsiantį Graikijos oro erdvės pažeidimą ir karinių lėktuvų skrydžius virš Graikijos salų;

| 46. | pabrėžia, kad Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją pasirašė 27 valstybės narės, ES ir visos kitos šalys kandidatės, ir kad ši konvencija įeina į Bendrijos acquis; todėl ragina Turkijos vyriausybę ilgiau nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti šią konvenciją; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją pasirašė 27 valstybės narės, ES ir visos kitos šalys kandidatės, ir kad ši konvencija įeina į Bendrijos acquis; todėl ragina Turkijos vyriausybę ilgiau nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti šią konvenciją;

| 47. | vertina Turkijos ir Irako, įskaitant kurdų regioninę vyriausybę, santykių tvirtinimą ir ypač atkreipia dėmesį į Turkijos įnašą stabilizuojant Iraką; ragina Turkiją kartu su Irako vyriausybe ir kitų kaimyninių šalių vyriausybėmis parengti priemones, skirtas kovai su neigiamomis hidroelektrinės užtvankos projekto, kuri paskelbė Turkijos vyriausybė, pasekmėmis; |
| --- | --- |

47.

vertina Turkijos ir Irako, įskaitant kurdų regioninę vyriausybę, santykių tvirtinimą ir ypač atkreipia dėmesį į Turkijos įnašą stabilizuojant Iraką; ragina Turkiją kartu su Irako vyriausybe ir kitų kaimyninių šalių vyriausybėmis parengti priemones, skirtas kovai su neigiamomis hidroelektrinės užtvankos projekto, kuri paskelbė Turkijos vyriausybė, pasekmėmis;

ES ir Turkijos bendradarbiavimo stiprinimas

| 48. | apgailestauja, kad Turkija vis dar neįgyvendino EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomo protokolo ir kad tai toliau daro įtaką derybų procesui, ir ragina Turkijos vyriausybę visiškai įgyvendinti šį protokolą; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja, kad Turkija vis dar neįgyvendino EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomo protokolo ir kad tai toliau daro įtaką derybų procesui, ir ragina Turkijos vyriausybę visiškai įgyvendinti šį protokolą;

| 49. | atkreipia dėmesį į Turkijos pasiektą pažangą, susijusią su energetikos skyriumi, ir dar kartą ragina Tarybą nedelsiant pradėti derybas dėl šio skyriaus; ragina Turkijos vyriausybę didinti pastangas vykstant deryboms dėl prisijungimo prie Energijos bendrijos sutarties; palankiai vertina tarpvyriausybinio susitarimo dėl „Nabucco“ ratifikavimą ir tai, kad pasirašytas susitarimo memorandumas dėl Graikiją, Turkiją ir Italiją jungiančio gamtinių dujų vamzdyno (ITGI) veikimo, kadangi abu šie projektai svarbūs ES energijos tiekimo užtikrinimo aspektu; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į Turkijos pasiektą pažangą, susijusią su energetikos skyriumi, ir dar kartą ragina Tarybą nedelsiant pradėti derybas dėl šio skyriaus; ragina Turkijos vyriausybę didinti pastangas vykstant deryboms dėl prisijungimo prie Energijos bendrijos sutarties; palankiai vertina tarpvyriausybinio susitarimo dėl „Nabucco“ ratifikavimą ir tai, kad pasirašytas susitarimo memorandumas dėl Graikiją, Turkiją ir Italiją jungiančio gamtinių dujų vamzdyno (ITGI) veikimo, kadangi abu šie projektai svarbūs ES energijos tiekimo užtikrinimo aspektu;

| 50. | palankiai vertina tai, kad tęsiasi derybos dėl maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos skyriaus, kurios buvo pradėtos 2010 m. birželio 30 d.; ragina Turkiją įvykdyti būtinus veiksmus, kad būtų užbaigti tam tikri skyriai, kaip antai skyriai, susiję su įmonių ir pramonės politika ir transeuropiniais tinklais; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina tai, kad tęsiasi derybos dėl maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos skyriaus, kurios buvo pradėtos 2010 m. birželio 30 d.; ragina Turkiją įvykdyti būtinus veiksmus, kad būtų užbaigti tam tikri skyriai, kaip antai skyriai, susiję su įmonių ir pramonės politika ir transeuropiniais tinklais;

| 51. | palankiai vertina didelę pažangą, kuri padaryta siekiant baigti derybas dėl ES ir Turkijos readmisijos susitarimo, ir ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad prieš įsigaliojant šiam susitarimui būtų visiškai įgyvendinti egzistuojantys dvišaliai susitarimai; pabrėžia ES ir Turkijos bendradarbiavimo sprendžiant migracijos valdymo ir sienų kontrolės klausimus intensyvinimo svarbą, inter alia, atsižvelgiant į didelę neteisėtų imigrantų, į ES teritoriją patenkančių per Turkiją, dalį; palankiai vertina tai, kad svarstant tris teisės aktų projektus prieglobsčio suteikimo srityje buvo tariamasi su pilietine visuomene, ir ragina vyriausybę nedelsiant pateikti šiuos teisės aktus Parlamentui; mano, kad, kai įsigalios readmisijos susitarimas, Taryba turėtų suteikti Komisijai įgaliojimą pradėti dialogą dėl vizų režimo, ypatingą dėmesį kreipiant į verslo atstovų ir studentų, keliaujančių į ES, įvažiavimo sąlygas, nes tai būtų reikalingas su judumu susijęs žingsnis; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina didelę pažangą, kuri padaryta siekiant baigti derybas dėl ES ir Turkijos readmisijos susitarimo, ir ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad prieš įsigaliojant šiam susitarimui būtų visiškai įgyvendinti egzistuojantys dvišaliai susitarimai; pabrėžia ES ir Turkijos bendradarbiavimo sprendžiant migracijos valdymo ir sienų kontrolės klausimus intensyvinimo svarbą, inter alia, atsižvelgiant į didelę neteisėtų imigrantų, į ES teritoriją patenkančių per Turkiją, dalį; palankiai vertina tai, kad svarstant tris teisės aktų projektus prieglobsčio suteikimo srityje buvo tariamasi su pilietine visuomene, ir ragina vyriausybę nedelsiant pateikti šiuos teisės aktus Parlamentui; mano, kad, kai įsigalios readmisijos susitarimas, Taryba turėtų suteikti Komisijai įgaliojimą pradėti dialogą dėl vizų režimo, ypatingą dėmesį kreipiant į verslo atstovų ir studentų, keliaujančių į ES, įvažiavimo sąlygas, nes tai būtų reikalingas su judumu susijęs žingsnis;

| 52. | atkreipia dėmesį į vis aktyvesnę Turkijos užsienio politiką, kuria siekiama stiprinti Turkijos, kaip regioninės politikos dalyvės, vaidmenį; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai visapusiškai atsižvelgti į šią dimensiją ir bendradarbiauti su Turkija koordinuojant tikslus ir tinkamai patenkinant ES interesus; ragina Turkijos vyriausybę savo užsienio politiką labiau koordinuoti su ES; iš esmės palankiai vertina neseniai priimtą problemų vengimo politiką Turkijos kaimynų atžvilgiu, bet pabrėžia, kad Turkija turi laikytis nedviprasmiško įsipareigojimo gerbti Vakarų vertybes ir interesus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę intensyvinti esamą dialogą su Turkija abi šalis dominančiais užsienio politikos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad Turkija, kaip pasaulietinė demokratinė valstybė, kurios gyventojų daugumą sudaro musulmonai, įkvepia daugelį arabų pasaulio šalių, primygtinai ragina toliau dėti bendras pastangas siekiant remti demokratizaciją ir vystymąsi Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje; |
| --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į vis aktyvesnę Turkijos užsienio politiką, kuria siekiama stiprinti Turkijos, kaip regioninės politikos dalyvės, vaidmenį; primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai visapusiškai atsižvelgti į šią dimensiją ir bendradarbiauti su Turkija koordinuojant tikslus ir tinkamai patenkinant ES interesus; ragina Turkijos vyriausybę savo užsienio politiką labiau koordinuoti su ES; iš esmės palankiai vertina neseniai priimtą problemų vengimo politiką Turkijos kaimynų atžvilgiu, bet pabrėžia, kad Turkija turi laikytis nedviprasmiško įsipareigojimo gerbti Vakarų vertybes ir interesus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę intensyvinti esamą dialogą su Turkija abi šalis dominančiais užsienio politikos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad Turkija, kaip pasaulietinė demokratinė valstybė, kurios gyventojų daugumą sudaro musulmonai, įkvepia daugelį arabų pasaulio šalių, primygtinai ragina toliau dėti bendras pastangas siekiant remti demokratizaciją ir vystymąsi Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje;

| 53. | pabrėžia, kad Juodosios jūros regionas strategiškai svarbus ES; mano, kad Turkija yra svarbi ES partnerė šiame regione, ir ragina Turkiją remti ES politikos ir veiksmų įgyvendinimą Juodosios jūros regione ir aktyviai prie jo prisidėti, įskaitant galimą ES Juodosios jūros strategiją; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad Juodosios jūros regionas strategiškai svarbus ES; mano, kad Turkija yra svarbi ES partnerė šiame regione, ir ragina Turkiją remti ES politikos ir veiksmų įgyvendinimą Juodosios jūros regione ir aktyviai prie jo prisidėti, įskaitant galimą ES Juodosios jūros strategiją;

| 54. | primygtinai ragina Turkijos vyriausybę visiškai remti tarptautinės bendruomenės pastangas užkirsti kelią Iranui įsigyti branduolinių ginklų ir apgailestauja dėl to, kad Turkija balsavo prieš atitinkamą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją; laikosi nuomonės, kad Turkija galėtų prisidėti prie demokratizacijos ir žmogaus teisių stiprinimo Irane ir koordinuoti savo pastangas su ES; |
| --- | --- |

54.

primygtinai ragina Turkijos vyriausybę visiškai remti tarptautinės bendruomenės pastangas užkirsti kelią Iranui įsigyti branduolinių ginklų ir apgailestauja dėl to, kad Turkija balsavo prieš atitinkamą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją; laikosi nuomonės, kad Turkija galėtų prisidėti prie demokratizacijos ir žmogaus teisių stiprinimo Irane ir koordinuoti savo pastangas su ES;

| 55. | mano, kad Turkija turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant dialogą vykstant Artimųjų Rytų taikos procesui ir prisidėti prie Libano stabilizavimo, taip pat ragina Turkiją atnaujinti artimus ryšius su Izraeliu, tęsti konstruktyvų tarpininkavimą ir ypač prisidėti prie Palestinos savivaldos stiprinimo; |
| --- | --- |

55.

mano, kad Turkija turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant dialogą vykstant Artimųjų Rytų taikos procesui ir prisidėti prie Libano stabilizavimo, taip pat ragina Turkiją atnaujinti artimus ryšius su Izraeliu, tęsti konstruktyvų tarpininkavimą ir ypač prisidėti prie Palestinos savivaldos stiprinimo;

| 56. | vertina konstruktyvų Turkijos dalyvavimą remiant transatlantinių partnerių Afganistane ir Balkanuose pastangas; vis dėlto apgailestauja, kad Turkija savo prieštaravimais stabdo NATO ir ES strateginį bendradarbiavimą, kurį vykdant peržengiamos susitarimų „Berlin Plus“ ribos; |
| --- | --- |

56.

vertina konstruktyvų Turkijos dalyvavimą remiant transatlantinių partnerių Afganistane ir Balkanuose pastangas; vis dėlto apgailestauja, kad Turkija savo prieštaravimais stabdo NATO ir ES strateginį bendradarbiavimą, kurį vykdant peržengiamos susitarimų „Berlin Plus“ ribos;

| 57. | ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti Tarptautinio baudžiamojo teismo statutą, pateikti jį ratifikuoti ir taip dar labiau didinti Turkijos indėlį į pasaulinę daugiašalę sistemą ir skatinti šalį dalyvauti joje; |
| --- | --- |

57.

ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti Tarptautinio baudžiamojo teismo statutą, pateikti jį ratifikuoti ir taip dar labiau didinti Turkijos indėlį į pasaulinę daugiašalę sistemą ir skatinti šalį dalyvauti joje;

| 58. | atkreipia dėmesį į 2009 m. Komisijos metinėje ataskaitoje pateiktas išvadas ir pasiūlymus dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) įgyvendinimo, kuriuose siūloma teikti prioritetą tikslams ir projektams, atitinkantiems stojimo kriterijus, kaip siūloma Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2009; pabrėžia, kad pradėjus vis daugiau projektų tampa itin svarbu nuodugniai kontroliuoti, kaip įgyvendinama PNPP; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į 2009 m. Komisijos metinėje ataskaitoje pateiktas išvadas ir pasiūlymus dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) įgyvendinimo, kuriuose siūloma teikti prioritetą tikslams ir projektams, atitinkantiems stojimo kriterijus, kaip siūloma Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2009; pabrėžia, kad pradėjus vis daugiau projektų tampa itin svarbu nuodugniai kontroliuoti, kaip įgyvendinama PNPP;

*

* *

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, Europos Žmogaus Teisių Teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, Europos Žmogaus Teisių Teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 284.

(2)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 452.

(3)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 57.

(4)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 139.

(5)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 59.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0324.

(7)  OL L 51, 2008 2 26, p. 4.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/106

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienisJuodkalnijos europinės integracijos procesas

P7_TA(2011)0091

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodkalnijos europinės integracijos proceso

2012/C 199 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2010 m. gruodžio 17 d. sprendimą suteikti Juodkalnijai į Europos Sąjungą stojančios šalies kandidatės statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2010 m. gruodžio 17 d. sprendimą suteikti Juodkalnijai į Europos Sąjungą stojančios šalies kandidatės statusą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Komisijos nuomonės dėl Juodkalnijos narystės Europos Sąjungoje prašymo (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Komisijos nuomonės dėl Juodkalnijos narystės Europos Sąjungoje prašymo (COM(2010)0670),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2010-2011 m. plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių (COM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2010-2011 m. plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių (COM(2010)0660),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 29 d. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 29 d. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. EB ir Juodkalnijos susitarimą dėl readmisijos (2) ir 2009 m. gruodžio 1 d. priimtą 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) 1244/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. EB ir Juodkalnijos susitarimą dėl readmisijos (2) ir 2009 m. gruodžio 1 d. priimtą 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) 1244/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 27-28 d. ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 27-28 d. ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad Vakarų Balkanų ateitis yra susijusi su Europos Sąjunga; kadangi šį patvirtinimą Europos Vadovų Taryba pakartojo 2006 m. birželio 15-16 d. Briuselyje ir vėlesniuose aukščiausiojo lygio susitikimuose, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad Vakarų Balkanų ateitis yra susijusi su Europos Sąjunga; kadangi šį patvirtinimą Europos Vadovų Taryba pakartojo 2006 m. birželio 15-16 d. Briuselyje ir vėlesniuose aukščiausiojo lygio susitikimuose,

| 1. | palankiai vertina tai, kad Juodkalnijos vyriausybė ir opozicinės partijos bendrai sutaria dėl europinės integracijos ir teikia pirmenybę šiam klausimui, nes dėl to nuo šalies nepriklausomybės paskelbimo padaryta didelė pažanga vykdant reformas; palankiai vertina naują politinę Podgoricos valdžią ir ragina naują vyriausybę toliau tęsti Juodkalnijos europinės integracijos procesą ir pagreitinti reformas, kurias vykdant būtų siekiama vykdyti Kopenhagos kriterijus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Juodkalnijos vyriausybė ir opozicinės partijos bendrai sutaria dėl europinės integracijos ir teikia pirmenybę šiam klausimui, nes dėl to nuo šalies nepriklausomybės paskelbimo padaryta didelė pažanga vykdant reformas; palankiai vertina naują politinę Podgoricos valdžią ir ragina naują vyriausybę toliau tęsti Juodkalnijos europinės integracijos procesą ir pagreitinti reformas, kurias vykdant būtų siekiama vykdyti Kopenhagos kriterijus;

| 2. | pritaria Europos Vadovų Tarybos 2010 m. gruodžio 17 d. sprendimui suteikti Juodkalnijai į Europos Sąjungą stojančios šalies kandidatės statusą; tačiau apgailestauja, kad šalies kandidatės statusas atsiejamas nuo teisės pradėti derybas, ir pabrėžia, kad sprendimas jas pradėti neturėtų būti be reikalo ar nepagrįstai atidėtas; tikisi, kad derybos prasidės ne vėliau kaip paskelbus 2011 m. Komisijos pažangos ataskaitą, jei Juodkalnija pasieks reikšmingos pažangos siekiant Komisijos nustatytų kriterijų; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Vadovų Tarybos 2010 m. gruodžio 17 d. sprendimui suteikti Juodkalnijai į Europos Sąjungą stojančios šalies kandidatės statusą; tačiau apgailestauja, kad šalies kandidatės statusas atsiejamas nuo teisės pradėti derybas, ir pabrėžia, kad sprendimas jas pradėti neturėtų būti be reikalo ar nepagrįstai atidėtas; tikisi, kad derybos prasidės ne vėliau kaip paskelbus 2011 m. Komisijos pažangos ataskaitą, jei Juodkalnija pasieks reikšmingos pažangos siekiant Komisijos nustatytų kriterijų;

| 3. | palankiai vertina Tarybos sprendimą suteikti Juodkalnijos piliečiams galimybę keliauti be vizų (visiškas vizų režimo liberalizavimas) į ES Šengeno teritoriją nuo 2009 m. gruodžio 19 d.; pabrėžia, koks svarbus šis žingsnis žmonių tiesioginių ryšių plėtojimui, ypač švietimo, mokslinių tyrimų, turizmo ir verslo ryšių, taip pat tarptautinio profesinių sąjungų bendradarbiavimo srityje; ragina Šengeno teritorijai nepriklausančias ES šalis taip pat svarstyti panašaus liberalizuoto vizų režimo Juodkalnijos piliečiams taikymo galimybę, ypač atsižvelgiant į sklandų liberalizuoto vizų režimo su Šengenui priklausančiomis ES šalimis įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Tarybos sprendimą suteikti Juodkalnijos piliečiams galimybę keliauti be vizų (visiškas vizų režimo liberalizavimas) į ES Šengeno teritoriją nuo 2009 m. gruodžio 19 d.; pabrėžia, koks svarbus šis žingsnis žmonių tiesioginių ryšių plėtojimui, ypač švietimo, mokslinių tyrimų, turizmo ir verslo ryšių, taip pat tarptautinio profesinių sąjungų bendradarbiavimo srityje; ragina Šengeno teritorijai nepriklausančias ES šalis taip pat svarstyti panašaus liberalizuoto vizų režimo Juodkalnijos piliečiams taikymo galimybę, ypač atsižvelgiant į sklandų liberalizuoto vizų režimo su Šengenui priklausančiomis ES šalimis įgyvendinimą;

| 4. | palankiai vertina tai, kad beveik baigtas šalies teisinės ir konstitucinės sistemos kūrimo procesas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad esamos teisinės sistemos suderinimo su naująja konstitucija terminas pratęstas ketvirtą kartą, ir ragina valdžios institucijas greitai patvirtinti likusius teisės aktus, ypač teisinės rinkimų sistemos pakeitimus; ragina visas politines partijas nedelsiant pasiekti susitarimą dėl įstatymo projekto laikantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) ir Venecijos komisijos rekomendacijų ir patobulinti su rinkimais susijusių skundų tikrinimo rinkimų komisijoje ar teismuose mechanizmą; ragina Juodkalnijos parlamentą nedelsiant ir iš esmės sustiprinti savo pajėgumus, susijusius su vyriausybės pasiūlytų įstatymų atitikties acquis vertinimu, ir ragina Komisiją suteikti šiuo tikslu būtiną techninę pagalbą pasinaudojant Pasirengimo narystei pagalbos priemone; ragina vyriausybę užtikrinti, kad įstatymų rengimo procesas būtų skaidresnis ir prieinamas visuomenei; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad beveik baigtas šalies teisinės ir konstitucinės sistemos kūrimo procesas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad esamos teisinės sistemos suderinimo su naująja konstitucija terminas pratęstas ketvirtą kartą, ir ragina valdžios institucijas greitai patvirtinti likusius teisės aktus, ypač teisinės rinkimų sistemos pakeitimus; ragina visas politines partijas nedelsiant pasiekti susitarimą dėl įstatymo projekto laikantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) ir Venecijos komisijos rekomendacijų ir patobulinti su rinkimais susijusių skundų tikrinimo rinkimų komisijoje ar teismuose mechanizmą; ragina Juodkalnijos parlamentą nedelsiant ir iš esmės sustiprinti savo pajėgumus, susijusius su vyriausybės pasiūlytų įstatymų atitikties acquis vertinimu, ir ragina Komisiją suteikti šiuo tikslu būtiną techninę pagalbą pasinaudojant Pasirengimo narystei pagalbos priemone; ragina vyriausybę užtikrinti, kad įstatymų rengimo procesas būtų skaidresnis ir prieinamas visuomenei;

| 5. | su pasitenkinimu pažymi, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) parama Juodkalnijoje tinkamai įgyvendinama; ragina Juodkalnijos vyriausybę ir Komisiją supaprastinti PNPP lėšų administravimo procedūrą siekiant ją padaryti prieinamesnę mažesnėms ir necentralizuotoms pilietinėms organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir kitoms gavėjoms; |
| --- | --- |

5.

su pasitenkinimu pažymi, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) parama Juodkalnijoje tinkamai įgyvendinama; ragina Juodkalnijos vyriausybę ir Komisiją supaprastinti PNPP lėšų administravimo procedūrą siekiant ją padaryti prieinamesnę mažesnėms ir necentralizuotoms pilietinėms organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir kitoms gavėjoms;

| 6. | pakartoja, kad šalies vystymuisi ir valstybės institucijų patikimumui piliečių požiūriu nepaprastai svarbu teisinė valstybė; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina intensyvesnę veiklą, kurios ėmėsi vyriausybė ir parlamentas, rengdami ir priimdami reikalingus teisės aktus; tačiau pabrėžia, kad visuomenės dalyvavimas rengiant naujus teisės aktus ir veiksmingas jų įgyvendinimas labai svarbus tam, kad pažangą matytų ir piliečiai; |
| --- | --- |

6.

pakartoja, kad šalies vystymuisi ir valstybės institucijų patikimumui piliečių požiūriu nepaprastai svarbu teisinė valstybė; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina intensyvesnę veiklą, kurios ėmėsi vyriausybė ir parlamentas, rengdami ir priimdami reikalingus teisės aktus; tačiau pabrėžia, kad visuomenės dalyvavimas rengiant naujus teisės aktus ir veiksmingas jų įgyvendinimas labai svarbus tam, kad pažangą matytų ir piliečiai;

| 7. | pritaria Juodkalnijos parlamento iniciatyvai suteikti profesijos statusą Valstybinės rinkimų komisijos pirmininko pareigoms, tačiau taip pat ragina užtikrinti, kad ir kiti šio organo nariai būtų profesionalai ir kad būtų padidinti jo pajėgumai siekiant garantuoti skaidrų, demokratinį ir veiksmingą rinkimų procesų administravimą; |
| --- | --- |

7.

pritaria Juodkalnijos parlamento iniciatyvai suteikti profesijos statusą Valstybinės rinkimų komisijos pirmininko pareigoms, tačiau taip pat ragina užtikrinti, kad ir kiti šio organo nariai būtų profesionalai ir kad būtų padidinti jo pajėgumai siekiant garantuoti skaidrų, demokratinį ir veiksmingą rinkimų procesų administravimą;

| 8. | pažymi, jog padaryta didelė pažanga priimant svarbius teisės aktus kovos su korupcija srityje, ir pritaria tam, kad buvo patvirtinta nauja strategija ir veiksmų planas, taip pat sukurta nacionalinė komisija, skirta jiems įgyvendinti; tačiau pabrėžia, kad korupcija vis dar įsigalėjusi daugelyje sričių, ypač statybos, privatizavimo ir viešųjų pirkimų sektoriuose – tai yra didelė problema; be to, pažymi, kad tyrimų, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir galutinio nuosprendžio korupcijos bylose rezultatai išlieka menki; pabrėžia, kad norint kovoti su korupcija labai svarbu sukurti aiškiai apibrėžtą visapusišką sistemą, įskaitant geresnį įstatymo dėl laisvos prieigos prie informacijos įgyvendinimą ir teisėsaugos įstaigų veiklos koordinavimą, taip pat vieną instituciją, kuri stebėtų vyriausybinių organų įgaliojimus ir jų vykdymą ir imtųsi tolesnių veiksmų, atsižvelgdama į visuomenės skundus (ombudsmenas); atkreipia dėmesį į tai, kad reikia veiksmingai įgyvendinti priimtus šios srities teisės aktus, kad teisėsaugos įstaigoms būtų suteikta naujų priemonių siekiant kovoti su korupcija; ragina pakeisti teisės aktų dėl politinių partijų ir rinkimų kampanijos finansavimo sistemą siekiant užtikrinti nepriklausomą finansavimo priemonių kontrolę ir jų taikymo skaidrumą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, jog padaryta didelė pažanga priimant svarbius teisės aktus kovos su korupcija srityje, ir pritaria tam, kad buvo patvirtinta nauja strategija ir veiksmų planas, taip pat sukurta nacionalinė komisija, skirta jiems įgyvendinti; tačiau pabrėžia, kad korupcija vis dar įsigalėjusi daugelyje sričių, ypač statybos, privatizavimo ir viešųjų pirkimų sektoriuose – tai yra didelė problema; be to, pažymi, kad tyrimų, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir galutinio nuosprendžio korupcijos bylose rezultatai išlieka menki; pabrėžia, kad norint kovoti su korupcija labai svarbu sukurti aiškiai apibrėžtą visapusišką sistemą, įskaitant geresnį įstatymo dėl laisvos prieigos prie informacijos įgyvendinimą ir teisėsaugos įstaigų veiklos koordinavimą, taip pat vieną instituciją, kuri stebėtų vyriausybinių organų įgaliojimus ir jų vykdymą ir imtųsi tolesnių veiksmų, atsižvelgdama į visuomenės skundus (ombudsmenas); atkreipia dėmesį į tai, kad reikia veiksmingai įgyvendinti priimtus šios srities teisės aktus, kad teisėsaugos įstaigoms būtų suteikta naujų priemonių siekiant kovoti su korupcija; ragina pakeisti teisės aktų dėl politinių partijų ir rinkimų kampanijos finansavimo sistemą siekiant užtikrinti nepriklausomą finansavimo priemonių kontrolę ir jų taikymo skaidrumą;

| 9. | ragina imtis aktyvių veiksmų, kad viešojo administravimo sektoriuje nebebūtų interesų konfliktų atvejų, ir sustiprinti interesų konflikto komisijos veiklą bei suteikti jai įgaliojimus tikrinti valstybės pareigūnų turto deklaracijas ir taikyti sankcijas netikslumų atvejais; taip pat ragina iš dalies pakeisti įstatymą dėl interesų konfliktų prevencijos einant visuomenines pareigas, kurios leidžia parlamento nariams ir kitiems išrinktiems atstovams eiti valdymo ar priežiūros organų narių pareigas; tam tikrais atvejais, šį konfliktą galėtų išspręsti visiškas skaidrumas ir išrinktųjų atstovų interesų deklaravimas; |
| --- | --- |

9.

ragina imtis aktyvių veiksmų, kad viešojo administravimo sektoriuje nebebūtų interesų konfliktų atvejų, ir sustiprinti interesų konflikto komisijos veiklą bei suteikti jai įgaliojimus tikrinti valstybės pareigūnų turto deklaracijas ir taikyti sankcijas netikslumų atvejais; taip pat ragina iš dalies pakeisti įstatymą dėl interesų konfliktų prevencijos einant visuomenines pareigas, kurios leidžia parlamento nariams ir kitiems išrinktiems atstovams eiti valdymo ar priežiūros organų narių pareigas; tam tikrais atvejais, šį konfliktą galėtų išspręsti visiškas skaidrumas ir išrinktųjų atstovų interesų deklaravimas;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant įstatymą dėl laisvos prieigos prie informacijos susiduriama su sunkumais, ypač tais atvejais, kai reikia gauti dokumentus, kuriuose atskleidžiama korupcija privatizavimo ir viešųjų pirkimų srityse; ragina vyriausybę palengvinti prieigą prie susijusių duomenų; ragina valstybės valdžios institucijas susilaikyti ir nedaryti spaudimo toms nevyriausybinėms ir pelno nesiekiančioms organizacijoms, taip pat pilietinės visuomenės atstovams, kurie vykdo tyrimus korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose ir atlieka kontrolieriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant įstatymą dėl laisvos prieigos prie informacijos susiduriama su sunkumais, ypač tais atvejais, kai reikia gauti dokumentus, kuriuose atskleidžiama korupcija privatizavimo ir viešųjų pirkimų srityse; ragina vyriausybę palengvinti prieigą prie susijusių duomenų; ragina valstybės valdžios institucijas susilaikyti ir nedaryti spaudimo toms nevyriausybinėms ir pelno nesiekiančioms organizacijoms, taip pat pilietinės visuomenės atstovams, kurie vykdo tyrimus korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose ir atlieka kontrolieriaus vaidmenį;

| 11. | atkreipia dėmesį į teisminės sistemos reformos pažangą, kurią rodo priimti svarbūs baudžiamųjų procesų procedūrų ir kitų esminių teisės aktų pakeitimai, žmogiškųjų išteklių didinimas ir neišspręstų bylų skaičiaus teismuose mažinimas; tačiau pabrėžia, kad reikia užtikrinti teismų ir prokurorų atskaitomybę ir veiksmingumą, taip pat jų nepriklausomumą nuo politinio kišimosi; pabrėžia poreikį užtikrinti visapusišką etikos kodekso įgyvendinimą; skubiai ragina keisti teisėjų ir prokurorų skyrimo sistemą ir nebetaikyti tokios praktikos, kai prokurorus ir teismų ir prokuratūrų tarybų narius paskiria vien tik parlamentas, spręsdamas paprastąja dauguma, ir vyriausybė; be to, yra susirūpinęs dėl galimo pernelyg didelio valdžios sutelkimo aukščiausiojo teismo pirmininko ir generalinio valstybės prokuroro rankose; ragina priimti teisės aktą, kuriuo būtų reglamentuojama galimybė gauti nemokamą teisinę pagalbą; ragina suvienodinti teismų praktiką siekiant užtikrinti nuspėjamą teismų sistemą ir visuomenės pasitikėjimą; pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo, ypač su kaimyninėmis šalimis, stiprinimo svarbą; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į teisminės sistemos reformos pažangą, kurią rodo priimti svarbūs baudžiamųjų procesų procedūrų ir kitų esminių teisės aktų pakeitimai, žmogiškųjų išteklių didinimas ir neišspręstų bylų skaičiaus teismuose mažinimas; tačiau pabrėžia, kad reikia užtikrinti teismų ir prokurorų atskaitomybę ir veiksmingumą, taip pat jų nepriklausomumą nuo politinio kišimosi; pabrėžia poreikį užtikrinti visapusišką etikos kodekso įgyvendinimą; skubiai ragina keisti teisėjų ir prokurorų skyrimo sistemą ir nebetaikyti tokios praktikos, kai prokurorus ir teismų ir prokuratūrų tarybų narius paskiria vien tik parlamentas, spręsdamas paprastąja dauguma, ir vyriausybė; be to, yra susirūpinęs dėl galimo pernelyg didelio valdžios sutelkimo aukščiausiojo teismo pirmininko ir generalinio valstybės prokuroro rankose; ragina priimti teisės aktą, kuriuo būtų reglamentuojama galimybė gauti nemokamą teisinę pagalbą; ragina suvienodinti teismų praktiką siekiant užtikrinti nuspėjamą teismų sistemą ir visuomenės pasitikėjimą; pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo, ypač su kaimyninėmis šalimis, stiprinimo svarbą;

| 12. | ragina Juodkalniją toliau tobulinti bendrus teisininkų rengimo kriterijus, kuriuos taikytų Teisininkų rengimo centras, ir šiuo tikslu paskirti reikiamų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

12.

ragina Juodkalniją toliau tobulinti bendrus teisininkų rengimo kriterijus, kuriuos taikytų Teisininkų rengimo centras, ir šiuo tikslu paskirti reikiamų finansinių išteklių;

| 13. | ragina Komisiją į kitą pažangos ataskaitą įtraukti poveikio ir rezultatų, pasiektų skiriant ES lėšas teismų sistemos reformai ir kovai su korupcija, vertinimą; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją į kitą pažangos ataskaitą įtraukti poveikio ir rezultatų, pasiektų skiriant ES lėšas teismų sistemos reformai ir kovai su korupcija, vertinimą;

| 14. | pabrėžia, kad organizuotas nusikalstamumas, o ypač pinigų plovimas ir kontrabanda, vis dar problema, nepaisant visų teisinės sistemos patobulinimų ir jos įgyvendinimo; ragina valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant didinti teisėsaugos pajėgumus, ypač iniciatyvias tyrimo pajėgas, ir gerinti atskirų organų ir įstaigų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis kaimyninių šalių bei tarptautinėmis institucijomis siekiant įgyti daug patirties kovoje su organizuotu nusikalstamumu; palankiai vertina tai, kad patvirtintas baudžiamojo proceso kodeksas, ir ragina nedelsiant ir tinkamai jį įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad organizuotas nusikalstamumas, o ypač pinigų plovimas ir kontrabanda, vis dar problema, nepaisant visų teisinės sistemos patobulinimų ir jos įgyvendinimo; ragina valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant didinti teisėsaugos pajėgumus, ypač iniciatyvias tyrimo pajėgas, ir gerinti atskirų organų ir įstaigų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą su atitinkamomis kaimyninių šalių bei tarptautinėmis institucijomis siekiant įgyti daug patirties kovoje su organizuotu nusikalstamumu; palankiai vertina tai, kad patvirtintas baudžiamojo proceso kodeksas, ir ragina nedelsiant ir tinkamai jį įgyvendinti;

| 15. | palankiai vertina parlamento darbo patobulinimus, tačiau rekomenduoja dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti aukštą priimtų teisės aktų kokybę ir jų atitiktį acquis; ragina skirti daugiau šalies biudžeto ir žmogiškųjų išteklių, taip pat ragina ES teikti daugiau pagalbos Juodkalnijos parlamentui, pvz., skatinti partnerystę su valstybių narių parlamentais ar Europos Parlamentu, siekiant didinti parlamento narių ir parlamento sekretoriato pajėgumus sudarant sąlygas vyriausybės priežiūrai ir stebėsenai, kaip nurodoma Komisijos nuomonėje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina parlamento darbo patobulinimus, tačiau rekomenduoja dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti aukštą priimtų teisės aktų kokybę ir jų atitiktį acquis; ragina skirti daugiau šalies biudžeto ir žmogiškųjų išteklių, taip pat ragina ES teikti daugiau pagalbos Juodkalnijos parlamentui, pvz., skatinti partnerystę su valstybių narių parlamentais ar Europos Parlamentu, siekiant didinti parlamento narių ir parlamento sekretoriato pajėgumus sudarant sąlygas vyriausybės priežiūrai ir stebėsenai, kaip nurodoma Komisijos nuomonėje;

| 16. | ragina vykdyti tolesnes reformas viešojo administravimo sektoriuje, kuriam vis dar labai trūksta išteklių ir kuris pernelyg politizuotas, ir ypač persvarstyti valstybės tarnautojų ir darbuotojų įstatymą siekiant sukurti visapusišką ir nuopelnais grindžiamą įdarbinimo sistemą, įskaitant samdymo skaidrumo taisykles ir kilimo karjeros laiptais procedūrų nustatymą; taip pat pabrėžia, kad reikia stiprinti vietos lygmens administracijos žmogiškuosius išteklius ir suteikti pakankamą finansavimą, kad ji funkcionuotų, siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir skaidrumą, kurie ypač svarbūs turint mintyje vykstantį decentralizacijos procesą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerbti teisiškai privalomus žmogiškųjų išteklių valdymo institucijos sprendimus; pabrėžia poreikį tobulinti teisinę ir institucinę sistemą, kad būtų sustiprinta atskaitomybė ir pagarba teisinės valstybės principams viešojo administravimo įstaigose, ypač tokiose srityse, kaip mokesčių administravimo, viešųjų pirkimų, miestų planavimo ir licencijų išdavimo vietos administracijoje ir muitinėse; džiaugiasi dėl to, kad Danilovgrade buvo atidaryta Regiono viešojo administravimo mokykla; |
| --- | --- |

16.

ragina vykdyti tolesnes reformas viešojo administravimo sektoriuje, kuriam vis dar labai trūksta išteklių ir kuris pernelyg politizuotas, ir ypač persvarstyti valstybės tarnautojų ir darbuotojų įstatymą siekiant sukurti visapusišką ir nuopelnais grindžiamą įdarbinimo sistemą, įskaitant samdymo skaidrumo taisykles ir kilimo karjeros laiptais procedūrų nustatymą; taip pat pabrėžia, kad reikia stiprinti vietos lygmens administracijos žmogiškuosius išteklius ir suteikti pakankamą finansavimą, kad ji funkcionuotų, siekiant užtikrinti jos veiksmingumą ir skaidrumą, kurie ypač svarbūs turint mintyje vykstantį decentralizacijos procesą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerbti teisiškai privalomus žmogiškųjų išteklių valdymo institucijos sprendimus; pabrėžia poreikį tobulinti teisinę ir institucinę sistemą, kad būtų sustiprinta atskaitomybė ir pagarba teisinės valstybės principams viešojo administravimo įstaigose, ypač tokiose srityse, kaip mokesčių administravimo, viešųjų pirkimų, miestų planavimo ir licencijų išdavimo vietos administracijoje ir muitinėse; džiaugiasi dėl to, kad Danilovgrade buvo atidaryta Regiono viešojo administravimo mokykla;

| 17. | palankiai vertina tai, kad priimtas bendrasis diskriminacijos įdarbinant ar teikiant viešąsias paslaugas draudimo įstatymas, pagal kurį draudžiama diskriminacija bet kokiu, išskyrus nuopelnų, pagrindu, kaip svarbų žingsnį kuriant teisinę sistemą, kuri padėtų kovoti su diskriminacija; vis dėlto atkreipia dėmesį į galimus likusius įstatymo trūkumus ir ragina juos ištaisyti; pabrėžia, kad pažeidžiamos grupės, pvz., romai, aškaliai ir egiptiečiai bei neįgalūs asmenys, vis dar patiria diskriminaciją ir kad plačiai paplitusi diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, kurią taip pat vykdo valdžios institucijos; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas stiprinti įgyvendinimo priemones, kad būtų užkirstas kelias diskriminacijos atvejams, kad diskriminacija būtų kontroliuojama, dėl jos būtų skiriamos bausmės ir patraukiama baudžiamojon atsakomybėn; yra susirūpinęs dėl to, kad neįgaliųjų darbo teisės nėra iki galo gerbiamos; atsižvelgdamas į tai, pritaria memorandumui, kurį pasirašė Juodkalnijos profesinių sąjungų konfederacija ir nevyriausybinės organizacijos ir kuriame siekiama pagerinti neįgaliųjų padėtį darbo rinkoje; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad priimtas bendrasis diskriminacijos įdarbinant ar teikiant viešąsias paslaugas draudimo įstatymas, pagal kurį draudžiama diskriminacija bet kokiu, išskyrus nuopelnų, pagrindu, kaip svarbų žingsnį kuriant teisinę sistemą, kuri padėtų kovoti su diskriminacija; vis dėlto atkreipia dėmesį į galimus likusius įstatymo trūkumus ir ragina juos ištaisyti; pabrėžia, kad pažeidžiamos grupės, pvz., romai, aškaliai ir egiptiečiai bei neįgalūs asmenys, vis dar patiria diskriminaciją ir kad plačiai paplitusi diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, kurią taip pat vykdo valdžios institucijos; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas stiprinti įgyvendinimo priemones, kad būtų užkirstas kelias diskriminacijos atvejams, kad diskriminacija būtų kontroliuojama, dėl jos būtų skiriamos bausmės ir patraukiama baudžiamojon atsakomybėn; yra susirūpinęs dėl to, kad neįgaliųjų darbo teisės nėra iki galo gerbiamos; atsižvelgdamas į tai, pritaria memorandumui, kurį pasirašė Juodkalnijos profesinių sąjungų konfederacija ir nevyriausybinės organizacijos ir kuriame siekiama pagerinti neįgaliųjų padėtį darbo rinkoje;

| 18. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad moterims vis dar mažai atstovaujama sprendimų priėmimo procese ir vadovaujančiose pareigose tiek viešajame administravime (parlamente, ministerijose, aukščiausiose vyriausybės pareigose), tiek viešųjų įstaigų valdyme; ragina imtis veiksmų siekiant įgyvendinti lyčių lygybės veiksmų planą ir taip nedelsiant integruoti lyčių lygybės politiką bei nustatyti vienodo užmokesčio principą; |
| --- | --- |

18.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad moterims vis dar mažai atstovaujama sprendimų priėmimo procese ir vadovaujančiose pareigose tiek viešajame administravime (parlamente, ministerijose, aukščiausiose vyriausybės pareigose), tiek viešųjų įstaigų valdyme; ragina imtis veiksmų siekiant įgyvendinti lyčių lygybės veiksmų planą ir taip nedelsiant integruoti lyčių lygybės politiką bei nustatyti vienodo užmokesčio principą;

| 19. | palankiai vertina tai, kad priimtas įstatymas dėl apsaugos nuo smurto šeimoje, ir ragina vyriausybę skubiai jį įgyvendinti, taip pat skirti finansinę paramą organizacijoms, kurios teikia paslaugas aukoms; ragina valdžios institucijas skatinti informavimo kampanijas siekiant moteris supažindinti su jų teisėmis ir taikyti visiško smurto šeimoje netoleravimo politiką; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad priimtas įstatymas dėl apsaugos nuo smurto šeimoje, ir ragina vyriausybę skubiai jį įgyvendinti, taip pat skirti finansinę paramą organizacijoms, kurios teikia paslaugas aukoms; ragina valdžios institucijas skatinti informavimo kampanijas siekiant moteris supažindinti su jų teisėmis ir taikyti visiško smurto šeimoje netoleravimo politiką;

| 20. | ragina Juodkalnijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintos atitinkamos teisės aktų nuostatos, įskaitant įstatymą dėl mažumos teisių ir laisvių; primena, kad apsauga turi būti teikiama visoms mažumoms griežtai taikant kovos su diskriminacija įstatymą; ragina Juodkalniją toliau dėti pastangas informuojant apie visų rūšių diskriminaciją; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas ir toliau visapusiškai remti savo veiksmų plano, skirto perkeltų asmenų statuso klausimui išspręsti, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

20.

ragina Juodkalnijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintos atitinkamos teisės aktų nuostatos, įskaitant įstatymą dėl mažumos teisių ir laisvių; primena, kad apsauga turi būti teikiama visoms mažumoms griežtai taikant kovos su diskriminacija įstatymą; ragina Juodkalniją toliau dėti pastangas informuojant apie visų rūšių diskriminaciją; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas ir toliau visapusiškai remti savo veiksmų plano, skirto perkeltų asmenų statuso klausimui išspręsti, įgyvendinimą;

| 21. | palankiai vertina apskritai gerus tautinių grupių ryšius ir gerą bendrą mažumų teisių apsaugą šalyje ir pakartoja, kad tai yra tinkamas pagrindas pradėti taikos kūrimo procesą regione, kuriame tam tikru metu viena prieš kitą etninės grupės ėmėsi prievartos ir masiškai buvo iškeldinami gyventojai, tačiau ragina valdžios institucijas, taip pat administracinėse įstaigose papildomai konsultuotis su mažumų grupėmis ir padėti užtikrinti susitaikymą regione; šiuo tikslu atkreipia dėmesį į tai, kad reikia aiškiau apibrėžti konstitucinę nuostatą dėl tikslaus mažumų atstovavimo, ir palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi siekiant parengti tikslius statistinius duomenis šioje srityje; ragina suderinti įstatymus dėl pilietybės ir dėl užsieniečių su Europos standartais; ragina Serbijos ir Juodkalnijos politinius ir religinius vadovus prisidėti siekiant sukurti teigiamas sąlygas skirtingų etninių grupių ir religijų sambūviui ir surasti kompromisą sprendžiant sudėtingus klausimus, įskaitant religinių vietovių, dėl kurių ginčijamasi, klausimus; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina apskritai gerus tautinių grupių ryšius ir gerą bendrą mažumų teisių apsaugą šalyje ir pakartoja, kad tai yra tinkamas pagrindas pradėti taikos kūrimo procesą regione, kuriame tam tikru metu viena prieš kitą etninės grupės ėmėsi prievartos ir masiškai buvo iškeldinami gyventojai, tačiau ragina valdžios institucijas, taip pat administracinėse įstaigose papildomai konsultuotis su mažumų grupėmis ir padėti užtikrinti susitaikymą regione; šiuo tikslu atkreipia dėmesį į tai, kad reikia aiškiau apibrėžti konstitucinę nuostatą dėl tikslaus mažumų atstovavimo, ir palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi siekiant parengti tikslius statistinius duomenis šioje srityje; ragina suderinti įstatymus dėl pilietybės ir dėl užsieniečių su Europos standartais; ragina Serbijos ir Juodkalnijos politinius ir religinius vadovus prisidėti siekiant sukurti teigiamas sąlygas skirtingų etninių grupių ir religijų sambūviui ir surasti kompromisą sprendžiant sudėtingus klausimus, įskaitant religinių vietovių, dėl kurių ginčijamasi, klausimus;

| 22. | pabrėžia, kad romų, aškalių ir egiptiečių bendruomenės ir toliau susiduria su dažnos diskriminacijos problemomis; ragina valdžios institucijas gerinti jų gyvenimo sąlygas, užtikrinti galimybę pasinaudoti socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, švietimo ir užimtumo paslaugomis, taip pat išduoti jiems tapatybės dokumentus – tai pirminė sąlyga norint naudotis bet kuriomis viešosiomis paslaugomis; pabrėžia, kad reikia skubiai gerinti gyvenimo sąlygas Koniko stovykloje ir priimti bei įgyvendinti tvarią strategiją dėl sąlygų stovykloje gerinimo ir galiausiai dėl jos uždarymo; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad romų, aškalių ir egiptiečių bendruomenės ir toliau susiduria su dažnos diskriminacijos problemomis; ragina valdžios institucijas gerinti jų gyvenimo sąlygas, užtikrinti galimybę pasinaudoti socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, švietimo ir užimtumo paslaugomis, taip pat išduoti jiems tapatybės dokumentus – tai pirminė sąlyga norint naudotis bet kuriomis viešosiomis paslaugomis; pabrėžia, kad reikia skubiai gerinti gyvenimo sąlygas Koniko stovykloje ir priimti bei įgyvendinti tvarią strategiją dėl sąlygų stovykloje gerinimo ir galiausiai dėl jos uždarymo;

| 23. | pakartoja, kad siekiant užtikrinti demokratiją labai svarbu, jog veiktų aktyvios ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos; palankiai vertina geresnį vyriausybės ir NVO bendradarbiavimą, ypač kovojant su korupcija; ragina toliau stiprinti šiuos santykius ir intensyviau konsultuotis su NVO rengiant politiką, be kita ko, formuluojant politiką ir teisės aktus, taip pat kontroliuojant valdžios institucijų veiklą; pabrėžia, kad prisidedant prie regionų bendradarbiavimo socialiniu ir politiniu aspektu stiprinimo esminis vaidmuo tenka pilietinės visuomenės veikėjams; palankiai vertina Nacionalinės europinės integracijos tarybos, įskaitant pilietinės visuomenės, vyriausybės, teismų sistemos ir opozicijos veiklą, tačiau ragina stiprinti tarybos vaidmenį vykstant integracijos į ES procesui; |
| --- | --- |

23.

pakartoja, kad siekiant užtikrinti demokratiją labai svarbu, jog veiktų aktyvios ir nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos; palankiai vertina geresnį vyriausybės ir NVO bendradarbiavimą, ypač kovojant su korupcija; ragina toliau stiprinti šiuos santykius ir intensyviau konsultuotis su NVO rengiant politiką, be kita ko, formuluojant politiką ir teisės aktus, taip pat kontroliuojant valdžios institucijų veiklą; pabrėžia, kad prisidedant prie regionų bendradarbiavimo socialiniu ir politiniu aspektu stiprinimo esminis vaidmuo tenka pilietinės visuomenės veikėjams; palankiai vertina Nacionalinės europinės integracijos tarybos, įskaitant pilietinės visuomenės, vyriausybės, teismų sistemos ir opozicijos veiklą, tačiau ragina stiprinti tarybos vaidmenį vykstant integracijos į ES procesui;

| 24. | ragina Juodkalnijos vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti ir vykdyti nuolatinį dialogą su NVO, profesinėmis sąjungomis ir kitomis pilietinės visuomenės organizacijomis; todėl palankiai vertina tai, kad paskirta Juodkalnijos vyriausybės ir NVO bendradarbiavimo taryba; pabrėžia, kad svarbu stiprinti institucinį vyriausybės, NVO, profesinių sąjungų ir kitų pilietinių visuomenės organizacijų bendradarbiavimo pagrindą; |
| --- | --- |

24.

ragina Juodkalnijos vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti ir vykdyti nuolatinį dialogą su NVO, profesinėmis sąjungomis ir kitomis pilietinės visuomenės organizacijomis; todėl palankiai vertina tai, kad paskirta Juodkalnijos vyriausybės ir NVO bendradarbiavimo taryba; pabrėžia, kad svarbu stiprinti institucinį vyriausybės, NVO, profesinių sąjungų ir kitų pilietinių visuomenės organizacijų bendradarbiavimo pagrindą;

| 25. | palankiai vertina Bolonijos reformų proceso įgyvendinimo pažangą ir ragina dėti papildomų pastangų siekiant pagerinti tiek bendrojo, tiek profesinio švietimo kokybę, suteikti jaunimui reikalingų įgūdžių, kad jie galėtų sėkmingai konkuruoti darbo rinkoje; ragina kuo veiksmingiau įgyvendinti visiems, įskaitant pažeidžiamų grupių vaikus, skirto švietimo strategiją; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Bolonijos reformų proceso įgyvendinimo pažangą ir ragina dėti papildomų pastangų siekiant pagerinti tiek bendrojo, tiek profesinio švietimo kokybę, suteikti jaunimui reikalingų įgūdžių, kad jie galėtų sėkmingai konkuruoti darbo rinkoje; ragina kuo veiksmingiau įgyvendinti visiems, įskaitant pažeidžiamų grupių vaikus, skirto švietimo strategiją;

| 26. | pripažįsta, jog Juodkalnijos vyriausybė, priimdama įstatymą dėl elektroninės žiniasklaidos ir baudžiamojo kodekso pakeitimus, ėmėsi veiksmų žodžio laisvei žiniasklaidoje užtikrinti, tačiau ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti žiniasklaidos įmonių nepriklausomumą ir profesionalumą, įskaitant viešojo transliuotojo pajėgumų ir nepriklausomumo stiprinimą; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas rodyti ryžtą siekiant užtikrinti, kad žiniasklaidos sektorius veiktų išvengdamas politinio įsikišimo, ir garantuoti reguliavimo institucijų nepriklausomumą; atkreipia dėmesį į neproporcingas baudas už šmeižtą, kurios ir toliau varžo žurnalistų darbo laisvę ir nepriklausomumą, ir ragina, kad su šmeižtu susiję teisės aktai ir praktika būtų visiškai suderinti su Europos žmogaus teisių teismo jurisprudencija; pabrėžia, kad pranešami grasinimų žurnalistams ir pilietinės visuomenės veikėjams ir fizinio smurto prieš juos atvejai turi būti visiškai ištirti ir, jei reikia, turi būti iškeltos baudžiamosios bylos; pabrėžia, kad svarbu, jog žurnalistai taikytų aukštus profesionalumo standartus ir profesinį elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, jog Juodkalnijos vyriausybė, priimdama įstatymą dėl elektroninės žiniasklaidos ir baudžiamojo kodekso pakeitimus, ėmėsi veiksmų žodžio laisvei žiniasklaidoje užtikrinti, tačiau ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti žiniasklaidos įmonių nepriklausomumą ir profesionalumą, įskaitant viešojo transliuotojo pajėgumų ir nepriklausomumo stiprinimą; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas rodyti ryžtą siekiant užtikrinti, kad žiniasklaidos sektorius veiktų išvengdamas politinio įsikišimo, ir garantuoti reguliavimo institucijų nepriklausomumą; atkreipia dėmesį į neproporcingas baudas už šmeižtą, kurios ir toliau varžo žurnalistų darbo laisvę ir nepriklausomumą, ir ragina, kad su šmeižtu susiję teisės aktai ir praktika būtų visiškai suderinti su Europos žmogaus teisių teismo jurisprudencija; pabrėžia, kad pranešami grasinimų žurnalistams ir pilietinės visuomenės veikėjams ir fizinio smurto prieš juos atvejai turi būti visiškai ištirti ir, jei reikia, turi būti iškeltos baudžiamosios bylos; pabrėžia, kad svarbu, jog žurnalistai taikytų aukštus profesionalumo standartus ir profesinį elgesio kodeksą;

| 27. | palankiai vertina gerą šalies patirtį ir rezultatus įgyvendinant ekonomikos reformas, tačiau pabrėžia, kad finansų krizė atskleidė potencialius jos ekonomikos modelio trūkumus ir išryškino skubų tolesnių struktūrinių pokyčių poreikį; visų pirma, ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant gerinti privatizavimo sutarčių vykdymo stebėseną ir užtikrinimą, garantuoti skaidrumą, kai teikiama valstybės pagalba, ir nustatyti geresnį ir paprastesnį verslo aplinkos reguliavimą ir ypač sudaryti sąlygas mažųjų ir vidutinių įmonių veiklai; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina gerą šalies patirtį ir rezultatus įgyvendinant ekonomikos reformas, tačiau pabrėžia, kad finansų krizė atskleidė potencialius jos ekonomikos modelio trūkumus ir išryškino skubų tolesnių struktūrinių pokyčių poreikį; visų pirma, ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant gerinti privatizavimo sutarčių vykdymo stebėseną ir užtikrinimą, garantuoti skaidrumą, kai teikiama valstybės pagalba, ir nustatyti geresnį ir paprastesnį verslo aplinkos reguliavimą ir ypač sudaryti sąlygas mažųjų ir vidutinių įmonių veiklai;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad patobulintas darbo rinkos veikimas, tačiau yra susirūpinęs dėl didelio neoficialaus užimtumo lygio; mano, kad šešėlinė ekonomika yra giliai įsišaknijusi problema ir jai išspręsti reikalingos nuodugnios strategijos, kurios turi apimti visus visuomenės aspektus; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo rinkai vis dar būdingas struktūrinis nedarbas ir kad tuo pačiu metu lieka neužimtos aukštos kvalifikacijos reikalaujančios darbo vietos, o tai rodo reikalingų ir siūlomų įgūdžių neatitikimą; palankiai vertina, kad patvirtinta nacionalinė kvalifikacijos sistema, apimanti išankstines teisines sąlygas, padėsiančias panaikinti minėtą neatitikimą, ir ragina Juodkalnijos vyriausybę ją skubiai įdiegti; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad patobulintas darbo rinkos veikimas, tačiau yra susirūpinęs dėl didelio neoficialaus užimtumo lygio; mano, kad šešėlinė ekonomika yra giliai įsišaknijusi problema ir jai išspręsti reikalingos nuodugnios strategijos, kurios turi apimti visus visuomenės aspektus; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo rinkai vis dar būdingas struktūrinis nedarbas ir kad tuo pačiu metu lieka neužimtos aukštos kvalifikacijos reikalaujančios darbo vietos, o tai rodo reikalingų ir siūlomų įgūdžių neatitikimą; palankiai vertina, kad patvirtinta nacionalinė kvalifikacijos sistema, apimanti išankstines teisines sąlygas, padėsiančias panaikinti minėtą neatitikimą, ir ragina Juodkalnijos vyriausybę ją skubiai įdiegti;

| 29. | pabrėžia, kad Juodkalnijos vystymuisi svarbu gerinti transporto infrastruktūrą ir užtikrinti transporto sistemos sąveiką su kaimyninių šalių sistemomis ragina toliau plėtoti geležinkelių sistemas ir modernizuoti esamą sistemą – jos būtų veiksmingos ir ekologiškos alternatyvos kelių transportui ir galėtų užtikrinti didžiosios prekių ir keleivių dalies pervežimą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad Juodkalnijos vystymuisi svarbu gerinti transporto infrastruktūrą ir užtikrinti transporto sistemos sąveiką su kaimyninių šalių sistemomis ragina toliau plėtoti geležinkelių sistemas ir modernizuoti esamą sistemą – jos būtų veiksmingos ir ekologiškos alternatyvos kelių transportui ir galėtų užtikrinti didžiosios prekių ir keleivių dalies pervežimą;

| 30. | pabrėžia, kad Juodkalnija ratifikavo aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbuotojų teisių konvencijas ir pakeistą Europos socialinę chartiją; pabrėžia, jog vis tiek esama suvaržymų, nors Darbo kodekse ir numatytos pagrindinės darbuotojų ir profesinių sąjungų teisės; ragina Juodkalniją ir toliau stiprinti darbuotojų ir profesinių sąjungų teises; atkreipia dėmesį į socialinio dialogo vaidmens svarbą ir ragina Juodkalnijos vyriausybę padidinti užmojus, susijusius su Socialine taryba ir tolesniu jos stiprinimu; pabrėžia, jog svarbu didinti Socialinės tarybos skaidrumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad Juodkalnija ratifikavo aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbuotojų teisių konvencijas ir pakeistą Europos socialinę chartiją; pabrėžia, jog vis tiek esama suvaržymų, nors Darbo kodekse ir numatytos pagrindinės darbuotojų ir profesinių sąjungų teisės; ragina Juodkalniją ir toliau stiprinti darbuotojų ir profesinių sąjungų teises; atkreipia dėmesį į socialinio dialogo vaidmens svarbą ir ragina Juodkalnijos vyriausybę padidinti užmojus, susijusius su Socialine taryba ir tolesniu jos stiprinimu; pabrėžia, jog svarbu didinti Socialinės tarybos skaidrumą ir veiksmingumą;

| 31. | palankiai vertina tai, kad Konstitucijoje Juodkalnija apibrėžiama kaip ekologinė valstybė; pažymi, kad turizmas atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir gali svariai prisidėti prie šalies vystymosi; tačiau atkreipia dėmesį į grėsmę aplinkai, kurią kelia turizmas, ir ragina vyriausybę imtis papildomų veiksmų aplinkai apsaugoti, pvz., skubiai įgyvendinti aplinkosaugos įstatymą ir likusius poįstatyminius aktus, taip pat toliau dėti pastangas, kurių reikia siekiant užkirsti kelią galimam Adrijos pajūrio niokojimui; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia veiksmingo atliekų valdymo, visų pirma vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti saugų jų šalinimą; palankiai vertina mažai anglies dioksido išmetančios ekonomikos plėtojimo priemones vystant didžiulį šalies hidroenergetinį ir kitų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių potencialą, nes jis padės patenkinti šalies vidaus poreikius ir netgi bus svarbus šalies eksporto ir pajamų iš užsienio šaltinis; vis dėlto įspėja, kad didžiulės užtvankos dažnai daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, ir ragina, kad prieš suteikiant patvirtinimą ar leidimą būtų atlikti derami ir skaidrūs su aplinka susiję vertinimai, įskaitant aplinkos apsaugos požiūriu geresnes galimybes, visuomenės dalyvavimą ir pilietinės visuomenės įtraukimą, vadovaujantis ES acquis; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad Konstitucijoje Juodkalnija apibrėžiama kaip ekologinė valstybė; pažymi, kad turizmas atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir gali svariai prisidėti prie šalies vystymosi; tačiau atkreipia dėmesį į grėsmę aplinkai, kurią kelia turizmas, ir ragina vyriausybę imtis papildomų veiksmų aplinkai apsaugoti, pvz., skubiai įgyvendinti aplinkosaugos įstatymą ir likusius poįstatyminius aktus, taip pat toliau dėti pastangas, kurių reikia siekiant užkirsti kelią galimam Adrijos pajūrio niokojimui; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia veiksmingo atliekų valdymo, visų pirma vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti saugų jų šalinimą; palankiai vertina mažai anglies dioksido išmetančios ekonomikos plėtojimo priemones vystant didžiulį šalies hidroenergetinį ir kitų atsinaujinančiųjų energijos šaltinių potencialą, nes jis padės patenkinti šalies vidaus poreikius ir netgi bus svarbus šalies eksporto ir pajamų iš užsienio šaltinis; vis dėlto įspėja, kad didžiulės užtvankos dažnai daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, ir ragina, kad prieš suteikiant patvirtinimą ar leidimą būtų atlikti derami ir skaidrūs su aplinka susiję vertinimai, įskaitant aplinkos apsaugos požiūriu geresnes galimybes, visuomenės dalyvavimą ir pilietinės visuomenės įtraukimą, vadovaujantis ES acquis;

| 32. | ragina Juodkalnijos valdžios institucijas, visų pirma Ūkio ministeriją, savo interneto svetainėje viešai paskelbti neseniai sudarytą susitarimą dėl povandeninio energijos kabelio tarp Juodkalnijos ir Italijos tiesimo ir visus su šiuo susitarimu susijusius priedus bei dokumentus; ragina viešai paskelbti visus šio projekto padarinius, įskaitant poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

32.

ragina Juodkalnijos valdžios institucijas, visų pirma Ūkio ministeriją, savo interneto svetainėje viešai paskelbti neseniai sudarytą susitarimą dėl povandeninio energijos kabelio tarp Juodkalnijos ir Italijos tiesimo ir visus su šiuo susitarimu susijusius priedus bei dokumentus; ragina viešai paskelbti visus šio projekto padarinius, įskaitant poveikį aplinkai;

| 33. | su pasitenkinimu pažymi, kad Juodkalnija tvirtai įsipareigojusi vykdyti regioninį bendradarbiavimą ir yra konstruktyvi regioninė partnerė; palankiai vertina Juodkalniją dėl jos gerų santykių su kaimyninėmis šalimis ir dėl jos bendro stabilizuojančio vaidmens regione; pažymi, kad šalis yra aktyvi daugumos regioninių organizacijų narė ir kad ji sudarė su kaimyninėmis šalimis daug teismų ir policijos susitarimų; palankiai vertina neseniai ratifikuotus susitarimus dėl readmisijos su Kroatija ir Serbija, taip pat neseniai sudarytą ekstradicijos susitarimą su Serbija ir Kroatija; ragina šalį skubiai spręsti sienos su Kroatija klausimą Tarptautiniame teisingumo teisme; |
| --- | --- |

33.

su pasitenkinimu pažymi, kad Juodkalnija tvirtai įsipareigojusi vykdyti regioninį bendradarbiavimą ir yra konstruktyvi regioninė partnerė; palankiai vertina Juodkalniją dėl jos gerų santykių su kaimyninėmis šalimis ir dėl jos bendro stabilizuojančio vaidmens regione; pažymi, kad šalis yra aktyvi daugumos regioninių organizacijų narė ir kad ji sudarė su kaimyninėmis šalimis daug teismų ir policijos susitarimų; palankiai vertina neseniai ratifikuotus susitarimus dėl readmisijos su Kroatija ir Serbija, taip pat neseniai sudarytą ekstradicijos susitarimą su Serbija ir Kroatija; ragina šalį skubiai spręsti sienos su Kroatija klausimą Tarptautiniame teisingumo teisme;

| 34. | pabrėžia, kad Juodkalnijos parlamentas pirmasis regione priėmė rezoliuciją dėl Srebrenicos genocido, ir palankiai vertina šį žingsnį, kuris svariai prisideda prie susitaikymo regione; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad Juodkalnijos parlamentas pirmasis regione priėmė rezoliuciją dėl Srebrenicos genocido, ir palankiai vertina šį žingsnį, kuris svariai prisideda prie susitaikymo regione;

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Juodkalnijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Juodkalnijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL L 108, 2010 4 29, p. 1.

(2)  OL L 334, 2007 12 19, p. 25.

(3)  OL L 336, 2009 12 18, p. 1.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/112

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienisES romų integracijos strategija

P7_TA(2011)0092

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ir 45 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ir 45 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinę teisę žmogaus teisių srityje, ypač į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, į 1992 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinę teisę žmogaus teisių srityje, ypač į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, į 1992 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos konvencijas, pagal kurias ginamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir į susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, į Europos socialinę chartiją bei susijusias Europos socialinių teisių komiteto rekomendacijas ir į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvencijas, pagal kurias ginamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir į susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, į Europos socialinę chartiją bei susijusias Europos socialinių teisių komiteto rekomendacijas ir į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius, kuriuose nustatomos Europos Sąjungos pagrindinės teisės ir principai, įskaitant nediskriminavimo ir laisvo judėjimo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius, kuriuose nustatomos Europos Sąjungos pagrindinės teisės ir principai, įskaitant nediskriminavimo ir laisvo judėjimo principus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatomas teisinis pagrindas Sąjungos veiksmams tuo atveju, kai numatomo veiksmo tikslų negalima deramai pasiekti valstybių narių lygiu, ir juos būtų lengviau pasiekti Sąjungos lygiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatomas teisinis pagrindas Sąjungos veiksmams tuo atveju, kai numatomo veiksmo tikslų negalima deramai pasiekti valstybių narių lygiu, ir juos būtų lengviau pasiekti Sąjungos lygiu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį dėl pagrindinių teisių Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį dėl pagrindinių teisių Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį, kuriame numatomos sankcijos ir teisių sustabdymas tuo atveju, kai šiurkščiai pažeidžiama Sąjungos teisė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį, kuriame numatomos sankcijos ir teisių sustabdymas tuo atveju, kai šiurkščiai pažeidžiama Sąjungos teisė,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 ir 10 straipsnius, kuriuose Sąjunga įpareigojama atsižvelgti (kaip į horizontalų reikalavimą) į didelio užimtumo skatinimo, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimo, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir žmonių sveikatos apsaugos bei kovos su rasine arba etnine diskriminacija reikalavimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 ir 10 straipsnius, kuriuose Sąjunga įpareigojama atsižvelgti (kaip į horizontalų reikalavimą) į didelio užimtumo skatinimo, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimo, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir žmonių sveikatos apsaugos bei kovos su rasine arba etnine diskriminacija reikalavimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, kuris Tarybai suteikia įgaliojimų imtis atitinkamų veiksmų siekiant kovoti su diskriminacija dėl rasinės arba etninės kilmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, kuris Tarybai suteikia įgaliojimų imtis atitinkamų veiksmų siekiant kovoti su diskriminacija dėl rasinės arba etninės kilmės,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151 straipsnį, kuris apibrėžia Sąjungos ir valstybių narių tikslus didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas ir siekti deramos socialinės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151 straipsnį, kuris apibrėžia Sąjungos ir valstybių narių tikslus didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas ir siekti deramos socialinės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnį, kuris apibrėžia sritis, kuriose Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, ypač į 153 straipsnio 1 dalies h punktą dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos ir į 153 straipsnio 1 dalies j punktą dėl kovos su socialine atskirtimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnį, kuris apibrėžia sritis, kuriose Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, ypač į 153 straipsnio 1 dalies h punktą dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos ir į 153 straipsnio 1 dalies j punktą dėl kovos su socialine atskirtimi,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVIII antraštinę dalį, kurioje numatoma ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVIII antraštinę dalį, kurioje numatoma ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (vadinamoji lankstumo sąlyga), kuriame numatoma galimybė priimti reikiamas nuostatas siekiant vieno iš sutartyse nurodytų tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (vadinamoji lankstumo sąlyga), kuriame numatoma galimybė priimti reikiamas nuostatas siekiant vieno iš sutartyse nurodytų tikslų,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 8, 16, 18, 20, 21 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3, 8, 16, 18, 20, 21 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją Nr. 1355 (1998) dėl kovos su socialine atskirtimi ir socialinės sanglaudos stiprinimo Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją Nr. 1355 (1998) dėl kovos su socialine atskirtimi ir socialinės sanglaudos stiprinimo Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos regionų ir tautinių mažumų kalbų chartiją, kurioje regionų ir tautinių mažumų kalbos pripažįstamos kaip neatskiriama Europos kultūros dalis, ir į Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos regionų ir tautinių mažumų kalbų chartiją, kurioje regionų ir tautinių mažumų kalbos pripažįstamos kaip neatskiriama Europos kultūros dalis, ir į Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl romų padėties Europos Sąjungoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl romų padėties Europos Sąjungoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl romų tautybės moterų padėties Europos Sąjungoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl romų tautybės moterų padėties Europos Sąjungoje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos romų klausimais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos romų klausimais (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl romų pirštų antspaudų duomenų bazės kūrimo Italijoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl romų pirštų antspaudų duomenų bazės kūrimo Italijoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl antrojo Europos aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl antrojo Europos aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl romų padėties ir judėjimo laisvės Europos Sąjungoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl romų padėties ir judėjimo laisvės Europos Sąjungoje (8),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (10),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (11),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (13),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (14),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio mėn. bei 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio mėn. bei 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 8 d. Liuksemburge priimtas Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl romų įtraukties ir ypatingą dėmesį skirdamas dešimčiai bendrų pagrindinių romų įtraukties principų, pridedamų prie išvadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 8 d. Liuksemburge priimtas Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl romų įtraukties ir ypatingą dėmesį skirdamas dešimčiai bendrų pagrindinių romų įtraukties principų, pridedamų prie išvadų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl socialinės ir ekonominės romų integracijos Europoje (COM(2010)0133), darbo grupės sukūrimą (15) (2010 m. rugsėjo 7 d.), pirmąsias darbo grupės išvadas (16) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl socialinės ir ekonominės romų integracijos Europoje (COM(2010)0133), darbo grupės sukūrimą (15) (2010 m. rugsėjo 7 d.), pirmąsias darbo grupės išvadas (16) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Romai Europoje. Romų aprėpčiai skirtų Europos Sąjungos priemonių ir politikos įgyvendinimas. 2008–2010 m. pažangos ataskaita“ (SEC(2010)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Romai Europoje. Romų aprėpčiai skirtų Europos Sąjungos priemonių ir politikos įgyvendinimas. 2008–2010 m. pažangos ataskaita“ (SEC(2010)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 16 d. Briuselyje vykusį pirmą Europos aukščiausiojo lygio susitikimą romų klausimais ir 2010 m. balandžio 8 d. Kordoboje vykusį antrą Europos aukščiausiojo lygio susitikimą romų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 16 d. Briuselyje vykusį pirmą Europos aukščiausiojo lygio susitikimą romų klausimais ir 2010 m. balandžio 8 d. Kordoboje vykusį antrą Europos aukščiausiojo lygio susitikimą romų klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros paskelbtus ataskaitas dėl romų, rasizmo ir ksenofobijos ES valstybėse narėse 2009 m. (17) ir į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Thomaso Hammarbergo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros paskelbtus ataskaitas dėl romų, rasizmo ir ksenofobijos ES valstybėse narėse 2009 m. (17) ir į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Thomaso Hammarbergo ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į susijusias Europos Tarybos rekomendacijas, nuomones ir deklaracijas, pvz., Europos Tarybos aukšto lygio susitikimo dėl romų išvadas (2010 m. spalio 20 d., Strasbūras) (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susijusias Europos Tarybos rekomendacijas, nuomones ir deklaracijas, pvz., Europos Tarybos aukšto lygio susitikimo dėl romų išvadas (2010 m. spalio 20 d., Strasbūras) (18),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. keletas ES valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų šalių, kuriose Sąjungos institucijos vykdo svarbią veiklą, paskelbė Romų integracijos dešimtmečio iniciatyvą ir įsteigė Romų švietimo fondą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. keletas ES valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų šalių, kuriose Sąjungos institucijos vykdo svarbią veiklą, paskelbė Romų integracijos dešimtmečio iniciatyvą ir įsteigė Romų švietimo fondą,

| — | atsižvelgdamas į JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto per 77-ąjį posėdį priimtas rekomendacijas (2010 m. rugpjūčio 2–27 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto per 77-ąjį posėdį priimtas rekomendacijas (2010 m. rugpjūčio 2–27 d.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2010 m. birželio 15 d. paskelbtą pranešimą pavadinimu „Ketvirtasis Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija pranešimas dėl Prancūzijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2010 m. birželio 15 d. paskelbtą pranešimą pavadinimu „Ketvirtasis Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija pranešimas dėl Prancūzijos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0043/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0043/2011),

| A. | kadangi didelė dalis Europos romų, kurių yra apie 10–12 mln. (didžioji jų dalis yra ES piliečiai), kenčia nuo nuolatinės diskriminacijos ir todėl patiria itin skausmingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę atskirtį, žmogaus teisių pažeidimus, didelio masto niekinimą ir diskriminaciją viešajame ir privačiame gyvenime, |
| --- | --- |

A.

kadangi didelė dalis Europos romų, kurių yra apie 10–12 mln. (didžioji jų dalis yra ES piliečiai), kenčia nuo nuolatinės diskriminacijos ir todėl patiria itin skausmingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę atskirtį, žmogaus teisių pažeidimus, didelio masto niekinimą ir diskriminaciją viešajame ir privačiame gyvenime,

| B. | kadangi vis dar egzistuoja ekonominių ir socialinių skirtumų tarp įvairių Europos Sąjungos regionų, o didžioji dalis romų bendruomenės gyvena regionuose, kurie ekonomiškai ir socialiai yra vieni iš prasčiausiai išsivysčiusių Sąjungoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi vis dar egzistuoja ekonominių ir socialinių skirtumų tarp įvairių Europos Sąjungos regionų, o didžioji dalis romų bendruomenės gyvena regionuose, kurie ekonomiškai ir socialiai yra vieni iš prasčiausiai išsivysčiusių Sąjungoje,

| C. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama ES pagrindinių teisių chartijoje ir ES sutartyse įtvirtintais principais, kurie aprėpia nediskriminavimo principus, specialias ES pilietybę apibrėžiančias teises, laisvą judėjimą ir lygybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama ES pagrindinių teisių chartijoje ir ES sutartyse įtvirtintais principais, kurie aprėpia nediskriminavimo principus, specialias ES pilietybę apibrėžiančias teises, laisvą judėjimą ir lygybę,

| D. | kadangi bendroje deklaracijoje dėl 2010 m. balandžio 8-9 d. Kordoboje vykusio antrojo aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais ES pirmininkaujančių valstybių trejetas įsipareigojo: paspartinti romų klausimų integraciją į Europos ir nacionalinę pagrindinių teisių ir apsaugos nuo rasizmo, skurdo ir socialinės atskirties politiką, pagerinti integruotos platformos dėl romų įtraukties gairių projektą ir prioritetą teikti pagrindiniams tikslams bei rezultatams, užtikrinti, kad esamos Europos Sąjungos finansinės priemonės, ypač struktūriniai fondai, būtų romams prieinamos, |
| --- | --- |

D.

kadangi bendroje deklaracijoje dėl 2010 m. balandžio 8-9 d. Kordoboje vykusio antrojo aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais ES pirmininkaujančių valstybių trejetas įsipareigojo: paspartinti romų klausimų integraciją į Europos ir nacionalinę pagrindinių teisių ir apsaugos nuo rasizmo, skurdo ir socialinės atskirties politiką, pagerinti integruotos platformos dėl romų įtraukties gairių projektą ir prioritetą teikti pagrindiniams tikslams bei rezultatams, užtikrinti, kad esamos Europos Sąjungos finansinės priemonės, ypač struktūriniai fondai, būtų romams prieinamos,

| E. | kadangi romų vaikų neįtraukimas į švietimo sistemą daro neigiamą poveikį kitoms romų bendruomenės narių teisėms, ypač teisei į darbą, ir kadangi dėl šios priežasties didėja jų atskirtis, |
| --- | --- |

E.

kadangi romų vaikų neįtraukimas į švietimo sistemą daro neigiamą poveikį kitoms romų bendruomenės narių teisėms, ypač teisei į darbą, ir kadangi dėl šios priežasties didėja jų atskirtis,

| F. | kadangi bendruomenėse, norinčiose išlaikyti savo klajoklišką gyvenimo būdą Europoje, yra didžiausias neraštingumo lygis ir kadangi dėl šios priežasties atsiranda kultūrinių kliūčių jų vaikų mokykliniam ugdymui, |
| --- | --- |

F.

kadangi bendruomenėse, norinčiose išlaikyti savo klajoklišką gyvenimo būdą Europoje, yra didžiausias neraštingumo lygis ir kadangi dėl šios priežasties atsiranda kultūrinių kliūčių jų vaikų mokykliniam ugdymui,

| G. | kadangi reikia užtikrinti romų vaikų mokykliniam ugdymui būtinas materialines sąlygas ir kadangi šiuo tikslu reikia skirti mokyklų tarpininkus, |
| --- | --- |

G.

kadangi reikia užtikrinti romų vaikų mokykliniam ugdymui būtinas materialines sąlygas ir kadangi šiuo tikslu reikia skirti mokyklų tarpininkus,

| H. | kadangi ES, siekdama skatinti romų įtrauktį, sukūrė daug naudingų priemonių, mechanizmų ir fondų, tačiau jie taikomi įvairiose politikos srityse ir nebuvo tinkamai stebimi, todėl jų poveikis bei nauda išlieka riboti ir juos sunku išmatuoti; kadangi, nepaisant to, kad sukurta daug bendradarbiavimo mechanizmų ir institucijų, iki šiol romų įtraukties problemos ir iššūkiai nesprendžiami veiksmingai, todėl būtina keisti šią padėtį, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES, siekdama skatinti romų įtrauktį, sukūrė daug naudingų priemonių, mechanizmų ir fondų, tačiau jie taikomi įvairiose politikos srityse ir nebuvo tinkamai stebimi, todėl jų poveikis bei nauda išlieka riboti ir juos sunku išmatuoti; kadangi, nepaisant to, kad sukurta daug bendradarbiavimo mechanizmų ir institucijų, iki šiol romų įtraukties problemos ir iššūkiai nesprendžiami veiksmingai, todėl būtina keisti šią padėtį,

| I. | kadangi 2005 m. buvo pradėta iniciatyva „Romų integracijos dešimtmetis“, skirta kovoti su diskriminacija ir pagerinti romų ekonominę bei socialinę padėtį; kadangi deklaraciją dėl romų integracijos dešimtmečio pasirašiusios valstybės – Bulgarija, Kroatija, Vengrija, Juodkalnija, Čekijos Respublika, Rumunija, Serbija, Slovakija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija – įsipareigojo dirbti kartu, naikinant diskriminaciją ir šalinant nepriimtinus skirtumus tarp romų ir likusios visuomenės, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2005 m. buvo pradėta iniciatyva „Romų integracijos dešimtmetis“, skirta kovoti su diskriminacija ir pagerinti romų ekonominę bei socialinę padėtį; kadangi deklaraciją dėl romų integracijos dešimtmečio pasirašiusios valstybės – Bulgarija, Kroatija, Vengrija, Juodkalnija, Čekijos Respublika, Rumunija, Serbija, Slovakija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija – įsipareigojo dirbti kartu, naikinant diskriminaciją ir šalinant nepriimtinus skirtumus tarp romų ir likusios visuomenės,

| J. | kadangi tik abipusiai pripažinus susijusių bendruomenių teises ir pareigas galima užtikrinti tikrą romų integraciją, |
| --- | --- |

J.

kadangi tik abipusiai pripažinus susijusių bendruomenių teises ir pareigas galima užtikrinti tikrą romų integraciją,

| K. | kadangi romų repatriacija ir grąžinimas vyko keliose valstybėse narėse ir dažnai prie tokio elgesio prisideda romų niekinimas ir bendro pobūdžio priešiškumas čigonams politiniame diskurse, |
| --- | --- |

K.

kadangi romų repatriacija ir grąžinimas vyko keliose valstybėse narėse ir dažnai prie tokio elgesio prisideda romų niekinimas ir bendro pobūdžio priešiškumas čigonams politiniame diskurse,

| L. | kadangi, nors būtina įgyvendinti nediskriminavimo principą, jo vis dar nepakanka siekiant kovoti su ilgalaike struktūrine romų diskriminacija, ir kadangi dėl to būtina papildyti lygybę skatinančius teisės aktus ir politiką sprendimais, susijusiais su specifiniais romų poreikiais dėl visapusiškos pagarbos pagrindinėms teisėms, lygybės ir nediskriminavimo principams, jų apsaugos ir skatinimo, dėl visapusiško ir nediskriminuojamojo teisės aktų, politikos ir mechanizmų, skirtų romų teisių pažeidimams kontroliuoti ir bausmėms už juos skirti, taikymo, taip pat dėl konkrečių žmogaus teisių į darbą, būstą, kultūrą, sveikatos priežiūrą, dalyvavimą visuomeniniame gyvenime, mokymą, švietimą ir laisvą judėjimą įgyvendinimo ir vienodų galimybių pasinaudoti šiomis teisėmis taikant ES lygmens strategiją, |
| --- | --- |

L.

kadangi, nors būtina įgyvendinti nediskriminavimo principą, jo vis dar nepakanka siekiant kovoti su ilgalaike struktūrine romų diskriminacija, ir kadangi dėl to būtina papildyti lygybę skatinančius teisės aktus ir politiką sprendimais, susijusiais su specifiniais romų poreikiais dėl visapusiškos pagarbos pagrindinėms teisėms, lygybės ir nediskriminavimo principams, jų apsaugos ir skatinimo, dėl visapusiško ir nediskriminuojamojo teisės aktų, politikos ir mechanizmų, skirtų romų teisių pažeidimams kontroliuoti ir bausmėms už juos skirti, taikymo, taip pat dėl konkrečių žmogaus teisių į darbą, būstą, kultūrą, sveikatos priežiūrą, dalyvavimą visuomeniniame gyvenime, mokymą, švietimą ir laisvą judėjimą įgyvendinimo ir vienodų galimybių pasinaudoti šiomis teisėmis taikant ES lygmens strategiją,

| M. | kadangi taikant atvirąjį koordinavimo metodą vykdoma švelni politika, grindžiama valstybių narių savanorišku dalyvavimu, netaikant griežtų paskatų, kurios paskatintų veiksmingą vykdymą, pasirodė esanti nepakankama siekiant skatinti romų integraciją ir kadangi šio apribojimo būtų galima iš dalies išvengti kuo glaudžiau susiejant ES finansavimo mechanizmus ir tarpusavio vertinimo procesus, |
| --- | --- |

M.

kadangi taikant atvirąjį koordinavimo metodą vykdoma švelni politika, grindžiama valstybių narių savanorišku dalyvavimu, netaikant griežtų paskatų, kurios paskatintų veiksmingą vykdymą, pasirodė esanti nepakankama siekiant skatinti romų integraciją ir kadangi šio apribojimo būtų galima iš dalies išvengti kuo glaudžiau susiejant ES finansavimo mechanizmus ir tarpusavio vertinimo procesus,

| N. | kadangi tautinių mažumų moterys, ypač romų moterys, susiduria su daug didesne daugeriopa diskriminacija negu tos pačios tautinės grupės vyrai arba daugumos moterys ir kadangi romų moterų užimtumo lygis yra dar žemesnis negu romų vyrų, nors. atsižvelgiant į moterų vaidmenį šeimoje, moterys galėtų būti socialiai atskirtų bendruomenių integracijos kertinis akmuo, |
| --- | --- |

N.

kadangi tautinių mažumų moterys, ypač romų moterys, susiduria su daug didesne daugeriopa diskriminacija negu tos pačios tautinės grupės vyrai arba daugumos moterys ir kadangi romų moterų užimtumo lygis yra dar žemesnis negu romų vyrų, nors. atsižvelgiant į moterų vaidmenį šeimoje, moterys galėtų būti socialiai atskirtų bendruomenių integracijos kertinis akmuo,

| O. | kadangi rengiant Europos strategiją dėl romų įtraukties būtina skirti ypatingą dėmesį nepilnamečiams ir vaikams, |
| --- | --- |

O.

kadangi rengiant Europos strategiją dėl romų įtraukties būtina skirti ypatingą dėmesį nepilnamečiams ir vaikams,

| P. | kadangi taikant ES strategiją dėl romų įtraukties ir užtikrinant visapusišką visų susijusių direktyvų ir ES teisės aktų perkėlimą ir jų griežtesnį įgyvendinimą bus kovojama su visų formų romų pagrindinių teisių pažeidimais, įskaitant diskriminaciją, segregaciją, neapykantą kurstančias kalbas, skirstymą etniniu pagrindu ir neteisėtą genomo atspaudų rinkimą, taip pat neteisėtą iškeldinimą ir išsiuntimą iš šalies, |
| --- | --- |

P.

kadangi taikant ES strategiją dėl romų įtraukties ir užtikrinant visapusišką visų susijusių direktyvų ir ES teisės aktų perkėlimą ir jų griežtesnį įgyvendinimą bus kovojama su visų formų romų pagrindinių teisių pažeidimais, įskaitant diskriminaciją, segregaciją, neapykantą kurstančias kalbas, skirstymą etniniu pagrindu ir neteisėtą genomo atspaudų rinkimą, taip pat neteisėtą iškeldinimą ir išsiuntimą iš šalies,

| Q. | kadangi rūpestį kelia politiniame diskurse ir visuomenėje vis dažniau pasitaikantys romų niekinimo ir priešiškumo čigonams atvejai, kadangi keliose valstybėse narėse vykdyta romų repatriacija ir sugrąžinimas dėl abejotinų priežasčių sukėlė daug baimės ir nerimo romų gyventojams, taip pat pastebėta daugiau rasizmo ir diskriminacijos atvejų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi rūpestį kelia politiniame diskurse ir visuomenėje vis dažniau pasitaikantys romų niekinimo ir priešiškumo čigonams atvejai, kadangi keliose valstybėse narėse vykdyta romų repatriacija ir sugrąžinimas dėl abejotinų priežasčių sukėlė daug baimės ir nerimo romų gyventojams, taip pat pastebėta daugiau rasizmo ir diskriminacijos atvejų,

| R. | kadangi romų galimybės pasinaudoti tomis pačiomis teisėmis ir pareigomis kaip valstybės narės piliečiai didžia dalimi priklauso nuo to, ar jiems suteikiami teisiniai pilietybės dokumentai, |
| --- | --- |

R.

kadangi romų galimybės pasinaudoti tomis pačiomis teisėmis ir pareigomis kaip valstybės narės piliečiai didžia dalimi priklauso nuo to, ar jiems suteikiami teisiniai pilietybės dokumentai,

| S. | kadangi romų galimybė gauti kokybišką išsilavinimą ir profesinį mokymą, jų kultūros, vertybių ir kultūros paveldo pažinimas ir supratimas, jų įtraukimas į draugijas ir geresnis jų bendruomenės atstovavimas yra esminis holistinio požiūrio pagrindas siekiant įgyvendinti nacionalines ir Europos jų įtraukimo ir integravimo į visuomenę strategijas, |
| --- | --- |

S.

kadangi romų galimybė gauti kokybišką išsilavinimą ir profesinį mokymą, jų kultūros, vertybių ir kultūros paveldo pažinimas ir supratimas, jų įtraukimas į draugijas ir geresnis jų bendruomenės atstovavimas yra esminis holistinio požiūrio pagrindas siekiant įgyvendinti nacionalines ir Europos jų įtraukimo ir integravimo į visuomenę strategijas,

| T. | kadangi kokybiškas išsilavinimas ir mokymas daro įtaką žmogaus asmeniniam ir profesiniam gyvenimui ateityje ir jo ar jos integracijai į visuomenę, todėl itin svarbu užtikrinti, kad visi turėtų vienodas galimybes be jokios diskriminacijos gauti išsilavinimą ir mokymą, ir kadangi kultūrų įvairovės ir kovos su stereotipais klausimų įtraukimas į mažų vaikų mokymo programas yra svarbi priemonė siekiant romų integracijos ir tarpusavio supratimo, |
| --- | --- |

T.

kadangi kokybiškas išsilavinimas ir mokymas daro įtaką žmogaus asmeniniam ir profesiniam gyvenimui ateityje ir jo ar jos integracijai į visuomenę, todėl itin svarbu užtikrinti, kad visi turėtų vienodas galimybes be jokios diskriminacijos gauti išsilavinimą ir mokymą, ir kadangi kultūrų įvairovės ir kovos su stereotipais klausimų įtraukimas į mažų vaikų mokymo programas yra svarbi priemonė siekiant romų integracijos ir tarpusavio supratimo,

| U. | kadangi 2010 m. spalio 19 d. Komisija paskelbė, kad 2011 m. balandžio mėn. ji pristatys ES bendrąsias nuostatas dėl nacionalinių strategijų romų klausimu (19), |
| --- | --- |

U.

kadangi 2010 m. spalio 19 d. Komisija paskelbė, kad 2011 m. balandžio mėn. ji pristatys ES bendrąsias nuostatas dėl nacionalinių strategijų romų klausimu (19),

| 1. | ragina Komisiją pasiūlyti, o Tarybą priimti ES strategiją dėl romų įtraukties (toliau – strategija), kaip visos ES preliminarų, visa apimantį ir kelių lygmenų veiksmų planą, kuris bus parengtas ir įgyvendinamas visais politiniais ir administraciniais lygmenimis ir prireikus galėtų būti tobulinamas, taip pat grindžiamas pagrindiniais lygybės, galimybės naudotis teisėmis, nediskriminavimo ir lyčių lygybės principais ir minėtose sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje, taip pat susijusiuose ES teisės aktuose nustatytomis Sąjungos užduotimis, tikslais, principais ir priemonėmis, taip pat bendra kompetencija ir paramos, koordinavimo bei papildomais veiksmais; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pasiūlyti, o Tarybą priimti ES strategiją dėl romų įtraukties (toliau – strategija), kaip visos ES preliminarų, visa apimantį ir kelių lygmenų veiksmų planą, kuris bus parengtas ir įgyvendinamas visais politiniais ir administraciniais lygmenimis ir prireikus galėtų būti tobulinamas, taip pat grindžiamas pagrindiniais lygybės, galimybės naudotis teisėmis, nediskriminavimo ir lyčių lygybės principais ir minėtose sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje, taip pat susijusiuose ES teisės aktuose nustatytomis Sąjungos užduotimis, tikslais, principais ir priemonėmis, taip pat bendra kompetencija ir paramos, koordinavimo bei papildomais veiksmais;

| 2. | pripažįsta, kad romų bendruomenės susiduria su diskriminacija ir (arba) dažnai jų teisės pažeidžiamos keliose valstybėse narėse ir kad ši padėtis blogėja dėl dabartinės ekonominės bei finansų krizės, dėl kurios prarandamos darbo vietos; pabrėžia, kad už romų įtrauktį atsakingos ir visos valstybės narės, ir ES institucijos; ragina visas valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su ES ir romų atstovais siekiant parengti integruotą politiką, kurią vykdant ir iki galo išnaudojant visus ES turimus struktūrinių fondų išteklius, ypač ERPF, ESF ir EŽŪFKP, būtų galima užtikrinti romų įtrauktį nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti prašymams suteikti techninę pagalbą siekiant pagerinti visų taikomų priemonių, skirtų romų bendruomenių integracijai, veiksmingumą; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad romų bendruomenės susiduria su diskriminacija ir (arba) dažnai jų teisės pažeidžiamos keliose valstybėse narėse ir kad ši padėtis blogėja dėl dabartinės ekonominės bei finansų krizės, dėl kurios prarandamos darbo vietos; pabrėžia, kad už romų įtrauktį atsakingos ir visos valstybės narės, ir ES institucijos; ragina visas valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su ES ir romų atstovais siekiant parengti integruotą politiką, kurią vykdant ir iki galo išnaudojant visus ES turimus struktūrinių fondų išteklius, ypač ERPF, ESF ir EŽŪFKP, būtų galima užtikrinti romų įtrauktį nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti prašymams suteikti techninę pagalbą siekiant pagerinti visų taikomų priemonių, skirtų romų bendruomenių integracijai, veiksmingumą;

| 3. | primena, kad galima pasinaudoti esamomis Europos programomis ir lėšomis siekiant romų socialinės ir ekonominės integracijos, tačiau reikia geresnės komunikacijos visais lygmenimis su vietos valdžios institucijomis, pilietine visuomene ir potencialiomis tikslinėmis grupėmis norint apie jas informuoti romus; be to, ragina esamas ES lėšas naudoti naujiems namams statyti ar jau pastatytiems namams renovuoti, inžinerijos infrastruktūrai, vietos komunalinėms paslaugoms, ryšių sistemoms, švietimui, galimybėms patekti į darbo rinką ir t. t. tobulinti.; |
| --- | --- |

3.

primena, kad galima pasinaudoti esamomis Europos programomis ir lėšomis siekiant romų socialinės ir ekonominės integracijos, tačiau reikia geresnės komunikacijos visais lygmenimis su vietos valdžios institucijomis, pilietine visuomene ir potencialiomis tikslinėmis grupėmis norint apie jas informuoti romus; be to, ragina esamas ES lėšas naudoti naujiems namams statyti ar jau pastatytiems namams renovuoti, inžinerijos infrastruktūrai, vietos komunalinėms paslaugoms, ryšių sistemoms, švietimui, galimybėms patekti į darbo rinką ir t. t. tobulinti.;

| 4. | ragina Komisiją:






  a) | patvirtinti strategijos prioritetines sritis, visų pirma šias sritis:






  — | pagrindinių teisių, ypač nediskriminavimo, lygybės ir laisvo judėjimo, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

ragina Komisiją:

a)

patvirtinti strategijos prioritetines sritis, visų pirma šias sritis:

—

pagrindinių teisių, ypač nediskriminavimo, lygybės ir laisvo judėjimo,

| — | švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą, |
| --- | --- |

—

švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą,

| — | kultūros, |
| --- | --- |

—

kultūros,

| — | užimtumo, |
| --- | --- |

—

užimtumo,

| — | būsto, įskaitant sveiką aplinką ir tinkamą infrastruktūrą, |
| --- | --- |

—

būsto, įskaitant sveiką aplinką ir tinkamą infrastruktūrą,

| — | sveikatos priežiūros ir romų sveikatos gerinimo, ir |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros ir romų sveikatos gerinimo, ir

| — | romų pilietinės visuomenės, taip pat romų jaunimo dalyvavimo politiniame ir pilietiniame gyvenime; |
| --- | --- |

—

romų pilietinės visuomenės, taip pat romų jaunimo dalyvavimo politiniame ir pilietiniame gyvenime;

| b) | strategijoje pateikti gaires, kuriose ES lygmeniu būtų nustatyti privalomi minimalūs standartai, taikomi prioritetinėse švietimo, užimtumo, būsto ir sveikatos priežiūros srityse; |
| --- | --- |

b)

strategijoje pateikti gaires, kuriose ES lygmeniu būtų nustatyti privalomi minimalūs standartai, taikomi prioritetinėse švietimo, užimtumo, būsto ir sveikatos priežiūros srityse;

| c) | apibrėžti strategijos tikslus, susijusius su prioritetinėmis sritimis, visų pirma šiuos tikslus:






  — | patvirtinti veiksmingus kovos su diskriminavimu teisės aktus ir priemones siekiant apsaugoti nuo diskriminacijos visose gyvenimo srityse, įskaitant daugeriopą diskriminaciją, ir juos stiprinti, taip pat užtikrinti, apsaugoti ir skatinti pagrindines teises, lygybę ir nediskriminavimo principą, teisę į laisvą judėjimą, įskaitant informuotumo didinimo veiksmus, skirtus romų ir ne romų tautybės žmonėms, siekiant pašalinti diskriminuojamąsias kliūtis, |
| --- | --- | --- |

c)

apibrėžti strategijos tikslus, susijusius su prioritetinėmis sritimis, visų pirma šiuos tikslus:

—

patvirtinti veiksmingus kovos su diskriminavimu teisės aktus ir priemones siekiant apsaugoti nuo diskriminacijos visose gyvenimo srityse, įskaitant daugeriopą diskriminaciją, ir juos stiprinti, taip pat užtikrinti, apsaugoti ir skatinti pagrindines teises, lygybę ir nediskriminavimo principą, teisę į laisvą judėjimą, įskaitant informuotumo didinimo veiksmus, skirtus romų ir ne romų tautybės žmonėms, siekiant pašalinti diskriminuojamąsias kliūtis,

| — | kovoti su nusiteikimu prieš čigonus, prietarais, stereotipais, rasizmu ir ksenofobija, niekinimu ir neapykantą kurstančia kalba, nukreipta prieš romus, ypač užtikrinant, kad susiję teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami, ir skiriant tinkamas bausmes už nusikaltimus dėl rasinių priežasčių, |
| --- | --- |

—

kovoti su nusiteikimu prieš čigonus, prietarais, stereotipais, rasizmu ir ksenofobija, niekinimu ir neapykantą kurstančia kalba, nukreipta prieš romus, ypač užtikrinant, kad susiję teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami, ir skiriant tinkamas bausmes už nusikaltimus dėl rasinių priežasčių,

| — | užtikrinti, kad žiniasklaida neplatintų prietarų, nukreiptų prieš romų bendruomenę, ir skatinti teigiamą požiūrį į įvairovę, taip pat suteikti daugiau galimybių romams dalyvauti žiniasklaidos veikloje, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad žiniasklaida neplatintų prietarų, nukreiptų prieš romų bendruomenę, ir skatinti teigiamą požiūrį į įvairovę, taip pat suteikti daugiau galimybių romams dalyvauti žiniasklaidos veikloje,

| — | užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams ir apsaugoti šių pažeidimų aukas užtikrinant, kad joms būtų suteikta teisinė pagalba ir veiksmingos teisinės priemonės, ypatingą dėmesį skiriant romų vaikų ir moterų, kurie dažnai patiria daugeriopą diskriminaciją, padėčiai, |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams ir apsaugoti šių pažeidimų aukas užtikrinant, kad joms būtų suteikta teisinė pagalba ir veiksmingos teisinės priemonės, ypatingą dėmesį skiriant romų vaikų ir moterų, kurie dažnai patiria daugeriopą diskriminaciją, padėčiai,

| — | pradėti taikyti prevencines priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis – romų tautybės žmonės itin dažnai tampa jos aukomis, |
| --- | --- |

—

pradėti taikyti prevencines priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis – romų tautybės žmonės itin dažnai tampa jos aukomis,

| — | mokyti susijusius asmenis visais administravimo, teismų ir policijos tarnybų lygmenimis apie nediskriminavimo praktiką, |
| --- | --- |

—

mokyti susijusius asmenis visais administravimo, teismų ir policijos tarnybų lygmenimis apie nediskriminavimo praktiką,

| — | pradėti vietos valdžios institucijų, teisminių institucijų, policijos ir romų bendruomenės dialogą siekiant panaikinti diskriminaciją teismų srityje, padidinti pasitikėjimą ir kovoti su skirstymu etniniu pagrindu, |
| --- | --- |

—

pradėti vietos valdžios institucijų, teisminių institucijų, policijos ir romų bendruomenės dialogą siekiant panaikinti diskriminaciją teismų srityje, padidinti pasitikėjimą ir kovoti su skirstymu etniniu pagrindu,

| — | visiems užtikrinti vienodą prieigą prie kokybiško švietimo, |
| --- | --- |

—

visiems užtikrinti vienodą prieigą prie kokybiško švietimo,

| — | užtikrinti vienodą prieigą prie suaugusiųjų profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą paslaugų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti vienodą prieigą prie suaugusiųjų profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą paslaugų,

| — | užtikrinti vienodą prieigą prie socialinių paslaugų ir pagrindinės priežiūros, pvz., vaiko priežiūros ir pagyvenusių žmonių priežiūros, infrastruktūros, |
| --- | --- |

—

užtikrinti vienodą prieigą prie socialinių paslaugų ir pagrindinės priežiūros, pvz., vaiko priežiūros ir pagyvenusių žmonių priežiūros, infrastruktūros,

| — | panaikinti segregaciją mokyklose ir klasėse, taip pat sukurti įtrauktį skatinančią mokyklos aplinką ir įdarbinti romų tautybės mokyklų tarpininkus, |
| --- | --- |

—

panaikinti segregaciją mokyklose ir klasėse, taip pat sukurti įtrauktį skatinančią mokyklos aplinką ir įdarbinti romų tautybės mokyklų tarpininkus,

| — | suteikti vienodas galimybes tinkamai pasiruošti konkurencijai darbo rinkoje, |
| --- | --- |

—

suteikti vienodas galimybes tinkamai pasiruošti konkurencijai darbo rinkoje,

| — | suteikti vienodą prieigą prie ikimokyklinio ugdymo, |
| --- | --- |

—

suteikti vienodą prieigą prie ikimokyklinio ugdymo,

| — | užtikrinti mergaičių ugdymą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti mergaičių ugdymą,

| — | suteikti išsilavinimą apie įvairias kultūras, |
| --- | --- |

—

suteikti išsilavinimą apie įvairias kultūras,

| — | sudaryti geresnes sąlygas šeimų ir mokyklų dialogui, ypač į jį įtraukiant tarpininkus, |
| --- | --- |

—

sudaryti geresnes sąlygas šeimų ir mokyklų dialogui, ypač į jį įtraukiant tarpininkus,

| — | didinti romų mokytojų skaičių ir, sudarius galimybes romų vaikams mokytis savo kalba, užtikrinti jų kalbos ir tapatybės apsaugą, |
| --- | --- |

—

didinti romų mokytojų skaičių ir, sudarius galimybes romų vaikams mokytis savo kalba, užtikrinti jų kalbos ir tapatybės apsaugą,

| — | pradėti taikyti priemones siekiant užkirsti kelią mokyklos nebaigimui ir akademinei nesėkmei, |
| --- | --- |

—

pradėti taikyti priemones siekiant užkirsti kelią mokyklos nebaigimui ir akademinei nesėkmei,

| — | pradėti taikyti priemones, kuriomis į mokyklą būtų grąžinami jos nebaigę vaikai, pvz., sukuriant antrosios galimybės programas, |
| --- | --- |

—

pradėti taikyti priemones, kuriomis į mokyklą būtų grąžinami jos nebaigę vaikai, pvz., sukuriant antrosios galimybės programas,

| — | suteikti vienodą prieigą prie kokybiško vidurinio ir aukštojo mokslo bei stipendijų programų, |
| --- | --- |

—

suteikti vienodą prieigą prie kokybiško vidurinio ir aukštojo mokslo bei stipendijų programų,

| — | kovoti su itin dideliu romų tautybės vaikų skaičiumi specialiosiose mokyklose, |
| --- | --- |

—

kovoti su itin dideliu romų tautybės vaikų skaičiumi specialiosiose mokyklose,

| — | kovoti su vaikų skurdu, kad kuo mažiau vaikų būtų atskirti nuo savo šeimų, ir užkirsti kelią tam, kad dėl skurdo jie būtų perkelti į globos ar specialios priežiūros namus, |
| --- | --- |

—

kovoti su vaikų skurdu, kad kuo mažiau vaikų būtų atskirti nuo savo šeimų, ir užkirsti kelią tam, kad dėl skurdo jie būtų perkelti į globos ar specialios priežiūros namus,

| — | užtikrinti veiksmingą prieigą prie darbo rinkos ir sukurti bei suteikti galimybę pasinaudoti mikrokreditu siekiant verslumo ir savarankiško darbo, |
| --- | --- |

—

užtikrinti veiksmingą prieigą prie darbo rinkos ir sukurti bei suteikti galimybę pasinaudoti mikrokreditu siekiant verslumo ir savarankiško darbo,

| — | užtikrinti vienodą prieigą prie įperkamo ir sveiko būsto ir panaikinti teritorinę segregaciją, |
| --- | --- |

—

užtikrinti vienodą prieigą prie įperkamo ir sveiko būsto ir panaikinti teritorinę segregaciją,

| — | užtikrinti teisę turėti registruotą adresą, įskaitant galimybę užsiregistruoti per visuomeninę organizaciją, ir užtikrinti, kad bus vedamas išsamus ir atnaujinamas visų romų tautybės piliečių gimimų, santuokų ir mirčių registras, taip pat kovoti su diskriminacija, kai išduodami administraciniai dokumentai, |
| --- | --- |

—

užtikrinti teisę turėti registruotą adresą, įskaitant galimybę užsiregistruoti per visuomeninę organizaciją, ir užtikrinti, kad bus vedamas išsamus ir atnaujinamas visų romų tautybės piliečių gimimų, santuokų ir mirčių registras, taip pat kovoti su diskriminacija, kai išduodami administraciniai dokumentai,

| — | kovoti su nelygybe sveikatos priežiūros srityje užtikrinant vienodą prieigą prie kokybiškos sveikatos priežiūros ir jos skatinimo, ypač siekiant, kad būtų sumažinta nelygybė šioje srityje ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų grupių, kaip antai moterų, vaikų, pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų, apsaugai, |
| --- | --- |

—

kovoti su nelygybe sveikatos priežiūros srityje užtikrinant vienodą prieigą prie kokybiškos sveikatos priežiūros ir jos skatinimo, ypač siekiant, kad būtų sumažinta nelygybė šioje srityje ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų grupių, kaip antai moterų, vaikų, pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų, apsaugai,

| — | suteikti daugiau galių romų pilietinei visuomenei, be kita ko, vykdant gebėjimų ugdymo politiką ir stiprinant administracinius gebėjimus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, taip pat skatinant romus dalyvauti pilietinėje ir politinėje veikloje, |
| --- | --- |

—

suteikti daugiau galių romų pilietinei visuomenei, be kita ko, vykdant gebėjimų ugdymo politiką ir stiprinant administracinius gebėjimus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, taip pat skatinant romus dalyvauti pilietinėje ir politinėje veikloje,

| — | skatinti aktyvų pilietiškumą įtraukiant romus į visas viešojo ir politinio gyvenimo sritis ir stiprinti jų atstovavimą vietinėse, nacionalinėse ir ES lygmens institucijose ir išrinktuose organuose, |
| --- | --- |

—

skatinti aktyvų pilietiškumą įtraukiant romus į visas viešojo ir politinio gyvenimo sritis ir stiprinti jų atstovavimą vietinėse, nacionalinėse ir ES lygmens institucijose ir išrinktuose organuose,

| — | į strategiją įtraukti plėtros ir kaimynystės dimensiją reikalaujant gerinti romų padėtį į ES stojančiose šalyse ir šalyse kandidatėse, taip pat galimose šalyse kandidatėse ir šalyse, dalyvaujančiose Europos kaimynystės politikoje; be to, teikti pirmenybę pažangos šioje srityje vertinimui rengiant metines pažangos ataskaitas ir ES kaimyninių šalių apžvalgas, |
| --- | --- |

—

į strategiją įtraukti plėtros ir kaimynystės dimensiją reikalaujant gerinti romų padėtį į ES stojančiose šalyse ir šalyse kandidatėse, taip pat galimose šalyse kandidatėse ir šalyse, dalyvaujančiose Europos kaimynystės politikoje; be to, teikti pirmenybę pažangos šioje srityje vertinimui rengiant metines pažangos ataskaitas ir ES kaimyninių šalių apžvalgas,

| — | užtikrinti pagarbą kultūrai ir jos išsaugojimą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti pagarbą kultūrai ir jos išsaugojimą,

| — | užtikrinti lyčių lygybės aspekto integravimą sprendžiant su specifiniais romų moterų poreikiais susijusius klausimus ir tuo pat metu įtraukiant jas į politikos formavimo procesą; sustabdyti vaikų santuokų sudarymą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti lyčių lygybės aspekto integravimą sprendžiant su specifiniais romų moterų poreikiais susijusius klausimus ir tuo pat metu įtraukiant jas į politikos formavimo procesą; sustabdyti vaikų santuokų sudarymą,

| — | sustabdyti romų gražinimą į šalis, kuriose jie gali būti kankinami arba patirti žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį arba gali būti baudžiami; |
| --- | --- |

—

sustabdyti romų gražinimą į šalis, kuriose jie gali būti kankinami arba patirti žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį arba gali būti baudžiami;

| 5. | pabrėžia, kad labai svarbios sudėtinės programos ir prie specialių romų bendruomenių, gyvenančių skirtingomis sąlygomis, poreikių pritaikytos programos, ir kad atsižvelgiant į tai reikia suteikti romams galimybę vietoje naudotis individualiems poreikiams pritaikytomis paslaugomis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad labai svarbios sudėtinės programos ir prie specialių romų bendruomenių, gyvenančių skirtingomis sąlygomis, poreikių pritaikytos programos, ir kad atsižvelgiant į tai reikia suteikti romams galimybę vietoje naudotis individualiems poreikiams pritaikytomis paslaugomis;

| 6. | primena, kad pakankamos pajamos, imli darbo rinka ir galimybė naudotis aukštos kokybės paslaugomis yra pagrindiniai aktyvios įtraukties strategijos ramsčiai, nurodyti rekomendacijoje 2008/867/EB; |
| --- | --- |

6.

primena, kad pakankamos pajamos, imli darbo rinka ir galimybė naudotis aukštos kokybės paslaugomis yra pagrindiniai aktyvios įtraukties strategijos ramsčiai, nurodyti rekomendacijoje 2008/867/EB;

| 7. | pabrėžia, kad socialinė parama, tinkamas būstas ir apranga, aukštos kokybės visiems prieinamos lavinimo ankstyvuoju etapu programos, aukštos kokybės įtrauktį skatinantis švietimas bei tinkamos sąlygos ir pasirengimas įtraukti tėvus yra būtini norint užtikrinti lygias galimybes ir galimybę visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime bei išvengti diskriminacijos ateityje; pabrėžia, kad būtina kovoti su pamokų praleidinėjimu ir mažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių, taip pat suteikti subsidijas ir finansinę paramą; laikosi nuomonės, kad suaugusiems asmenims siūlomos švietimo, mokymo galimybės ir pagalba gaunant darbą yra būtinos norint užtikrinti romų galimybes įsidarbinti ir jų nuolatinį užimtumą siekiant išvengti socialinės atskirties didėjimo; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad socialinė parama, tinkamas būstas ir apranga, aukštos kokybės visiems prieinamos lavinimo ankstyvuoju etapu programos, aukštos kokybės įtrauktį skatinantis švietimas bei tinkamos sąlygos ir pasirengimas įtraukti tėvus yra būtini norint užtikrinti lygias galimybes ir galimybę visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime bei išvengti diskriminacijos ateityje; pabrėžia, kad būtina kovoti su pamokų praleidinėjimu ir mažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių, taip pat suteikti subsidijas ir finansinę paramą; laikosi nuomonės, kad suaugusiems asmenims siūlomos švietimo, mokymo galimybės ir pagalba gaunant darbą yra būtinos norint užtikrinti romų galimybes įsidarbinti ir jų nuolatinį užimtumą siekiant išvengti socialinės atskirties didėjimo;

| 8. | primygtinai ragina socialinės atskirties prevenciją pradėti jau ankstyvoje vaikystėje, kad tik vaikui gimus jis būtų įtrauktas į gyventojų registrą pripažįstant jo tautybę ir jis patektų į visų socialinių paslaugų teikimo sritį; mano, kad ypač romų tautybės vaikams reikėtų užtikrinti aukštos kokybės švietimo paslaugas ankstyvuoju etapu ir kad reikėtų taikyti specialias priemones siekiant remti jų mokyklinį lavinimą; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina socialinės atskirties prevenciją pradėti jau ankstyvoje vaikystėje, kad tik vaikui gimus jis būtų įtrauktas į gyventojų registrą pripažįstant jo tautybę ir jis patektų į visų socialinių paslaugų teikimo sritį; mano, kad ypač romų tautybės vaikams reikėtų užtikrinti aukštos kokybės švietimo paslaugas ankstyvuoju etapu ir kad reikėtų taikyti specialias priemones siekiant remti jų mokyklinį lavinimą;

| 9. | primena sunkumus, su kuriais susiduria romai, ypač jų tautybės moterys ir mergaitės, t.y. skurdą, diskriminaciją ir atskirtį, dėl kurių kyla sunkumų gauti aukštąjį išsilavinimą, darbą ir naudotis socialinėmis paslaugomis; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti romų tautybės moterų ir mergaičių konkrečių poreikių klausimus, visose romų įtraukties politikos veiksmuose atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir suteikti apsaugą ypač pažeidžiamiems pogrupiams; |
| --- | --- |

9.

primena sunkumus, su kuriais susiduria romai, ypač jų tautybės moterys ir mergaitės, t.y. skurdą, diskriminaciją ir atskirtį, dėl kurių kyla sunkumų gauti aukštąjį išsilavinimą, darbą ir naudotis socialinėmis paslaugomis; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti romų tautybės moterų ir mergaičių konkrečių poreikių klausimus, visose romų įtraukties politikos veiksmuose atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir suteikti apsaugą ypač pažeidžiamiems pogrupiams;

| 10. | ragina valstybes nares imtis konkrečių veiksmų ir informuoti piliečius apie istorinę ir esamą romų padėtį, šiuo tikslu kaip informacijos šaltiniu pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitomis; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares imtis konkrečių veiksmų ir informuoti piliečius apie istorinę ir esamą romų padėtį, šiuo tikslu kaip informacijos šaltiniu pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitomis;

| 11. | pabrėžia, kad ES strategijoje dėl romų įtraukties turėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinama romų padėties stebėsena atsižvelgiant į pagarbą jų pagrindinėms socialinėms teisėms, lygybei, nediskriminavimo ir laisvo judėjimo ES principams, taip pat atsižvelgiant į šių teisių ir principų skatinimą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ES strategijoje dėl romų įtraukties turėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinama romų padėties stebėsena atsižvelgiant į pagarbą jų pagrindinėms socialinėms teisėms, lygybei, nediskriminavimo ir laisvo judėjimo ES principams, taip pat atsižvelgiant į šių teisių ir principų skatinimą;

| 12. | pabrėžia, kad romų galimybė gauti kokybišką išsilavinimą ir profesinį mokymą, jų kultūros, vertybių ir kultūros paveldo pažinimas ir supratimas, jų įtraukimas į draugijas ir geresnis jų bendruomenės atstovavimas yra esminis holistinio požiūrio pagrindas siekiant įgyvendinti nacionalines ir Europos jų įtraukimo ir integravimo į visuomenę strategijas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad romų galimybė gauti kokybišką išsilavinimą ir profesinį mokymą, jų kultūros, vertybių ir kultūros paveldo pažinimas ir supratimas, jų įtraukimas į draugijas ir geresnis jų bendruomenės atstovavimas yra esminis holistinio požiūrio pagrindas siekiant įgyvendinti nacionalines ir Europos jų įtraukimo ir integravimo į visuomenę strategijas;

| 13. | pabrėžia, kad kokybiškas išsilavinimas ir mokymas daro įtaką žmogaus asmeniniam ir profesiniam gyvenimui ateityje ir kad dėl šios priežasties itin svarbu užtikrinti vienodą prieigą prie veiksmingų švietimo ir mokymo sistemų be jokios diskriminacijos ar segregacijos; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad kokybiškas išsilavinimas ir mokymas daro įtaką žmogaus asmeniniam ir profesiniam gyvenimui ateityje ir kad dėl šios priežasties itin svarbu užtikrinti vienodą prieigą prie veiksmingų švietimo ir mokymo sistemų be jokios diskriminacijos ar segregacijos;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu, jog strategija būtų patvirtinta ir jos įgyvendinimas prižiūrimas skaidriu būdu, kai pirminė atsakomybė tenka demokratiškai atskaitingiems Tarybos ministrams, taip pat pabrėžia, kad strategija jokiu būdu neturėtų daryti tokio poveikio ES, kai kyla nesantaika ir susipriešina valstybės narės, bet priešingai – ji turėtų prisidėti stiprinant bendrijos integracijos procesą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu, jog strategija būtų patvirtinta ir jos įgyvendinimas prižiūrimas skaidriu būdu, kai pirminė atsakomybė tenka demokratiškai atskaitingiems Tarybos ministrams, taip pat pabrėžia, kad strategija jokiu būdu neturėtų daryti tokio poveikio ES, kai kyla nesantaika ir susipriešina valstybės narės, bet priešingai – ji turėtų prisidėti stiprinant bendrijos integracijos procesą;

| 15. | pabrėžia, kad svarbu, jog tinkamai būtų naudojamos lėšos, paskirtos atskirų valstybių narių veiklai prioritetinėse strategijos srityse; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad svarbu, jog tinkamai būtų naudojamos lėšos, paskirtos atskirų valstybių narių veiklai prioritetinėse strategijos srityse;

| 16. | pabrėžia, kad strategijos tikslų įvykdymo lygį reikia kontroliuoti ir vertinti, kad būtų galima numatyti atlyginimo kriterijus juos vykdančioms valstybėms narėms ir baudas jų nevykdančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad strategijos tikslų įvykdymo lygį reikia kontroliuoti ir vertinti, kad būtų galima numatyti atlyginimo kriterijus juos vykdančioms valstybėms narėms ir baudas jų nevykdančioms valstybėms narėms;

| 17. | ragina Komisiją:






  — | imtis vadovaujančio vaidmens siekiant strategiškai koordinuoti susijusią pažangą strategijos prioritetinėse srityse ir siekiant strategijos tikslų ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir laikytis subsidiarumo principo, |
| --- | --- | --- |

17.

ragina Komisiją:

—

imtis vadovaujančio vaidmens siekiant strategiškai koordinuoti susijusią pažangą strategijos prioritetinėse srityse ir siekiant strategijos tikslų ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir laikytis subsidiarumo principo,

| — | sukurti nuolatinę darbo grupę, kuri imtųsi atsakomybės siekiant prižiūrėti, koordinuoti, stebėti, vertinti ir palengvinti įgyvendinimą, integravimą ir tolesnius veiksmus, taip pat teikti ataskaitas šiais klausimais, taigi patenkinti nepriklausomos, daugelį sektorių apimančios struktūros, kuri veiktų kaip išorės tarpininkas ir galėtų vertinti bei derinti įvairius nacionalinius ir sektorių interesus visiems priimtinu būdu, poreikį, |
| --- | --- |

—

sukurti nuolatinę darbo grupę, kuri imtųsi atsakomybės siekiant prižiūrėti, koordinuoti, stebėti, vertinti ir palengvinti įgyvendinimą, integravimą ir tolesnius veiksmus, taip pat teikti ataskaitas šiais klausimais, taigi patenkinti nepriklausomos, daugelį sektorių apimančios struktūros, kuri veiktų kaip išorės tarpininkas ir galėtų vertinti bei derinti įvairius nacionalinius ir sektorių interesus visiems priimtinu būdu, poreikį,

| — | reguliariai persvarstyti ir prireikus atnaujinti strategiją ir siekti, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtintų padarytus pakeitimus, |
| --- | --- |

—

reguliariai persvarstyti ir prireikus atnaujinti strategiją ir siekti, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtintų padarytus pakeitimus,

| — | atsižvelgti į strategijoje apibrėžtas prioritetines sritis ir tikslus siūlant visas susijusias politikos iniciatyvas ir planuojant programas ES lygmeniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į strategijoje apibrėžtas prioritetines sritis ir tikslus siūlant visas susijusias politikos iniciatyvas ir planuojant programas ES lygmeniu,

| — | pranešti apie strategijos įgyvendinimą ir pasiektą pažangą, ir apie nacionalinių veiksmų planų vertinimo rezultatus, įskaitant vertinimo kriterijus ir rodiklius, ir kasmet teikti informaciją Tarybai bei Parlamentui atsižvelgiant į tai, kad politikos veiksmingumas ir ex-post vertinimas turėtų tapti paramos teikimo ilgesnį laiką kriterijumi, |
| --- | --- |

—

pranešti apie strategijos įgyvendinimą ir pasiektą pažangą, ir apie nacionalinių veiksmų planų vertinimo rezultatus, įskaitant vertinimo kriterijus ir rodiklius, ir kasmet teikti informaciją Tarybai bei Parlamentui atsižvelgiant į tai, kad politikos veiksmingumas ir ex-post vertinimas turėtų tapti paramos teikimo ilgesnį laiką kriterijumi,

| — | užtikrinti, kad būtų renkami ir viešinami reikiami statistiniai duomenys, ir užtikrinti, kad būtų telkiama ir tobulinama vietos lygiu plėtojama geroji praktika, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų renkami ir viešinami reikiami statistiniai duomenys, ir užtikrinti, kad būtų telkiama ir tobulinama vietos lygiu plėtojama geroji praktika,

| — | tvirtinti nacionalinių planų atitiktį ES strategijai, |
| --- | --- |

—

tvirtinti nacionalinių planų atitiktį ES strategijai,

| — | keisti kryžminio finansavimo reguliavimo sistemą, mažinti biurokratinę naštą, supaprastinti ir paspartinti ES lėšų skyrimo procedūras, taip pat reikalauja, kad valstybės narės nustatytų paprastas ir normines finansavimo procedūras bei naudotų visuotines dotacijas, |
| --- | --- |

—

keisti kryžminio finansavimo reguliavimo sistemą, mažinti biurokratinę naštą, supaprastinti ir paspartinti ES lėšų skyrimo procedūras, taip pat reikalauja, kad valstybės narės nustatytų paprastas ir normines finansavimo procedūras bei naudotų visuotines dotacijas,

| — | palaipsniui nustatyti privalomas institucines garantijas, kad būtų integruojamos nediskriminacinės ir antisegregacinės priemonės, atsižvelgiant į direktyvas 2000/43/EB ir 2004/113/EB, o taip pat stebėti šių priemonių taikymą ir kovoti su stigmatizacija, |
| --- | --- |

—

palaipsniui nustatyti privalomas institucines garantijas, kad būtų integruojamos nediskriminacinės ir antisegregacinės priemonės, atsižvelgiant į direktyvas 2000/43/EB ir 2004/113/EB, o taip pat stebėti šių priemonių taikymą ir kovoti su stigmatizacija,

| — | užtikrinti susijusių suinteresuotųjų šalių visais lygmenimis ir visais etapais ir romų bendruomenių visais lygmenimis dalyvavimą panaudojant Europos romų platformą ir bendradarbiauti su kitomis institucijomis, valstybėmis narėmis, regionų ir vietos institucijomis, tarptautinėmis finansų institucijomis, tarpvalstybiniais programų kūrimo organais ir tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat nevyriausybinėmis organizacijomis ir įgyvendinant tarpvyriausybines iniciatyvas, atsižvelgiant į tai, kad būtina pagerinti atitinkamų politinių veikėjų ir politinių tinklų atstovų veiksmų koordinavimą ir jų bendradarbiavimą siekiant išvengti veiksmų dubliavimo ir kad būtina stiprinti šios srities politikos veiksmų abipusį poveikį bei sumažinti politinių priemonių dubliavimosi ir priešpriešos riziką, atsirandančią kuriantis daugybei suinteresuotųjų šalių tinklų; |
| --- | --- |

—

užtikrinti susijusių suinteresuotųjų šalių visais lygmenimis ir visais etapais ir romų bendruomenių visais lygmenimis dalyvavimą panaudojant Europos romų platformą ir bendradarbiauti su kitomis institucijomis, valstybėmis narėmis, regionų ir vietos institucijomis, tarptautinėmis finansų institucijomis, tarpvalstybiniais programų kūrimo organais ir tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat nevyriausybinėmis organizacijomis ir įgyvendinant tarpvyriausybines iniciatyvas, atsižvelgiant į tai, kad būtina pagerinti atitinkamų politinių veikėjų ir politinių tinklų atstovų veiksmų koordinavimą ir jų bendradarbiavimą siekiant išvengti veiksmų dubliavimo ir kad būtina stiprinti šios srities politikos veiksmų abipusį poveikį bei sumažinti politinių priemonių dubliavimosi ir priešpriešos riziką, atsirandančią kuriantis daugybei suinteresuotųjų šalių tinklų;

| 18. | primena, kad Komisija yra ypač atsakinga už ES strategijos dėl romų įtraukties skatinimą, tačiau ši strategija turi būti įgyvendinama vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

primena, kad Komisija yra ypač atsakinga už ES strategijos dėl romų įtraukties skatinimą, tačiau ši strategija turi būti įgyvendinama vietos lygmeniu;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares mobilizuoti jau turimas ES strategijas ir priemones siekiant užtikrinti socialinę ir ekonominę romų įtrauktį bei sukurti ir įgyvendinti visas susijusias politines priemones atsižvelgiant, jeigu reikia, į romų įtraukties bendrus pagrindinius principus; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares mobilizuoti jau turimas ES strategijas ir priemones siekiant užtikrinti socialinę ir ekonominę romų įtrauktį bei sukurti ir įgyvendinti visas susijusias politines priemones atsižvelgiant, jeigu reikia, į romų įtraukties bendrus pagrindinius principus;

| 20. | mano, kad aktyvesnis romų lyderių, vietos institucijų ir ES institucijų bendradarbiavimas yra būtinas norint nustatyti pagrindines problemas ir sprendimus, su kuriais susiduria ES ir jos valstybės narės siekdamos spręsti romų tautybės gyventojų socialinės ir ekonominės integracijos klausimus; |
| --- | --- |

20.

mano, kad aktyvesnis romų lyderių, vietos institucijų ir ES institucijų bendradarbiavimas yra būtinas norint nustatyti pagrindines problemas ir sprendimus, su kuriais susiduria ES ir jos valstybės narės siekdamos spręsti romų tautybės gyventojų socialinės ir ekonominės integracijos klausimus;

| 21. | ragina valstybes nares suteikti sprendimus priimančioms institucijoms įgaliojimus, kurių reikia siekiant užtikrinti kompleksinį ir į plėtrą nukreiptą ES finansavimą, skirtą geroms vietos iniciatyvoms remti ir reaguoti į įvarius vietos romų poreikius; pabrėžia, kad svarbu nustatyti gerą romų integracijos praktiką ir ja keistis, taip pat stiprinti sėkmingų atvejų regimumą; taip pat ragina plėtoti institucinius pajėgumus, kurių reikia norint teikti būtiną pagalbą (administracinę ir projektų valdymo pagalbą) vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares suteikti sprendimus priimančioms institucijoms įgaliojimus, kurių reikia siekiant užtikrinti kompleksinį ir į plėtrą nukreiptą ES finansavimą, skirtą geroms vietos iniciatyvoms remti ir reaguoti į įvarius vietos romų poreikius; pabrėžia, kad svarbu nustatyti gerą romų integracijos praktiką ir ja keistis, taip pat stiprinti sėkmingų atvejų regimumą; taip pat ragina plėtoti institucinius pajėgumus, kurių reikia norint teikti būtiną pagalbą (administracinę ir projektų valdymo pagalbą) vietos lygmeniu;

| 22. | mano, kad romų ir ne romų organizacijos, vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos bei ES įstaigos turėtų veikti kartu ir prisiimti atsakomybę viso proceso metu, pasiremiant geriausia praktika ir jau turimomis valstybių narių pildomomis milžiniškomis žinių bazėmis bei patirtimi, įgyta pirmuoju Romų įtraukties dešimtmečio etapu; pabrėžia, kad yra svarbu rengti informuotumo didinimo kampanijas, ypač tokiuose regionuose, kuriuose gyvena didelės romų bendruomenės; |
| --- | --- |

22.

mano, kad romų ir ne romų organizacijos, vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos bei ES įstaigos turėtų veikti kartu ir prisiimti atsakomybę viso proceso metu, pasiremiant geriausia praktika ir jau turimomis valstybių narių pildomomis milžiniškomis žinių bazėmis bei patirtimi, įgyta pirmuoju Romų įtraukties dešimtmečio etapu; pabrėžia, kad yra svarbu rengti informuotumo didinimo kampanijas, ypač tokiuose regionuose, kuriuose gyvena didelės romų bendruomenės;

| 23. | mano, kad nepavyks įgyvendinti romų socialinės įtraukties, jeigu nebus atstovaujama jų interesams ir jei jie nebus stiprinami į juos atsižvelgiant politinių sprendimų priėmimo procese, taip pat jeigu jie nedalyvaus pilietinėje NVO veikloje nacionaliniu ir Europos mastu; |
| --- | --- |

23.

mano, kad nepavyks įgyvendinti romų socialinės įtraukties, jeigu nebus atstovaujama jų interesams ir jei jie nebus stiprinami į juos atsižvelgiant politinių sprendimų priėmimo procese, taip pat jeigu jie nedalyvaus pilietinėje NVO veikloje nacionaliniu ir Europos mastu;

| 24. | labai rekomenduoja ES institucijoms užtikrinti, kad nacionalinio lygmens atstovai intensyviau dalyvautų konsultacijose ir priimant sprendimus siekiant ateityje sukurti strategiją, kuri būtų naudinga visoms susijusioms šalims; taip pat atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad romų įtraukties politiką reikia rengti, plėtoti, įgyvendinti ir vertinti bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir su romų ir ne romų gyventojų grupėmis, atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Regionų komitetu bei tarptautinėmis organizacijomis norint, kad ši politika susilauktų didesnio pripažinimo ir būtų veiksmingesnė; |
| --- | --- |

24.

labai rekomenduoja ES institucijoms užtikrinti, kad nacionalinio lygmens atstovai intensyviau dalyvautų konsultacijose ir priimant sprendimus siekiant ateityje sukurti strategiją, kuri būtų naudinga visoms susijusioms šalims; taip pat atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad romų įtraukties politiką reikia rengti, plėtoti, įgyvendinti ir vertinti bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis ir su romų ir ne romų gyventojų grupėmis, atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Regionų komitetu bei tarptautinėmis organizacijomis norint, kad ši politika susilauktų didesnio pripažinimo ir būtų veiksmingesnė;

| 25. | ragina Komisiją rinkti ir skleisti informaciją apie skirtingų valstybių narių patirtį ir veiksmus, ypač švietimo ir kultūros srityse; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją rinkti ir skleisti informaciją apie skirtingų valstybių narių patirtį ir veiksmus, ypač švietimo ir kultūros srityse;

| 26. | ragina kuriant informacijos, analizių ir keitimosi gera praktika platformas labiau padėti projektų, tinkamų romų integracijai skiriamam Europos finansavimui gauti, rengėjams; |
| --- | --- |

26.

ragina kuriant informacijos, analizių ir keitimosi gera praktika platformas labiau padėti projektų, tinkamų romų integracijai skiriamam Europos finansavimui gauti, rengėjams;

| 27. | laikosi nuomonės, kad iš dalies sprendimą rasti padėtų visapusiškas valstybių narių įsipareigojimas teikti veiksmingą paramą projektų rengėjams ir kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turi dalyvauti skatinant vietos valdžios institucijas atrinkti projektus, kuriais siekiama integruoti romus; |
| --- | --- |

27.

laikosi nuomonės, kad iš dalies sprendimą rasti padėtų visapusiškas valstybių narių įsipareigojimas teikti veiksmingą paramą projektų rengėjams ir kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turi dalyvauti skatinant vietos valdžios institucijas atrinkti projektus, kuriais siekiama integruoti romus;

| 28. | ragina valstybes nares parengti įvairius sektorius apimančias skurdo mažinimo strategijas, kurias įgyvendinant būtų atsižvelgiama į dažnai jautrų romų bendruomenės ir daugumos bendruomenės, kurios abi patiria užimtumo stoką, skurdą ir atskirtį, sugyvenimo klausimą; pabrėžia, kokios svarbios yra skatinamosios priemonės, kurios teikia regimą naudą skatinant neturtingus asmenis dalyvauti darbo rinkoje, o ne gyventi iš socialinių pašalpų ir galbūt darbo juodojoje rinkoje; pabrėžia, kad ypatingai svarbios programos, kurias vykdant skatinamas abipusis supratimas ir tolerancija; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares parengti įvairius sektorius apimančias skurdo mažinimo strategijas, kurias įgyvendinant būtų atsižvelgiama į dažnai jautrų romų bendruomenės ir daugumos bendruomenės, kurios abi patiria užimtumo stoką, skurdą ir atskirtį, sugyvenimo klausimą; pabrėžia, kokios svarbios yra skatinamosios priemonės, kurios teikia regimą naudą skatinant neturtingus asmenis dalyvauti darbo rinkoje, o ne gyventi iš socialinių pašalpų ir galbūt darbo juodojoje rinkoje; pabrėžia, kad ypatingai svarbios programos, kurias vykdant skatinamas abipusis supratimas ir tolerancija;

| 29. | ragina Komisiją į strategiją įtraukti plėtros dimensiją ir įgyvendinti bandomuosius projektus šalyse kandidatėse bei potencialiose šalyse kandidatėse, kad būtų užtikrinama, jog nacionaliniai veiksmų planai būtų rengiami atsižvelgiant į ES strategiją; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją į strategiją įtraukti plėtros dimensiją ir įgyvendinti bandomuosius projektus šalyse kandidatėse bei potencialiose šalyse kandidatėse, kad būtų užtikrinama, jog nacionaliniai veiksmų planai būtų rengiami atsižvelgiant į ES strategiją;

| 30. | ragina valstybes nares paskirti aukšto lygio vyriausybės pareigūną arba administracinę įstaigą, kuri veiktų kaip nacionalinis informacijos centras siekiant skaidriai ir veiksmingai įgyvendinti strategiją ir kuri turėtų vykdomąją galią ir būtų atsakinga už strategijos įgyvendinimą, koordinavimą, kontrolę, jos aspekto integravimą ir jos vykdymą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis iki minimumo sumažinant biurokratijos lygį ir veiksmingai valdant bei kontroliuojant lėšas, taip pat užtikrinant ataskaitų skaidrumą; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares paskirti aukšto lygio vyriausybės pareigūną arba administracinę įstaigą, kuri veiktų kaip nacionalinis informacijos centras siekiant skaidriai ir veiksmingai įgyvendinti strategiją ir kuri turėtų vykdomąją galią ir būtų atsakinga už strategijos įgyvendinimą, koordinavimą, kontrolę, jos aspekto integravimą ir jos vykdymą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis iki minimumo sumažinant biurokratijos lygį ir veiksmingai valdant bei kontroliuojant lėšas, taip pat užtikrinant ataskaitų skaidrumą;

| 31. | ragina valstybių narių švietimo ministerijas ir Komisiją numatyti naujoviškas ir lanksčias stipendijas talentų ugdymui ir padidinti esamų stipendijų ir programų finansavimą; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybių narių švietimo ministerijas ir Komisiją numatyti naujoviškas ir lanksčias stipendijas talentų ugdymui ir padidinti esamų stipendijų ir programų finansavimą;

| 32. | ragina Komisiją ir Tarybą patvirtinti Lakeno rodiklių papildytus ir išsamius elementus siekiant išmatuoti socialinę ir teritorinę atskirtį, taip pat vertinti pažangą; pabrėžia, kad Lakeno rodiklių horizontalūs skyriai taip pat turėtų būti išplėsti aprėpiant mažiausius statistinius administracinius vienetus (LAU 1 ir LAU 2); be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Lakeno rodikliai galėtų papildyti būsimuosius sanglaudos politikos rodiklius, ypač turint mintyje socialinį aspektą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir Tarybą patvirtinti Lakeno rodiklių papildytus ir išsamius elementus siekiant išmatuoti socialinę ir teritorinę atskirtį, taip pat vertinti pažangą; pabrėžia, kad Lakeno rodiklių horizontalūs skyriai taip pat turėtų būti išplėsti aprėpiant mažiausius statistinius administracinius vienetus (LAU 1 ir LAU 2); be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Lakeno rodikliai galėtų papildyti būsimuosius sanglaudos politikos rodiklius, ypač turint mintyje socialinį aspektą;

| 33. | ragina Komisiją, siekiant įtvirtinti tikrą politinį įsipareigojimą daryti pažangą, papildyti šiuos rodiklius sukuriant tikslų ir kriterijų sistemą; be to, pabrėžia, kad reikia kuo skubiau užtikrinti pažangą renkant suskirstytus duomenis, kuriais remiantis būtų galima vertinti pažangą atsižvelgiant į tikslus ir (arba) kriterijus ir (arba) rodiklius ir būtų formuojama įrodymais grindžiama politika, didinamas veiksmingumas ir gerinama vertinimo kokybė; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją, siekiant įtvirtinti tikrą politinį įsipareigojimą daryti pažangą, papildyti šiuos rodiklius sukuriant tikslų ir kriterijų sistemą; be to, pabrėžia, kad reikia kuo skubiau užtikrinti pažangą renkant suskirstytus duomenis, kuriais remiantis būtų galima vertinti pažangą atsižvelgiant į tikslus ir (arba) kriterijus ir (arba) rodiklius ir būtų formuojama įrodymais grindžiama politika, didinamas veiksmingumas ir gerinama vertinimo kokybė;

| 34. | ragina, atsižvelgus į geriausią praktiką, skubiai nustatyti vertinimo kriterijus, rodiklius, nepriklausomos stebėsenos ir poveikio vertinimo mechanizmus, kad būtų įvertintas programų efektyvumas ir apčiuopiami rezultatai, o ne vien tik tikrinama, kad dotuojami projektai atitiktų procedūrinius formalumus, ir ragina veiksmingai stebėti lėšų panaudojimą, kad finansiniai ištekliai iš tiesų būtų naudojami romų gyvenimo sąlygoms, sveikatos priežiūrai, švietimui ir užimtumui gerinti; |
| --- | --- |

34.

ragina, atsižvelgus į geriausią praktiką, skubiai nustatyti vertinimo kriterijus, rodiklius, nepriklausomos stebėsenos ir poveikio vertinimo mechanizmus, kad būtų įvertintas programų efektyvumas ir apčiuopiami rezultatai, o ne vien tik tikrinama, kad dotuojami projektai atitiktų procedūrinius formalumus, ir ragina veiksmingai stebėti lėšų panaudojimą, kad finansiniai ištekliai iš tiesų būtų naudojami romų gyvenimo sąlygoms, sveikatos priežiūrai, švietimui ir užimtumui gerinti;

| 35. | mano, kad struktūrinis valstybių narių bendradarbiavimas užimtumo ir socialinės įtraukties srityse, vadovaujantis atvirais koordinavimo metodais, yra gyvybiškai svarbus siekiant paspartinti visapusišką romų įtrauktį, ir prašo Komisijos užtikrinti, kad valstybės narės ir visos su romų klausimais susijusios šalys keistųsi gera praktika ir patirtimi; |
| --- | --- |

35.

mano, kad struktūrinis valstybių narių bendradarbiavimas užimtumo ir socialinės įtraukties srityse, vadovaujantis atvirais koordinavimo metodais, yra gyvybiškai svarbus siekiant paspartinti visapusišką romų įtrauktį, ir prašo Komisijos užtikrinti, kad valstybės narės ir visos su romų klausimais susijusios šalys keistųsi gera praktika ir patirtimi;

| 36. | norėdamas užtikrinti, kad lėšos (kurių panaudojimo tikslai turi būti konkrečiai pateikti ir apibrėžti) pasiektų sunkiai besiverčiančius romus ir padėtų jiems užsitikrinti ilgalaikę pažangą, ragina Komisiją ir valstybes nares iš tikrųjų įsipareigoti ir pradėti tikslingesnes, į plėtrą orientuotas, sudėtingesnes, lankstesnes, tvaresnes, ilgesnės trukmės ir didesnes teritorijas aprėpiančias programas, susitelkiant ties didžiausių sunkumų turinčiais mikroregionais nepamirštant jų geografinių, socialinių, ekonominių ir kultūrinių aplinkybių, taip pat sprendžiant priemiesčių ir kaimo vietovių skurdo bei romų kvartalų segregacijos panaikinimo klausimus, ypatingą dėmesį skiriant būsto standartų gerinimui (pvz. geriamojo vandens, šildymo, elektros ir šiukšlių išvežimo paslaugų stoka) bei toliau padedant šeimoms išlaikyti geresnę būsto būklę; taip pat ragina Komisiją baigus finansavimą stebėti projektų rezultatus; |
| --- | --- |

36.

norėdamas užtikrinti, kad lėšos (kurių panaudojimo tikslai turi būti konkrečiai pateikti ir apibrėžti) pasiektų sunkiai besiverčiančius romus ir padėtų jiems užsitikrinti ilgalaikę pažangą, ragina Komisiją ir valstybes nares iš tikrųjų įsipareigoti ir pradėti tikslingesnes, į plėtrą orientuotas, sudėtingesnes, lankstesnes, tvaresnes, ilgesnės trukmės ir didesnes teritorijas aprėpiančias programas, susitelkiant ties didžiausių sunkumų turinčiais mikroregionais nepamirštant jų geografinių, socialinių, ekonominių ir kultūrinių aplinkybių, taip pat sprendžiant priemiesčių ir kaimo vietovių skurdo bei romų kvartalų segregacijos panaikinimo klausimus, ypatingą dėmesį skiriant būsto standartų gerinimui (pvz. geriamojo vandens, šildymo, elektros ir šiukšlių išvežimo paslaugų stoka) bei toliau padedant šeimoms išlaikyti geresnę būsto būklę; taip pat ragina Komisiją baigus finansavimą stebėti projektų rezultatus;

| 37. | ragina valstybes nares gerinti romų ekonomines galimybes, įskaitant mikrokredito priemonės skatinimą verslo pasaulyje; ragina valstybes nares remtis sėkmingų projektų pavyzdžiais, pvz., kaip pasinaudojant specialistų pagalba neteisėtas verslas buvo paverstas teisėta ekonomine veikla; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares gerinti romų ekonomines galimybes, įskaitant mikrokredito priemonės skatinimą verslo pasaulyje; ragina valstybes nares remtis sėkmingų projektų pavyzdžiais, pvz., kaip pasinaudojant specialistų pagalba neteisėtas verslas buvo paverstas teisėta ekonomine veikla;

| 38. | ragina valstybes nares ir Komisiją parengti aiškią romų įtraukties į darbo rinką politiką ir sukurti bei patvirtinti priemones, skirtas kovai su neigiamu ilgalaikės priklausomybės nuo socialinio aprūpinimo sistemos poveikiu; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares ir Komisiją parengti aiškią romų įtraukties į darbo rinką politiką ir sukurti bei patvirtinti priemones, skirtas kovai su neigiamu ilgalaikės priklausomybės nuo socialinio aprūpinimo sistemos poveikiu;

| 39. | pripažįsta, kad dauguma romų dirba nedeklaruotą darbą, ir, atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti socialinio draudimo sistemų tvarumą, ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, veiksmingai kovoti su šiuo reiškiniu; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad dauguma romų dirba nedeklaruotą darbą, ir, atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti socialinio draudimo sistemų tvarumą, ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, veiksmingai kovoti su šiuo reiškiniu;

| 40. | ragina valstybes nares, įgyvendinant su užimtumu susijusias romų įtraukties priemones, įsipareigoti į procesą įtraukti tokius visuomeninius veikėjus kaip MVĮ ir labai mažos įmonės; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares, įgyvendinant su užimtumu susijusias romų įtraukties priemones, įsipareigoti į procesą įtraukti tokius visuomeninius veikėjus kaip MVĮ ir labai mažos įmonės;

| 41. | pabrėžią vaidmens, kurį MVĮ bei labai mažos įmonės gali atlikti integruojant romus, svarbą ir ragina taikyti priemones, kuriomis būtų skatinamos įmonės, prisidedančios prie šio tikslo; |
| --- | --- |

41.

pabrėžią vaidmens, kurį MVĮ bei labai mažos įmonės gali atlikti integruojant romus, svarbą ir ragina taikyti priemones, kuriomis būtų skatinamos įmonės, prisidedančios prie šio tikslo;

| 42. | mano, jog geresnes perspektyvas romams, ypač turint mintyje jų prieigą prie darbo rinkos, galima užtikrinti didinant valstybių narių investicijas į švietimą ir mokymą ypatingą dėmesį skiriant naujosioms technologijoms ir internetui, regionų ir vietos lygmenimis vienijant tarptautinės mokslo bendruomenės, fondų ir nevyriausybinių organizacijų, dirbančių švietimo ir socialinės įtraukties srityse, remiamas priemones; |
| --- | --- |

42.

mano, jog geresnes perspektyvas romams, ypač turint mintyje jų prieigą prie darbo rinkos, galima užtikrinti didinant valstybių narių investicijas į švietimą ir mokymą ypatingą dėmesį skiriant naujosioms technologijoms ir internetui, regionų ir vietos lygmenimis vienijant tarptautinės mokslo bendruomenės, fondų ir nevyriausybinių organizacijų, dirbančių švietimo ir socialinės įtraukties srityse, remiamas priemones;

| 43. | ragina Komisiją parengti Europos krizės žemėlapį, kuriame būtų nurodyti, išmatuoti ir apžvelgti tie ES mikroregionai, kuriuose gyventojai labiausiai nukentėjo nuo skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos, remiantis bent jau šiais požymiais:






  — | darbo vietų pasiekiamumas, |
| --- | --- | --- |

43.

ragina Komisiją parengti Europos krizės žemėlapį, kuriame būtų nurodyti, išmatuoti ir apžvelgti tie ES mikroregionai, kuriuose gyventojai labiausiai nukentėjo nuo skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos, remiantis bent jau šiais požymiais:

—

darbo vietų pasiekiamumas,

| — | atstumas nuo miestų centrų arba problemų keliantis itin didelis gyventojų skaičius netoli miestų centrų, |
| --- | --- |

—

atstumas nuo miestų centrų arba problemų keliantis itin didelis gyventojų skaičius netoli miestų centrų,

| — | didelis nedarbas, |
| --- | --- |

—

didelis nedarbas,

| — | nepakankamos viešosios paslaugos, |
| --- | --- |

—

nepakankamos viešosios paslaugos,

| — | netinkamos aplinkosaugos sąlygos, |
| --- | --- |

—

netinkamos aplinkosaugos sąlygos,

| — | netoli esančių įmonių stoka, |
| --- | --- |

—

netoli esančių įmonių stoka,

| — | tinkamos infrastruktūros trūkumas, |
| --- | --- |

—

tinkamos infrastruktūros trūkumas,

| — | mažos pajamos, |
| --- | --- |

—

mažos pajamos,

| — | žemas švietimo lygis, |
| --- | --- |

—

žemas švietimo lygis,

| — | žemas žmogiškųjų išteklių lygis, |
| --- | --- |

—

žemas žmogiškųjų išteklių lygis,

| — | skurdi ir (arba) brangi transporto infrastruktūra, |
| --- | --- |

—

skurdi ir (arba) brangi transporto infrastruktūra,

| — | socialinė įtampa, |
| --- | --- |

—

socialinė įtampa,

| — | vietinės viešosios administracijos gebėjimas susidoroti su skurdu, |
| --- | --- |

—

vietinės viešosios administracijos gebėjimas susidoroti su skurdu,

| — | atvejai, kai dėl vietos arba regioninės valdžios institucijų ar trečiųjų šalių veiksmų rimtai pažeidžiamos romų žmogaus teisės, jie diskriminuojami, iškeldinami, išsiunčiami, patiria rasizmą; |
| --- | --- |

—

atvejai, kai dėl vietos arba regioninės valdžios institucijų ar trečiųjų šalių veiksmų rimtai pažeidžiamos romų žmogaus teisės, jie diskriminuojami, iškeldinami, išsiunčiami, patiria rasizmą;

| 44. | ragina valstybes nares dalyvauti renkant duomenis apie romų socialinę ir ekonominę padėtį (visų pirma, švietimo, sveikatos, būsto ir užimtumo srityse) ir ragina tarptautines organizacijas (pvz., Tarptautinę darbo organizaciją ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizaciją) nagrinėti šiuos klausimus kaip bendro jų tyrimo dalį ir padėti nustatyti konkrečius tikslus, pvz., romų bendruomenės, kuri baigia vidurinį ir aukštąjį mokslą, gauna darbą viešojo administravimo sektoriuje arba kuriai atstovaujama įvairiuose socialinio ir politinio gyvenimo sektoriuose, procentinę dalį, ir prašo Europos Komisijos remiantis minėtais duomenimis nustatyti aiškią ir įgyvendinamą ES strategiją dėl romų įtraukties; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares dalyvauti renkant duomenis apie romų socialinę ir ekonominę padėtį (visų pirma, švietimo, sveikatos, būsto ir užimtumo srityse) ir ragina tarptautines organizacijas (pvz., Tarptautinę darbo organizaciją ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizaciją) nagrinėti šiuos klausimus kaip bendro jų tyrimo dalį ir padėti nustatyti konkrečius tikslus, pvz., romų bendruomenės, kuri baigia vidurinį ir aukštąjį mokslą, gauna darbą viešojo administravimo sektoriuje arba kuriai atstovaujama įvairiuose socialinio ir politinio gyvenimo sektoriuose, procentinę dalį, ir prašo Europos Komisijos remiantis minėtais duomenimis nustatyti aiškią ir įgyvendinamą ES strategiją dėl romų įtraukties;

| 45. | todėl ragina Komisiją šiems mikroregionams teikti konkrečią paramą, įskaitant finansinę paramą, ir rengti bandomuosius projektus, į kuriuos būtų įtraukiami tarpininkai ir kurie atitiktų Europos Tarybos programą, taip pat ragina stebėti, kaip įgyvendinama strategija; |
| --- | --- |

45.

todėl ragina Komisiją šiems mikroregionams teikti konkrečią paramą, įskaitant finansinę paramą, ir rengti bandomuosius projektus, į kuriuos būtų įtraukiami tarpininkai ir kurie atitiktų Europos Tarybos programą, taip pat ragina stebėti, kaip įgyvendinama strategija;

| 46. | ragina Komisiją įgyvendinant strategiją paraginti valstybes nares, atitinkamas tarptautines ir Europos institucijas, nevyriausybines organizacijas, romų bendruomenes, kitas suinteresuotąsias šalis ir visuomenę vartoti terminus „romai“ ir (arba) „romai ir sintai“, kai kalbama apie šią mažumą; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją įgyvendinant strategiją paraginti valstybes nares, atitinkamas tarptautines ir Europos institucijas, nevyriausybines organizacijas, romų bendruomenes, kitas suinteresuotąsias šalis ir visuomenę vartoti terminus „romai“ ir (arba) „romai ir sintai“, kai kalbama apie šią mažumą;

| 47. | ragina Komisiją ir Tarybą vykdant kitą daugiametę finansinę programą skirti finansavimą pagal sanglaudos politiką konkrečiai siekiant suteikti paramą strategijai ir sukurti ES strategijos dėl romų įtraukties įgyvendinimo rezervą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir Tarybą vykdant kitą daugiametę finansinę programą skirti finansavimą pagal sanglaudos politiką konkrečiai siekiant suteikti paramą strategijai ir sukurti ES strategijos dėl romų įtraukties įgyvendinimo rezervą;

| 48. | mano, kad šiuo metu ES lėšos yra įsisavinamos nepakankamai; todėl ragina Komisiją ištirti šio reiškinio priežastis ir sukurti veiksmingesnį metodą ES lėšų įsisavinimui stebėti (ypač kai tai susiję su būtent socialiai atskirtoms grupėms numatytomis lėšomis); taip pat ragina skubiai rinkti duomenis, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos direktyvas, apie ES lėšų veiksmingumą, kad būtų parengta įrodymais pagrįsta politika; |
| --- | --- |

48.

mano, kad šiuo metu ES lėšos yra įsisavinamos nepakankamai; todėl ragina Komisiją ištirti šio reiškinio priežastis ir sukurti veiksmingesnį metodą ES lėšų įsisavinimui stebėti (ypač kai tai susiję su būtent socialiai atskirtoms grupėms numatytomis lėšomis); taip pat ragina skubiai rinkti duomenis, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos direktyvas, apie ES lėšų veiksmingumą, kad būtų parengta įrodymais pagrįsta politika;

| 49. | pabrėžia, kad romų patiriama socialinė atskirtis turi labai stiprų teritorinį skurdo ir atskirties aspektą ir kad šių reiškinių daugiausia nepakankamai išvystytuose mikroregionuose, kuriuose labai trūksta finansinių išteklių, kurių reikia, kad jie patys galėtų prisidėti prie Bendrijos finansavimo, kurį jie turi teisę gauti, taip pat trūksta administracinių pajėgumų ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų galima gerai pasinaudoti finansavimu; pabrėžia, kad šiuose mikroregionuose, kurie dažnai yra labai atokios tarpregioninės vietovės, reikia sutelkti konkrečias pastangas ir iš esmės supaprastinti biurokratines kliūtis siekiant, kad pagal sanglaudos politiką būtų galima skirti kuo daugiau išteklių; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad romų patiriama socialinė atskirtis turi labai stiprų teritorinį skurdo ir atskirties aspektą ir kad šių reiškinių daugiausia nepakankamai išvystytuose mikroregionuose, kuriuose labai trūksta finansinių išteklių, kurių reikia, kad jie patys galėtų prisidėti prie Bendrijos finansavimo, kurį jie turi teisę gauti, taip pat trūksta administracinių pajėgumų ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų galima gerai pasinaudoti finansavimu; pabrėžia, kad šiuose mikroregionuose, kurie dažnai yra labai atokios tarpregioninės vietovės, reikia sutelkti konkrečias pastangas ir iš esmės supaprastinti biurokratines kliūtis siekiant, kad pagal sanglaudos politiką būtų galima skirti kuo daugiau išteklių;

| 50. | mano, kad taip pat reikia naujų reglamentų dėl lėšų iš struktūrinių fondų skyrimo, kuriuose kaip sąlyga būtų nustatytas segregacijos panaikinimas ir užtikrintos vienodos galimybės romams naudotis viešosiomis paslaugomis; mano, kad lygių galimybių ir kovos su segregacija planai taip pat turėtų būti rengiami vietos lygmeniu, remiantis išmatuojamais rodikliais ir konkrečiais veiksmais; |
| --- | --- |

50.

mano, kad taip pat reikia naujų reglamentų dėl lėšų iš struktūrinių fondų skyrimo, kuriuose kaip sąlyga būtų nustatytas segregacijos panaikinimas ir užtikrintos vienodos galimybės romams naudotis viešosiomis paslaugomis; mano, kad lygių galimybių ir kovos su segregacija planai taip pat turėtų būti rengiami vietos lygmeniu, remiantis išmatuojamais rodikliais ir konkrečiais veiksmais;

| 51. | ragina Komisiją suteikti tinkamas priemones, kuriomis valstybėms narėms būtų padedama užtikrinti Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) tarpusavio papildomumą ir ragina valstybes nares siekiant romų įtraukties pasinaudoti kitomis programomis, pvz. programa PROGRESS, mokymosi visą gyvenimą programa, Kultūros programa (2007–2013 m.) ir Sveikatos programa (2008-2013 m.); |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją suteikti tinkamas priemones, kuriomis valstybėms narėms būtų padedama užtikrinti Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) tarpusavio papildomumą ir ragina valstybes nares siekiant romų įtraukties pasinaudoti kitomis programomis, pvz. programa PROGRESS, mokymosi visą gyvenimą programa, Kultūros programa (2007–2013 m.) ir Sveikatos programa (2008-2013 m.);

| 52. | ragina deleguoti ES paramos plėtrai institucijas, kurias prižiūrėtų ir kontroliuotų romų reikalų darbo grupė, siekiant:






  — | užtikrinti plėtrai skirtą ES finansavimą remiant geras vietos iniciatyvas, |
| --- | --- | --- |

52.

ragina deleguoti ES paramos plėtrai institucijas, kurias prižiūrėtų ir kontroliuotų romų reikalų darbo grupė, siekiant:

—

užtikrinti plėtrai skirtą ES finansavimą remiant geras vietos iniciatyvas,

| — | laiku pastebėti netinkamo lėšų panaudojimo atvejus ir apie juos pranešti, |
| --- | --- |

—

laiku pastebėti netinkamo lėšų panaudojimo atvejus ir apie juos pranešti,

| — | reguliariai tikrinti, ar lėšos panaudojamos nuosekliai ir veiksmingai atsižvelgiant į laukiamus rezultatus, taip pat vertinti, ar pasiekiami tikslai, kuriems įgyvendinti skiriamas finansavimas vykdant strategiją, |
| --- | --- |

—

reguliariai tikrinti, ar lėšos panaudojamos nuosekliai ir veiksmingai atsižvelgiant į laukiamus rezultatus, taip pat vertinti, ar pasiekiami tikslai, kuriems įgyvendinti skiriamas finansavimas vykdant strategiją,

| — | teikti patarimus pasinaudojant įvairiomis visos Europos žiniomis ir interpretuojant rodiklius, poveikio vertinimą, t. t. ir |
| --- | --- |

—

teikti patarimus pasinaudojant įvairiomis visos Europos žiniomis ir interpretuojant rodiklius, poveikio vertinimą, t. t. ir

| — | teikti tikslingą paramą vietos iniciatyvoms, projektams arba sudėtinėms programoms, kurias vykdant geriausiai siekiama strategijos tikslų ir randami veiksmingi romų bendruomenėms iškylančių konkrečių problemų sprendimai; |
| --- | --- |

—

teikti tikslingą paramą vietos iniciatyvoms, projektams arba sudėtinėms programoms, kurias vykdant geriausiai siekiama strategijos tikslų ir randami veiksmingi romų bendruomenėms iškylančių konkrečių problemų sprendimai;

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti į dalyvavimą orientuotą kontrolės ir vertinimo strategiją, viena vertus, įtraukiant romų bendruomenes ir padedant vystyti suinteresuotųjų šalių gebėjimus, ir, antra vertus, pasinaudojant išorės ekspertais siekiant gauti tikrovišką ir objektyvų bendros pažangos ar nesėkmės taikant įvairias priemones vertinimą; be to, reikalauja, kad Komisija pateiktų Parlamentui romams naudingų projektų, kuriuos Komisija finansavo nuo 2000 m., sąrašą, taip pat kad nurodytų, kokių rezultatų pasiekta; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti į dalyvavimą orientuotą kontrolės ir vertinimo strategiją, viena vertus, įtraukiant romų bendruomenes ir padedant vystyti suinteresuotųjų šalių gebėjimus, ir, antra vertus, pasinaudojant išorės ekspertais siekiant gauti tikrovišką ir objektyvų bendros pažangos ar nesėkmės taikant įvairias priemones vertinimą; be to, reikalauja, kad Komisija pateiktų Parlamentui romams naudingų projektų, kuriuos Komisija finansavo nuo 2000 m., sąrašą, taip pat kad nurodytų, kokių rezultatų pasiekta;

| 54. | ragina valstybes nares įgyvendinti horizontalų prioritetą „Socialiai atskirtos bendruomenės“ panaudojant ES struktūrinių fondų lėšas ir dalyvauti ES ir romų tinklo veikloje, kuria siekiama tinkamai panaudoti struktūrinių fondų lėšas romų socialinei įtraukčiai skatinti; pabrėžia, kad reikia žymiai pagerinti esamas priemones, taip pat kontrolės ir vertinimo mechanizmus; be to, pabrėžia, kad agentūros ir organizacijos, vykdančios projektus, kurie bendrai finansuojami iš struktūrinių fondų ir kurie tiesiogiai arba netiesiogiai yra naudingi romams, privalo atsakyti už savo veiksmus ir skaidriai vykdyti veiklą; taip pat ragina nuolat vykdyti išlaidų ir gaunamos naudos analizę, t. y. stebėti, kokia dalis paskirtų lėšų panaudota įgyvendinant vykdomą programą ir kokią dalį sudaro einamosios išlaidos; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares įgyvendinti horizontalų prioritetą „Socialiai atskirtos bendruomenės“ panaudojant ES struktūrinių fondų lėšas ir dalyvauti ES ir romų tinklo veikloje, kuria siekiama tinkamai panaudoti struktūrinių fondų lėšas romų socialinei įtraukčiai skatinti; pabrėžia, kad reikia žymiai pagerinti esamas priemones, taip pat kontrolės ir vertinimo mechanizmus; be to, pabrėžia, kad agentūros ir organizacijos, vykdančios projektus, kurie bendrai finansuojami iš struktūrinių fondų ir kurie tiesiogiai arba netiesiogiai yra naudingi romams, privalo atsakyti už savo veiksmus ir skaidriai vykdyti veiklą; taip pat ragina nuolat vykdyti išlaidų ir gaunamos naudos analizę, t. y. stebėti, kokia dalis paskirtų lėšų panaudota įgyvendinant vykdomą programą ir kokią dalį sudaro einamosios išlaidos;

| 55. | ragina Komisiją ir Tarybą išplėsti ES finansavimo sritį taip, kad ji apimtų ne tik vystymąsi, bet ir kokybiškų viešųjų paslaugų teikimą; be to, pabrėžia, kad reikėtų persvarstyti bendrą finansavimą ir galbūt jį labiau diferencijuoti siekiant, kad jis geriau atspindėtų veiklos ir gavėjų įvairovę, taigi būtų galima kelti reikalavimą, kad mažesniąją dalį romams skirtų projektų finansuotų konkreti valstybė, o didesniąją – ES; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir Tarybą išplėsti ES finansavimo sritį taip, kad ji apimtų ne tik vystymąsi, bet ir kokybiškų viešųjų paslaugų teikimą; be to, pabrėžia, kad reikėtų persvarstyti bendrą finansavimą ir galbūt jį labiau diferencijuoti siekiant, kad jis geriau atspindėtų veiklos ir gavėjų įvairovę, taigi būtų galima kelti reikalavimą, kad mažesniąją dalį romams skirtų projektų finansuotų konkreti valstybė, o didesniąją – ES;

| 56. | pabrėžia, kad reikia labai pagerinti susijusių ES politikos sričių koordinavimą siekiant skatinti sąveiką ir siekiant, kad jos papildytų viena kitą; reikia labai supaprastinti biurokratines ir įgyvendinimo taisykles, taip pat panaikinti visas kliūtis panaudoti įvairių fondų lėšas siekiant, kad visoms priemonėms skiriamos lėšos būtų kuo geriau paskirstomos; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad reikia labai pagerinti susijusių ES politikos sričių koordinavimą siekiant skatinti sąveiką ir siekiant, kad jos papildytų viena kitą; reikia labai supaprastinti biurokratines ir įgyvendinimo taisykles, taip pat panaikinti visas kliūtis panaudoti įvairių fondų lėšas siekiant, kad visoms priemonėms skiriamos lėšos būtų kuo geriau paskirstomos;

| 57. | pabrėžia, kad panaudojant struktūrinių fondų lėšas reikia derinti nacionalinį ir vietos požiūrį vykdant programas, kurios vienu metu atitiktų nacionalinę strategiją ir būtų pritaikytos konkrečioms vietos reikmėms; be to, pabrėžia, kad reikia siekti sinergijos tarp struktūrinių fondų panaudojimo ir vyriausybės strategijų dėl romų, taip pat tarp Europos socialinio fondo valdymo institucijų ir specializuotų romų grupių arba koordinuojamų struktūrų, sprendžiančių romų klausimus; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad panaudojant struktūrinių fondų lėšas reikia derinti nacionalinį ir vietos požiūrį vykdant programas, kurios vienu metu atitiktų nacionalinę strategiją ir būtų pritaikytos konkrečioms vietos reikmėms; be to, pabrėžia, kad reikia siekti sinergijos tarp struktūrinių fondų panaudojimo ir vyriausybės strategijų dėl romų, taip pat tarp Europos socialinio fondo valdymo institucijų ir specializuotų romų grupių arba koordinuojamų struktūrų, sprendžiančių romų klausimus;

| 58. | ragina Komisiją ir Tarybą pagerinti vietos vyriausybių ir su romų įtraukties klausimais dirbančių nevyriausybinių organizacijų prieigą prie ES fondų supaprastinant paraiškų teikimo tvarką ir taisykles; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją ir Tarybą pagerinti vietos vyriausybių ir su romų įtraukties klausimais dirbančių nevyriausybinių organizacijų prieigą prie ES fondų supaprastinant paraiškų teikimo tvarką ir taisykles;

| 59. | ragina Komisiją ir valstybes nares į strategiją įtraukti mechanizmą, kurį taikant būtų lengviau įdarbinti romus į valstybės tarnybą tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu, ir ragina valstybes nares priimti romų tautybės darbuotojus į valstybės tarnybą, ypač į institucijas, kurios dalyvauja kuriant ir įgyvendinant ES ir valstybių narių finansuojamas programas, kuriomis siekiama romų įtraukties; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją ir valstybes nares į strategiją įtraukti mechanizmą, kurį taikant būtų lengviau įdarbinti romus į valstybės tarnybą tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu, ir ragina valstybes nares priimti romų tautybės darbuotojus į valstybės tarnybą, ypač į institucijas, kurios dalyvauja kuriant ir įgyvendinant ES ir valstybių narių finansuojamas programas, kuriomis siekiama romų įtraukties;

| 60. | pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės pasirašytų ir ratifikuotų Europos konvenciją dėl pilietybės, kurioje aiškiai nurodoma, kad valstybės teisės aktuose dėl pilietybės negalima diskriminacija dėl lyties, religijos, tautybės ar etninės priklausomybės; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės pasirašytų ir ratifikuotų Europos konvenciją dėl pilietybės, kurioje aiškiai nurodoma, kad valstybės teisės aktuose dėl pilietybės negalima diskriminacija dėl lyties, religijos, tautybės ar etninės priklausomybės;

| 61. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia toliau vykdyti ES programas, pavyzdžiui, programą PROGRESS, skirtą kovai su diskriminacija, ir programą JASMINE, kuria skatinamos investicijos į gebėjimų ugdymą, ir ragina tokias programas toliau plėtoti po 2013 m.; |
| --- | --- |

61.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia toliau vykdyti ES programas, pavyzdžiui, programą PROGRESS, skirtą kovai su diskriminacija, ir programą JASMINE, kuria skatinamos investicijos į gebėjimų ugdymą, ir ragina tokias programas toliau plėtoti po 2013 m.;

| 62. | džiaugiasi, kad įgyvendinant 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010 atsirado galimybė iki 3 % ERPF lėšų kirti konkrečioms programoms arba 2 % viso numatyto biudžeto skirti atskirtų bendruomenių būstams atnaujinti; apgailestauja dėl to, kad iki šiol nepakeisti jokie veiklos planai siekiant suteikti romų apgyvendinimo klausimui prioritetinę reikšmę; ragina valstybes nares greitai ir visapusiškai naudotis šia nauja proga pagal struktūrinių fondų sistemą, siekiant sustiprinti veiksmingas socialinės įtraukties perspektyvas; ragina Komisiją pasiūlyti konkretų su šiuo reglamentu susijusį veiksmų planą siekiant paspartinti fondų naudojimą ir siūlo parengti Komisijos ataskaitą apie jų panaudojimą; todėl ragina valstybes nares rengiant romų integracijai skiriamas programas veiksmingai naudotis ERPF, ESF ir EŽŪFKP sąveikos galimybėmis; |
| --- | --- |

62.

džiaugiasi, kad įgyvendinant 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010 atsirado galimybė iki 3 % ERPF lėšų kirti konkrečioms programoms arba 2 % viso numatyto biudžeto skirti atskirtų bendruomenių būstams atnaujinti; apgailestauja dėl to, kad iki šiol nepakeisti jokie veiklos planai siekiant suteikti romų apgyvendinimo klausimui prioritetinę reikšmę; ragina valstybes nares greitai ir visapusiškai naudotis šia nauja proga pagal struktūrinių fondų sistemą, siekiant sustiprinti veiksmingas socialinės įtraukties perspektyvas; ragina Komisiją pasiūlyti konkretų su šiuo reglamentu susijusį veiksmų planą siekiant paspartinti fondų naudojimą ir siūlo parengti Komisijos ataskaitą apie jų panaudojimą; todėl ragina valstybes nares rengiant romų integracijai skiriamas programas veiksmingai naudotis ERPF, ESF ir EŽŪFKP sąveikos galimybėmis;

| 63. | pripažįsta, kad romų bendruomenės yra labai nevienalytės grupės, todėl joms negalima taikyti tik vienos strategijos; todėl rekomenduoja, kad valstybių narių vietos ir regioninės valdžios institucijos, atsižvelgdamos į konkrečias romų aplinkybes (geografines, ekonomines, socialines, kultūrines), pasiūlytų veiksmingą romų įtraukties politiką; rekomenduoja Komisijai pasinaudoti tų valdžios institucijų, kurios jau aktyviai prisidėjo prie romų bendruomenių integracijos, įgyta patirtimi ir skatina naudotis geriausios praktikos pavyzdžiais ir sėkmingais metodais siekiant užtikrinti jų socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

63.

pripažįsta, kad romų bendruomenės yra labai nevienalytės grupės, todėl joms negalima taikyti tik vienos strategijos; todėl rekomenduoja, kad valstybių narių vietos ir regioninės valdžios institucijos, atsižvelgdamos į konkrečias romų aplinkybes (geografines, ekonomines, socialines, kultūrines), pasiūlytų veiksmingą romų įtraukties politiką; rekomenduoja Komisijai pasinaudoti tų valdžios institucijų, kurios jau aktyviai prisidėjo prie romų bendruomenių integracijos, įgyta patirtimi ir skatina naudotis geriausios praktikos pavyzdžiais ir sėkmingais metodais siekiant užtikrinti jų socialinę įtrauktį;

| 64. | primena, kad pagrindinė išankstinė sėkmingos integracijos sąlyga yra bendros pastangos, kurias turi dėti ir vyraujanti visuomenė, ir romų bendruomenė; todėl ragina valstybes nares padėti gerinti romų apgyvendinimo ir užimtumo padėtį, rekomenduoja valstybėms narėms ir regioninėms bei vietos valdžios institucijoms vadovaujantis reglamentu dėl Europos regioninės plėtros fondo įtraukti naujo būsto skyrimą atskirtoms bendruomenėms į platesnį, kompleksiškesnį abipusio socialinio įsipareigojimo politikos pagrindą, pavyzdžiui, bendruomenės kūrimą, apimantį romų dalyvavimą kuriant naujas įstaigas ir bendras pastangas siekiant pagerinti mokyklų lankymą ir iš esmės sumažinti nedarbą; taigi valstybės narės gali labai prisidėti ieškant konkretaus sprendimo, kaip patenkinti atskirtų grupių, kurios gyvena prastuose būstuose, apgyvendinimo poreikius; taip pat ragina valstybes nares naudoti tinklą „ES romai“ siekiant skatinti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

64.

primena, kad pagrindinė išankstinė sėkmingos integracijos sąlyga yra bendros pastangos, kurias turi dėti ir vyraujanti visuomenė, ir romų bendruomenė; todėl ragina valstybes nares padėti gerinti romų apgyvendinimo ir užimtumo padėtį, rekomenduoja valstybėms narėms ir regioninėms bei vietos valdžios institucijoms vadovaujantis reglamentu dėl Europos regioninės plėtros fondo įtraukti naujo būsto skyrimą atskirtoms bendruomenėms į platesnį, kompleksiškesnį abipusio socialinio įsipareigojimo politikos pagrindą, pavyzdžiui, bendruomenės kūrimą, apimantį romų dalyvavimą kuriant naujas įstaigas ir bendras pastangas siekiant pagerinti mokyklų lankymą ir iš esmės sumažinti nedarbą; taigi valstybės narės gali labai prisidėti ieškant konkretaus sprendimo, kaip patenkinti atskirtų grupių, kurios gyvena prastuose būstuose, apgyvendinimo poreikius; taip pat ragina valstybes nares naudoti tinklą „ES romai“ siekiant skatinti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 65. | ragina Komisiją ir Tarybą visapusiškai pasinaudoti tokiomis Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programomis, kaip tarpvalstybinio bendradarbiavimo programomis, tarptautinio bendradarbiavimo programomis ir tarpregioninio bendradarbiavimo programomis, ir pasinaudoti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją ir Tarybą visapusiškai pasinaudoti tokiomis Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programomis, kaip tarpvalstybinio bendradarbiavimo programomis, tarptautinio bendradarbiavimo programomis ir tarpregioninio bendradarbiavimo programomis, ir pasinaudoti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės teikiamomis galimybėmis;

| 66. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias romų tautybės moterims patekti (arba sugrįžti) į darbo rinką arba pradėti nuosavą verslą, taip pat ragina skirti pakankamai dėmesio moterų vaidmeniui suteikiant didesnę ekonominę galią atskirtį patiriantiems romų tautybės asmenims ir pradedant verslą; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad romų tautybės moterys dalyvautų rengiant, įgyvendinant, kontroliuojant ir vertinant ES strategiją dėl romų įtraukties; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias romų tautybės moterims patekti (arba sugrįžti) į darbo rinką arba pradėti nuosavą verslą, taip pat ragina skirti pakankamai dėmesio moterų vaidmeniui suteikiant didesnę ekonominę galią atskirtį patiriantiems romų tautybės asmenims ir pradedant verslą; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad romų tautybės moterys dalyvautų rengiant, įgyvendinant, kontroliuojant ir vertinant ES strategiją dėl romų įtraukties;

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares horizontaliuoju tikslu laikyti romų gebėjimų ugdymą ir didesnių galių suteikimą romų tautybės moterims visose ES strategijos dėl romų įtraukties prioritetinėse srityse; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją ir valstybes nares horizontaliuoju tikslu laikyti romų gebėjimų ugdymą ir didesnių galių suteikimą romų tautybės moterims visose ES strategijos dėl romų įtraukties prioritetinėse srityse;

| 68. | ragina Komisiją ir Tarybą į strategijos tikslus įtraukti lyčių lygybės skatinimo klausimą, taip pat kovą su daugeriopa ir tarpsektorine diskriminacija; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją ir Tarybą į strategijos tikslus įtraukti lyčių lygybės skatinimo klausimą, taip pat kovą su daugeriopa ir tarpsektorine diskriminacija;

| 69. | ragina Komisiją ir valsybes nares surinkti, išnagrinėti ir paskelbti patikimus pagal lytį suskirstytus statistinius duomenis, kad būtų galima tinkamai įvertinti ir atnaujinti strategiją, taip pat kad būtų galima įvertinti pagal strategiją vykdomų projektų ir veiklos poveikį romų tautybės moterims; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją ir valsybes nares surinkti, išnagrinėti ir paskelbti patikimus pagal lytį suskirstytus statistinius duomenis, kad būtų galima tinkamai įvertinti ir atnaujinti strategiją, taip pat kad būtų galima įvertinti pagal strategiją vykdomų projektų ir veiklos poveikį romų tautybės moterims;

| 70. | ragina įtraukti į strategiją bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir stebėsenos mechanizmą ne tik ES, bet ir nacionaliniu lygmeniu, siekiant kartu su Pagrindinių teisių agentūra, Europos Taryba, kitomis atitinkamomis tarptautinėmis ir Europos institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, romų bendruomenėmis, kitais suinteresuotaisiais subjektais spręsti problemas ir ieškoti sprendimų, taip pat užtikrinti, kad strategiją ES ir nacionaliniu lygmenimis tinkamai ir visiškai įgyvendintų tie asmenys, kurie už ją atsakingi, taip užtikrinant jos sėkmę; |
| --- | --- |

70.

ragina įtraukti į strategiją bendradarbiavimo, keitimosi informacija ir stebėsenos mechanizmą ne tik ES, bet ir nacionaliniu lygmeniu, siekiant kartu su Pagrindinių teisių agentūra, Europos Taryba, kitomis atitinkamomis tarptautinėmis ir Europos institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, romų bendruomenėmis, kitais suinteresuotaisiais subjektais spręsti problemas ir ieškoti sprendimų, taip pat užtikrinti, kad strategiją ES ir nacionaliniu lygmenimis tinkamai ir visiškai įgyvendintų tie asmenys, kurie už ją atsakingi, taip užtikrinant jos sėkmę;

| 71. | ragina Komisiją teikti techninę pagalbą, kurios reikia norint stiprinti struktūrinių fondų administravime dalyvaujančių organų administracinius pajėgumus, ir ragina valstybes nares teikti konsultacijas bei administracinę pagalbą, pvz., rengiant mokymus ir padedant parengti paraiškas paramai gauti bei teikiant paaiškinimus, kad romams būtų sudarytos geresnės sąlygos gauti informaciją apie Europos bei nacionalines finansavimo programas skirtas verslumui ir užimtumui remti bei teikti reikiamas paraiškas; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją teikti techninę pagalbą, kurios reikia norint stiprinti struktūrinių fondų administravime dalyvaujančių organų administracinius pajėgumus, ir ragina valstybes nares teikti konsultacijas bei administracinę pagalbą, pvz., rengiant mokymus ir padedant parengti paraiškas paramai gauti bei teikiant paaiškinimus, kad romams būtų sudarytos geresnės sąlygos gauti informaciją apie Europos bei nacionalines finansavimo programas skirtas verslumui ir užimtumui remti bei teikti reikiamas paraiškas;

| 72. | ragina valstybes nares, perkeliant su skurdu ir socialine įtrauktimi susijusius strategijos „Europa 2020“ uždavinius į nacionalines programas, nustatyti konkrečius, specialius, išsamius ir išmatuojamus romų socialinės įtraukties tikslus ir ragina skubiai imtis priemonių, kad šie nustatyti tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

72.

ragina valstybes nares, perkeliant su skurdu ir socialine įtrauktimi susijusius strategijos „Europa 2020“ uždavinius į nacionalines programas, nustatyti konkrečius, specialius, išsamius ir išmatuojamus romų socialinės įtraukties tikslus ir ragina skubiai imtis priemonių, kad šie nustatyti tikslai būtų pasiekti;

| 73. | mano, jog geresnę ateitį romams galima užtikrinti švietimo pagalba ir kad dėl šios priežasties itin svarbu investuoti į romų vaikų ir jaunuolių švietimą; pabrėžia, kad mokslas yra ne tik teisė, bet ir pareiga, ir reiškia savo pritarimą veiksmams, kuriais siekiama skatinti romų mokinių įtraukimą į mokyklas, be kita ko, aktyviai įtraukiant ir jų šeimos narius; |
| --- | --- |

73.

mano, jog geresnę ateitį romams galima užtikrinti švietimo pagalba ir kad dėl šios priežasties itin svarbu investuoti į romų vaikų ir jaunuolių švietimą; pabrėžia, kad mokslas yra ne tik teisė, bet ir pareiga, ir reiškia savo pritarimą veiksmams, kuriais siekiama skatinti romų mokinių įtraukimą į mokyklas, be kita ko, aktyviai įtraukiant ir jų šeimos narius;

| 74. | mano, kad romų kultūros pažinimas visoje Europoje sudaro palankias sąlygas romams ir ne romams suprasti vieniems kitus ir skatina Europos kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

74.

mano, kad romų kultūros pažinimas visoje Europoje sudaro palankias sąlygas romams ir ne romams suprasti vieniems kitus ir skatina Europos kultūrų dialogą;

| 75. | mano, kad būsimojoje romų mažumos strategijoje didelį dėmesį reikėtų skirti švietimui, kuris yra pagrindinė socialinės įtraukties skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

75.

mano, kad būsimojoje romų mažumos strategijoje didelį dėmesį reikėtų skirti švietimui, kuris yra pagrindinė socialinės įtraukties skatinimo priemonė;

| 76. | mano, kad reikėtų jauniems romams taikyti paramos priemones, pvz., stipendijas ir mentorių pagalbą, siekiant paskatinti juos ne tik gauti diplomus, bet ir siekti aukštojo mokslo ir tobulinti savo kvalifikaciją; |
| --- | --- |

76.

mano, kad reikėtų jauniems romams taikyti paramos priemones, pvz., stipendijas ir mentorių pagalbą, siekiant paskatinti juos ne tik gauti diplomus, bet ir siekti aukštojo mokslo ir tobulinti savo kvalifikaciją;

| 77. | mano, jog reikėtų parengti naujovišką stipendijų programą, kuri užtikrintų patį kokybiškiausią romų mokinių mokymą siekiant išugdyti naują romų lyderių kartą; |
| --- | --- |

77.

mano, jog reikėtų parengti naujovišką stipendijų programą, kuri užtikrintų patį kokybiškiausią romų mokinių mokymą siekiant išugdyti naują romų lyderių kartą;

| 78. | laikosi nuomonės, kad švietimo įstaigos, kurių neturtingi mokiniai įstoja į aukštesnio lygio mokslo įstaigas ar kurių mokinių, baigusių aukštojo mokslo įstaigas, procentas yra didesnis už vidurkį, turėtų būti apdovanojamos, ir ragina Komisiją šiuo tikslu rengti projektus; |
| --- | --- |

78.

laikosi nuomonės, kad švietimo įstaigos, kurių neturtingi mokiniai įstoja į aukštesnio lygio mokslo įstaigas ar kurių mokinių, baigusių aukštojo mokslo įstaigas, procentas yra didesnis už vidurkį, turėtų būti apdovanojamos, ir ragina Komisiją šiuo tikslu rengti projektus;

| 79. | pabrėžia, jog itin svarbu, kad valstybės narės skatintų romų integraciją į vietų ir šalių, kuriose jie gyvena, bendruomenes ir kultūrinį gyvenimą ir užtikrintų jų ilgalaikį dalyvavimą ir atstovavimą juose taip pat įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama skatinti profesinio švietimo ir mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programas, skirtas romų bendruomenei, ir atsižvelgiant į įvairių romų grupių Europoje kultūros paveldą ir gyvenimo būdą; atkreipia dėmesį į tai, kad, pavyzdžiui, galima būtų pasiūlyti specialų mokymą mokyklų darbuotojams, skatinti įdarbinti romų tautybės mokytojus, stiprinti glaudų bendradarbiavimą su romų šeimomis ir organizacijomis ir teikti pagalbą po pamokų ir stipendijas; pažymi, kad šiame procese turėtų aktyviai dalyvauti valstybių narių vietos valdžios institucijos ir tai turėtų būti ženklas pelno nesiekiančiam sektoriui į savo veiklą įtraukti romų integravimo į visuomenę programas; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, jog itin svarbu, kad valstybės narės skatintų romų integraciją į vietų ir šalių, kuriose jie gyvena, bendruomenes ir kultūrinį gyvenimą ir užtikrintų jų ilgalaikį dalyvavimą ir atstovavimą juose taip pat įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama skatinti profesinio švietimo ir mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programas, skirtas romų bendruomenei, ir atsižvelgiant į įvairių romų grupių Europoje kultūros paveldą ir gyvenimo būdą; atkreipia dėmesį į tai, kad, pavyzdžiui, galima būtų pasiūlyti specialų mokymą mokyklų darbuotojams, skatinti įdarbinti romų tautybės mokytojus, stiprinti glaudų bendradarbiavimą su romų šeimomis ir organizacijomis ir teikti pagalbą po pamokų ir stipendijas; pažymi, kad šiame procese turėtų aktyviai dalyvauti valstybių narių vietos valdžios institucijos ir tai turėtų būti ženklas pelno nesiekiančiam sektoriui į savo veiklą įtraukti romų integravimo į visuomenę programas;

| 80. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su visų formų romų atskirtimi socialinio gyvenimo ir švietimo srityse ir remti visas investavimo į romų švietimą programas; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su visų formų romų atskirtimi socialinio gyvenimo ir švietimo srityse ir remti visas investavimo į romų švietimą programas;

| 81. | mano, jog vietos valdžios institucijos turi imtis atsakomybės ir rūpintis mokinių, palikusių mokyklą, reintegracija tol, kol jiems sukaks maksimalus privalomojo švietimo amžius; pažymi, kad šiuo tikslu švietimo įstaigos turi informuoti vietos valdžios institucijas apie mokyklą paliekančius mokinius; |
| --- | --- |

81.

mano, jog vietos valdžios institucijos turi imtis atsakomybės ir rūpintis mokinių, palikusių mokyklą, reintegracija tol, kol jiems sukaks maksimalus privalomojo švietimo amžius; pažymi, kad šiuo tikslu švietimo įstaigos turi informuoti vietos valdžios institucijas apie mokyklą paliekančius mokinius;

| 82. | ragina Komisiją remti tolesnes iniciatyvas, kurias įgyvendinant romų vaikams ir jaunuoliams užtikrinamos ankstyvos vaikystės ugdymo galimybės ir globa; |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją remti tolesnes iniciatyvas, kurias įgyvendinant romų vaikams ir jaunuoliams užtikrinamos ankstyvos vaikystės ugdymo galimybės ir globa;

| 83. | mano, kad reikia steigti vaikų darželius ir (arba) kitokias ikimokyklinės priežiūros ir švietimo įstaigas bendruomenėse, kur jų nėra, ir išplėsti tuos, kuriuose trūksta vietų; |
| --- | --- |

83.

mano, kad reikia steigti vaikų darželius ir (arba) kitokias ikimokyklinės priežiūros ir švietimo įstaigas bendruomenėse, kur jų nėra, ir išplėsti tuos, kuriuose trūksta vietų;

| 84. | ragina Komisiją remti iniciatyvas, kurios pasirodė esančios veiksmingos užkertant kelią bet kokiai segregacijai ir kurias įgyvendinant pirmenybė teikiama įtraukties projektams, kuriais siekiama švietimo sėkmės ir į kuriuos įtraukiamos romų šeimos; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją remti iniciatyvas, kurios pasirodė esančios veiksmingos užkertant kelią bet kokiai segregacijai ir kurias įgyvendinant pirmenybė teikiama įtraukties projektams, kuriais siekiama švietimo sėkmės ir į kuriuos įtraukiamos romų šeimos;

| 85. | reiškia savo susirūpinimą dideliu romų neraštingumo mastu ir mano, jog labai svarbu parengti ir plėtoti programas, kurios užtikrintų romų mergaitėms ir moterims kokybišką pradinį ir vidurinį ugdymą ir aukštojo mokslo studijas, įskaitant jų perėjimo iš pradinės mokyklos į vidurinę mokyklą palengvinimo strategijas, ir tuo pat metu skatintų romų ir ne romų tautybės asmenis suprasti romų kultūros paveldą, istoriją ir vertybes; |
| --- | --- |

85.

reiškia savo susirūpinimą dideliu romų neraštingumo mastu ir mano, jog labai svarbu parengti ir plėtoti programas, kurios užtikrintų romų mergaitėms ir moterims kokybišką pradinį ir vidurinį ugdymą ir aukštojo mokslo studijas, įskaitant jų perėjimo iš pradinės mokyklos į vidurinę mokyklą palengvinimo strategijas, ir tuo pat metu skatintų romų ir ne romų tautybės asmenis suprasti romų kultūros paveldą, istoriją ir vertybes;

| 86. | pabrėžia, kad maži mokyklą lankančiųjų, dideli mokyklos nelankančiųjų skaičiai ir prasti mokymosi rezultatai gali rodyti, jog moksleiviai ir tėvai ne visuomet žino apie išsilavinimo svarbą; kiti aktualūs veiksniai gali būti šie: nepakankami ištekliai, sveikatos problemos, kokybiško švietimo vietoje ar prieinamo transporto į mokyklą nebuvimas, standartų neatitinkantys būstai ir drabužiai, dėl kurių neįmanoma lankyti mokyklos, neįtraukiantis klimatas mokykloje ir segreguotos mokyklos, tinkamai neparengiančios konkurencijai darbo rinkoje; taigi pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama skatinti romų moksleivius lankyti mokyklą, ir svarbu palaikyti nuolatinį dialogą švietimo klausimais su tų moksleivių šeimomis, romų bendruomene ir visomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad maži mokyklą lankančiųjų, dideli mokyklos nelankančiųjų skaičiai ir prasti mokymosi rezultatai gali rodyti, jog moksleiviai ir tėvai ne visuomet žino apie išsilavinimo svarbą; kiti aktualūs veiksniai gali būti šie: nepakankami ištekliai, sveikatos problemos, kokybiško švietimo vietoje ar prieinamo transporto į mokyklą nebuvimas, standartų neatitinkantys būstai ir drabužiai, dėl kurių neįmanoma lankyti mokyklos, neįtraukiantis klimatas mokykloje ir segreguotos mokyklos, tinkamai neparengiančios konkurencijai darbo rinkoje; taigi pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama skatinti romų moksleivius lankyti mokyklą, ir svarbu palaikyti nuolatinį dialogą švietimo klausimais su tų moksleivių šeimomis, romų bendruomene ir visomis suinteresuotosiomis šalimis;

| 87. | pabrėžia, kad masinis ir profesionalų sportas gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant romų tautybės gyventojų įtrauktį; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad masinis ir profesionalų sportas gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant romų tautybės gyventojų įtrauktį;

| 88. | pritaria, jog reikia skatinti mokytojų mokymo programas, kuriose ugdomi mokytojų gebėjimai dirbti su romų kilmės vaikais ir jaunuoliais, jų tėvais ir romų tarpininkais dirbančiais žmonėmis, ypač pradinėse mokyklose, taip siekiant skatinti romus lankyti mokyklą; |
| --- | --- |

88.

pritaria, jog reikia skatinti mokytojų mokymo programas, kuriose ugdomi mokytojų gebėjimai dirbti su romų kilmės vaikais ir jaunuoliais, jų tėvais ir romų tarpininkais dirbančiais žmonėmis, ypač pradinėse mokyklose, taip siekiant skatinti romus lankyti mokyklą;

| 89. | siūlo taikyti skirtingus požiūrius į švietimo integraciją vaikams iš romų šeimų, norinčių gyventi vienoje vietoje, pavyzdžiui, kontroliuojant, kaip vaikai lanko mokyklą, ir vaikams tų šeimų, kurios nori išlaikyti klajoklišką gyvenimo būdą, sudarant sąlygas lankyti mokyklą romų stovyklavietėse; |
| --- | --- |

89.

siūlo taikyti skirtingus požiūrius į švietimo integraciją vaikams iš romų šeimų, norinčių gyventi vienoje vietoje, pavyzdžiui, kontroliuojant, kaip vaikai lanko mokyklą, ir vaikams tų šeimų, kurios nori išlaikyti klajoklišką gyvenimo būdą, sudarant sąlygas lankyti mokyklą romų stovyklavietėse;

| 90. | pabrėžia judumo, mokymosi visą gyvenimą, profesinio mokymo ir tęstinio mokymo programų svarbą siekiant užtikrinti romų bendruomenių jaunimo ir suaugusiųjų įtrauktį ir jų galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia judumo, mokymosi visą gyvenimą, profesinio mokymo ir tęstinio mokymo programų svarbą siekiant užtikrinti romų bendruomenių jaunimo ir suaugusiųjų įtrauktį ir jų galimybes patekti į darbo rinką;

| 91. | mano, jog reikia plėsti mokymo darbo vietoje sistemą, kad būtų sudarytos sąlygos įgyti daug būtinų įgūdžių ir gebėjimų; |
| --- | --- |

91.

mano, jog reikia plėsti mokymo darbo vietoje sistemą, kad būtų sudarytos sąlygos įgyti daug būtinų įgūdžių ir gebėjimų;

| 92. | mano, jog būtina mokymo pasiūlą suderinti su paklausa darbo rinkoje, todėl ragina parengti nacionalines ir regionų vidutinės trukmės darbo jėgos paklausos prognozes; |
| --- | --- |

92.

mano, jog būtina mokymo pasiūlą suderinti su paklausa darbo rinkoje, todėl ragina parengti nacionalines ir regionų vidutinės trukmės darbo jėgos paklausos prognozes;

| 93. | ragina Komisiją sukurti ir įgyvendinti bendras ES institucijų, valstybių narių ir romų bendruomenių lyderių sistemas, skirtas valstybėse narėse įgyvendinamoms programoms ir projektams stebėti; |
| --- | --- |

93.

ragina Komisiją sukurti ir įgyvendinti bendras ES institucijų, valstybių narių ir romų bendruomenių lyderių sistemas, skirtas valstybėse narėse įgyvendinamoms programoms ir projektams stebėti;

| 94. | romų kultūrą laiko neatskiriama Europos kultūros mozaikos dalimi; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant skatinti romų ir jų gyvenimo būdo supratimą svarbiausia priemonė yra europiečių informuotumo apie romų paveldą, tradicijas ir kalbą bei šiuolaikinę romų kultūrą didinimas, ir itin pritaria jų kūrybinės veiklos, kaip pagrindinės kultūrų dialogo dalies, skatinimui ir išsaugojimui; |
| --- | --- |

94.

romų kultūrą laiko neatskiriama Europos kultūros mozaikos dalimi; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant skatinti romų ir jų gyvenimo būdo supratimą svarbiausia priemonė yra europiečių informuotumo apie romų paveldą, tradicijas ir kalbą bei šiuolaikinę romų kultūrą didinimas, ir itin pritaria jų kūrybinės veiklos, kaip pagrindinės kultūrų dialogo dalies, skatinimui ir išsaugojimui;

| 95. | mano, jog romai turėtų švietimo pagalba stengtis pažinti tautų, su kuriomis jie gyvena, papročius ir kultūrą, nes tokiu būdu bus palengvinta jų integracija jų gyvenamosiose vietovėse; |
| --- | --- |

95.

mano, jog romai turėtų švietimo pagalba stengtis pažinti tautų, su kuriomis jie gyvena, papročius ir kultūrą, nes tokiu būdu bus palengvinta jų integracija jų gyvenamosiose vietovėse;

| 96. | mano, kad romų ir ne romų tautybės žmonių savanoriškos ir sporto veiklos skatinimas yra svarbus užtikrinant didesnę socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

96.

mano, kad romų ir ne romų tautybės žmonių savanoriškos ir sporto veiklos skatinimas yra svarbus užtikrinant didesnę socialinę įtrauktį;

| 97. | ragina Komisiją skatinti geriausiąją praktiką ir teigiamus modelius ir patirtį, įgytą įgyvendinant programas, taip pat romų iniciatyvas, siekiant pagerinti požiūrį į romus ir jų įvaizdį ne romų bendruomenėse ir paskatinti romų bendruomenių aktyvų dalyvavimą ir kūrybingą bendradarbiavimą su ES, valstybėmis narėmis ir vietos programomis; |
| --- | --- |

97.

ragina Komisiją skatinti geriausiąją praktiką ir teigiamus modelius ir patirtį, įgytą įgyvendinant programas, taip pat romų iniciatyvas, siekiant pagerinti požiūrį į romus ir jų įvaizdį ne romų bendruomenėse ir paskatinti romų bendruomenių aktyvų dalyvavimą ir kūrybingą bendradarbiavimą su ES, valstybėmis narėmis ir vietos programomis;

| 98. | ragina visose valdymo lygmenyse geriau numatyti ir naudoti esamas ES lėšas, skirtas romų užimtumo, švietimo ir kultūros skatinimui; |
| --- | --- |

98.

ragina visose valdymo lygmenyse geriau numatyti ir naudoti esamas ES lėšas, skirtas romų užimtumo, švietimo ir kultūros skatinimui;

| 99. | rekomenduoja būsimą ES romų mažumos politiką grįsti diferencijuotu požiūriu atsižvelgiant į skirtingų valstybių narių ypatybes ir susijusių bendruomenių specifiką; |
| --- | --- |

99.

rekomenduoja būsimą ES romų mažumos politiką grįsti diferencijuotu požiūriu atsižvelgiant į skirtingų valstybių narių ypatybes ir susijusių bendruomenių specifiką;

| 100. | atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu griežčiau tikrinti, kaip naudojamos romų įtraukčiai skirtos ES lėšos; |
| --- | --- |

100.

atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu griežčiau tikrinti, kaip naudojamos romų įtraukčiai skirtos ES lėšos;

| 101. | mano, jog būtų naudingas valstybių narių, pasiekusių gerų rezultatų romų įtraukties srityje, dalijimasis patirtimi ir gerąja praktika su tomis valstybėmis, kurios dar turi šią problemą; |
| --- | --- |

101.

mano, jog būtų naudingas valstybių narių, pasiekusių gerų rezultatų romų įtraukties srityje, dalijimasis patirtimi ir gerąja praktika su tomis valstybėmis, kurios dar turi šią problemą;

| 102. | pripažįsta, kad sudėtingas kanceliarinis darbas gali būti kliūtis projektų rengėjams; pabrėžia, kad reikia paspartinti su paramos suteikimo procedūrų supaprastinimu susijusį darbą; pabrėžia, kad šioje srityje nepakankamai panaudojamos Europos lėšos; |
| --- | --- |

102.

pripažįsta, kad sudėtingas kanceliarinis darbas gali būti kliūtis projektų rengėjams; pabrėžia, kad reikia paspartinti su paramos suteikimo procedūrų supaprastinimu susijusį darbą; pabrėžia, kad šioje srityje nepakankamai panaudojamos Europos lėšos;

| 103. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

103.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 45 E, 2006 2 23, p. 129.

(2)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 283.

(3)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 428.

(4)  OL C 68 E, 2009 3 21, p. 31.

(5)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 54.

(6)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 60.

(7)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 7.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0312.

(9)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(10)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(11)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(12)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(13)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(14)  OL L 132, 2010 5 29, p. 1.

(15)  IP/10/1097.

(16)  MEMO/10/701, 2010 12 21.

(17)  Pranešimas dėl rasizmo ir ksenofobijos ES valstybėse narėse 2009 m.; Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas, pagrindiniai duomenys: romai 2009 m.; ES piliečių romų, išsikeliančių gyventi į kitas ES valstybes nares, padėtis; romų būsto sąlygos ir Europos Sąjungos keliautojai: lyginamoji ataskaita.

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/131

---

2011 m. kovo 9 d., trečiadienisGlobalizacijos laikotarpio pramonės politika

P7_TA(2011)0093

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2010/2095(INI))

2012/C 199 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVII antraštinės dalies 173 straipsnį (buvęs Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnis), kuriame aptariama ES pramonės politika ir, be kita ko, minimas Sąjungos pramonės konkurencingumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVII antraštinės dalies 173 straipsnį (buvęs Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnis), kuriame aptariama ES pramonės politika ir, be kita ko, minimas Sąjungos pramonės konkurencingumas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 28 d. komunikatą „Integruota globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys – konkurencingumui ir tvarumui“ (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 28 d. komunikatą „Integruota globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys – konkurencingumui ir tvarumui“ (COM(2010)0614),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Bendrijos inovacijų politikos besikeičiančiame pasaulyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Bendrijos inovacijų politikos besikeičiančiame pasaulyje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikatą „Pasirenkime ateičiai. Bendrosios didelio poveikio technologijų strategijos plėtotė ES“ (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikatą „Pasirenkime ateičiai. Bendrosios didelio poveikio technologijų strategijos plėtotė ES“ (COM(2009)0512),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūros: ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūros: ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 ir 15 d. neoficialaus Konkurencingumo tarybos posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 ir 15 d. neoficialaus Konkurencingumo tarybos posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 ir 2 d. Konkurencingumo tarybos 2999-ojo posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 ir 2 d. Konkurencingumo tarybos 2999-ojo posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Komisijos komunikatą „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (COM(2008)0699),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Įmonių ir pramonės GD 2010 m. balandžio 26 d. dokumentą „ES gamybos pramonė. Kokie yra kitų metų uždaviniai ir galimybės?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Įmonių ir pramonės GD 2010 m. balandžio 26 d. dokumentą „ES gamybos pramonė. Kokie yra kitų metų uždaviniai ir galimybės?“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „SVA įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2009)0680), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „SVA įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2009)0680),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (COM(2008)0397),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2008 m. lapkričio mėn. pranešimą „Skatinti aplinkai naudingus naujoviškus verslo modelius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2008 m. lapkričio mėn. pranešimą „Skatinti aplinkai naudingus naujoviškus verslo modelius“,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 4 d. Komisijos komunikatą „Pramonės politikos vidurio laikotarpio peržiūra. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 4 d. Komisijos komunikatą „Pramonės politikos vidurio laikotarpio peržiūra. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2007)0374),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0022/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0022/2011),

| A. | kadangi pasaulinė ekonomikos krizė paveikė Europos pramonę ir apsunkino jos prisitaikymą prie globalizacijos, klimato kaitos, išteklių išsekimo, demografinių pokyčių ir perėjimo į žiniomis ir našumu paremtą pramonę iššūkių, turinčių įtakos pramonės plėtrai, darbo rinkai ir ateities perspektyvoms, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulinė ekonomikos krizė paveikė Europos pramonę ir apsunkino jos prisitaikymą prie globalizacijos, klimato kaitos, išteklių išsekimo, demografinių pokyčių ir perėjimo į žiniomis ir našumu paremtą pramonę iššūkių, turinčių įtakos pramonės plėtrai, darbo rinkai ir ateities perspektyvoms,

| B. | kadangi tam, kad galėtų įveikti krizės padarinius ir spręsti šias problemas, ES reikia tokios pramonės politikos koncepcijos, kurioje būtų suderintas konkurencingumas, tvarumas ir tinkamas darbas ir kuria kartu būtų skatinama ekonomika, didinamas užimtumas, mažinamas aplinkos niokojimas ir gerinama gyvenimo kokybė, |
| --- | --- |

B.

kadangi tam, kad galėtų įveikti krizės padarinius ir spręsti šias problemas, ES reikia tokios pramonės politikos koncepcijos, kurioje būtų suderintas konkurencingumas, tvarumas ir tinkamas darbas ir kuria kartu būtų skatinama ekonomika, didinamas užimtumas, mažinamas aplinkos niokojimas ir gerinama gyvenimo kokybė,

| C. | kadangi pramonės politiką Europoje gali lydėti sėkmė tik tuo atveju, jei ji bus tvirtai susieta tiek su nauja finansų sektoriaus struktūra, kuria skatinamos investicijos ir užkertamas kelias spekuliacijoms, tiek su makroekonomine politika, pagal kurią ES fiskalinė, ekonomikos ir biudžeto politika vykdoma siekiant tvaraus vystymosi ir užimtumo, |
| --- | --- |

C.

kadangi pramonės politiką Europoje gali lydėti sėkmė tik tuo atveju, jei ji bus tvirtai susieta tiek su nauja finansų sektoriaus struktūra, kuria skatinamos investicijos ir užkertamas kelias spekuliacijoms, tiek su makroekonomine politika, pagal kurią ES fiskalinė, ekonomikos ir biudžeto politika vykdoma siekiant tvaraus vystymosi ir užimtumo,

| D. | kadangi kai kurios Europos pramonės šakos dėl nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos nuolat patiria krizę, ypač darbo santykių, aplinkos ir intelektinės bei pramoninės nuosavybės apsaugos srityse, |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurios Europos pramonės šakos dėl nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos nuolat patiria krizę, ypač darbo santykių, aplinkos ir intelektinės bei pramoninės nuosavybės apsaugos srityse,

| E. | kadangi Europos pramonė susiduria su vis didėjančia pasauline pramoninių ir augančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, Indijos ir Brazilijos, konkurencija prieigos prie išteklių, technologinių inovacijų bei kvalifikuotos darbo jėgos srityse, taip pat su kryptinga ir ambicinga šių šalių pramonės ir inovacijų politika, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos pramonė susiduria su vis didėjančia pasauline pramoninių ir augančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, Indijos ir Brazilijos, konkurencija prieigos prie išteklių, technologinių inovacijų bei kvalifikuotos darbo jėgos srityse, taip pat su kryptinga ir ambicinga šių šalių pramonės ir inovacijų politika,

| F. | kadangi ES strategija, skirta skatinti:






  — | didelius ir kvalifikuotus žmogiškuosius išteklius, turinčius didelių kūrybinių galimybių ir aktyviai dalyvaujančius inovacijose ir technologijų plėtroje, |
| --- | --- | --- |

F.

kadangi ES strategija, skirta skatinti:

—

didelius ir kvalifikuotus žmogiškuosius išteklius, turinčius didelių kūrybinių galimybių ir aktyviai dalyvaujančius inovacijose ir technologijų plėtroje,

| — | naujas ir novatoriškas pridėtinę vertę kuriančias technologijas, procesus ir sprendimus, |
| --- | --- |

—

naujas ir novatoriškas pridėtinę vertę kuriančias technologijas, procesus ir sprendimus,

| — | pagal tvaraus vystymosi poreikius vykdomus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, |
| --- | --- |

—

pagal tvaraus vystymosi poreikius vykdomus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą,

| — | efektyviai tiekimo grandinę kokybiškoms prekėms gaminti ir paslaugoms teikti, |
| --- | --- |

—

efektyviai tiekimo grandinę kokybiškoms prekėms gaminti ir paslaugoms teikti,

| — | efektyvesnį gamybos ir valdymo sistemų organizavimą, |
| --- | --- |

—

efektyvesnį gamybos ir valdymo sistemų organizavimą,

| — | apskritai našesnį išteklių naudojimą, dėl kurio mažėja tarša anglies junginiais, |
| --- | --- |

—

apskritai našesnį išteklių naudojimą, dėl kurio mažėja tarša anglies junginiais,

| — | ekonomiškai efektyvius ir tvarius transportavimo būdus, |
| --- | --- |

—

ekonomiškai efektyvius ir tvarius transportavimo būdus,

| — | automatizuotą ir efektyvią logistiką ir aukštos kokybės infrastruktūrą, |
| --- | --- |

—

automatizuotą ir efektyvią logistiką ir aukštos kokybės infrastruktūrą,

| — | sutelktą ir visapusiškai veiksmingą bendrą vidaus rinką, |
| --- | --- |

—

sutelktą ir visapusiškai veiksmingą bendrą vidaus rinką,

| — | vienodas prekybos ryšių su trečiosiomis šalimis sąlygas, |
| --- | --- |

—

vienodas prekybos ryšių su trečiosiomis šalimis sąlygas,

yra vienintelė priemonė siekiant padidinti Europos pramonės tvarumą bei konkurencingumą ir taip išsaugoti jos pirmavimą pasaulyje,

| G. | kadangi dėl besivystančių šalių pramoninės bazės augimo ir dėl didžiųjų konkurenčių, pvz., JAV, Japonijos ir Kinijos, vykdomos veiksmingos ir aktyvios pramonės politikos, kuri remiama didelėmis investicijomis į svarbiausius modernius produktus ir paslaugas, Europos pramonės pasauliniam pirmavimui kyla vis didesnis pavojus, labai svarbu išlaikyti ir didinti Europos pramonės konkurencingumą ir išsaugoti jos, kaip tvaraus ekonomikos augimo ir užimtumo Europoje skatintojos, vaidmenį, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl besivystančių šalių pramoninės bazės augimo ir dėl didžiųjų konkurenčių, pvz., JAV, Japonijos ir Kinijos, vykdomos veiksmingos ir aktyvios pramonės politikos, kuri remiama didelėmis investicijomis į svarbiausius modernius produktus ir paslaugas, Europos pramonės pasauliniam pirmavimui kyla vis didesnis pavojus, labai svarbu išlaikyti ir didinti Europos pramonės konkurencingumą ir išsaugoti jos, kaip tvaraus ekonomikos augimo ir užimtumo Europoje skatintojos, vaidmenį,

| H. | kadangi pramonės pažangą įmanoma remti derinant tinkamas bendrąsias sąlygas, protingą, į ateitį orientuotą ir tikslinį reguliavimą bei rinkos skatinimą, paremtą tiksliomis rinkos pokyčių prognozėmis, palaikant pasaulines ekologiškų, tvarių ir naujoviškų gamybos būdų, prekių paskirstymo ir vartojimo tendencijas, |
| --- | --- |

H.

kadangi pramonės pažangą įmanoma remti derinant tinkamas bendrąsias sąlygas, protingą, į ateitį orientuotą ir tikslinį reguliavimą bei rinkos skatinimą, paremtą tiksliomis rinkos pokyčių prognozėmis, palaikant pasaulines ekologiškų, tvarių ir naujoviškų gamybos būdų, prekių paskirstymo ir vartojimo tendencijas,

| I. | kadangi bendra investicijas į pramonę ir paslaugas skatinanti politika turėtų būti makroekonominis ES prioritetas, ypač šiuo krizės laikotarpiu, kai investicinės išlaidos (ypač jų bendras, o ne produktyviai naudojamas kiekis) mažinamos pirmiausia; kadangi valstybės narės, ES ir regionų bei vietos valdžios institucijos turėtų pačios nustatyti tikslus, susijusius su viešosiomis investicijomis (t. y., kokia visų viešųjų išlaidų dalis turėtų būti skiriama investicijoms), taip pat juos nustatyti ir griežto taupymo planuose, |
| --- | --- |

I.

kadangi bendra investicijas į pramonę ir paslaugas skatinanti politika turėtų būti makroekonominis ES prioritetas, ypač šiuo krizės laikotarpiu, kai investicinės išlaidos (ypač jų bendras, o ne produktyviai naudojamas kiekis) mažinamos pirmiausia; kadangi valstybės narės, ES ir regionų bei vietos valdžios institucijos turėtų pačios nustatyti tikslus, susijusius su viešosiomis investicijomis (t. y., kokia visų viešųjų išlaidų dalis turėtų būti skiriama investicijoms), taip pat juos nustatyti ir griežto taupymo planuose,

| J. | kadangi ambicingos ES pramonės politikos pagrindas turi būti stipri vidaus rinka tiek ES vidaus, tiek išorės aspektų atžvilgiu; kadangi, atsižvelgiant į tai, būtina derinti visas pramonės politikos priemones (pvz., mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politiką, regioninę politiką, konkurencingumo politiką, reguliavimo suvienodinimo ir prekybos politiką) siekiant išnaudoti globalizacijos galimybes ir spręsti dėl jos kylančias problemas, |
| --- | --- |

J.

kadangi ambicingos ES pramonės politikos pagrindas turi būti stipri vidaus rinka tiek ES vidaus, tiek išorės aspektų atžvilgiu; kadangi, atsižvelgiant į tai, būtina derinti visas pramonės politikos priemones (pvz., mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politiką, regioninę politiką, konkurencingumo politiką, reguliavimo suvienodinimo ir prekybos politiką) siekiant išnaudoti globalizacijos galimybes ir spręsti dėl jos kylančias problemas,

| K. | kadangi nustatyta, kad Europoje pramonė nyksta, ir dėl šios priežasties bei dėl plintančios globalizacijos ir didelės konkurencijos su greitai besivystančiomis šalimis mūsų technologinei ir ekonominei padėčiai gresia pavojus, |
| --- | --- |

K.

kadangi nustatyta, kad Europoje pramonė nyksta, ir dėl šios priežasties bei dėl plintančios globalizacijos ir didelės konkurencijos su greitai besivystančiomis šalimis mūsų technologinei ir ekonominei padėčiai gresia pavojus,

| L. | kadangi reikia gerokai sumažinti įmonėms užkrautą biurokratinę naštą ir remiantis geresnės teisėkūros principais supaprastinti jų teisinę ir reguliavimo aplinką, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia gerokai sumažinti įmonėms užkrautą biurokratinę naštą ir remiantis geresnės teisėkūros principais supaprastinti jų teisinę ir reguliavimo aplinką,

| M. | kadangi pasauliniai žaliavų ir išteklių poreikiai nuolat auga ir dėlto kyla nerimas dėl galimų tiekimo sutrikimų, |
| --- | --- |

M.

kadangi pasauliniai žaliavų ir išteklių poreikiai nuolat auga ir dėlto kyla nerimas dėl galimų tiekimo sutrikimų,

| N. | kadangi, remiantis Vokietijos statistikos tarnybos duomenimis, iki 45 proc. visos gaminio kainos sudaro išlaidos medžiagoms, taigi labai svarbu, kad Europos pramonėje būtų racionaliai naudojamos žaliavos ir našiai vartojama energija, |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis Vokietijos statistikos tarnybos duomenimis, iki 45 proc. visos gaminio kainos sudaro išlaidos medžiagoms, taigi labai svarbu, kad Europos pramonėje būtų racionaliai naudojamos žaliavos ir našiai vartojama energija,

| O. | kadangi nepaisant kai kurių valstybių narių pasiektų rezultatų ES prarado dalį rinkos; kadangi ES neužima tos vietos, kuri jai turėtų tekti aukštųjų technologijų sektoriuje, ypač naujų informacinių ir ryšių technologijų (NIRT) srityje (JAV šioje srityje sukuriama 13 proc. pridėtinės vertės, ES – 5 proc.); kadangi ES gamybos pramonės našumo augimo tempai mažėja, |
| --- | --- |

O.

kadangi nepaisant kai kurių valstybių narių pasiektų rezultatų ES prarado dalį rinkos; kadangi ES neužima tos vietos, kuri jai turėtų tekti aukštųjų technologijų sektoriuje, ypač naujų informacinių ir ryšių technologijų (NIRT) srityje (JAV šioje srityje sukuriama 13 proc. pridėtinės vertės, ES – 5 proc.); kadangi ES gamybos pramonės našumo augimo tempai mažėja,

| P. | kadangi gamybos pramonė yra pagrindinis tiek pačios pramonės, tiek kitų ekonomijos sektorių našumo didėjimo šaltinis ir kadangi pramonės inovacijos yra vienas iš svarbiausių veiksnių, skatinančių naujų paslaugų plėtrą, taigi ir ilgalaikį augimą, ypač atsižvelgiant į ES demografines tendencijas, |
| --- | --- |

P.

kadangi gamybos pramonė yra pagrindinis tiek pačios pramonės, tiek kitų ekonomijos sektorių našumo didėjimo šaltinis ir kadangi pramonės inovacijos yra vienas iš svarbiausių veiksnių, skatinančių naujų paslaugų plėtrą, taigi ir ilgalaikį augimą, ypač atsižvelgiant į ES demografines tendencijas,

| Q. | kadangi pramonė sudaro esminę ES ekonomikos dalį, nes joje sukuriama 37 proc. ES BVP (skaičiuojant kartu su susijusiomis paslaugomis), išleidžiama 80 proc. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirtų lėšų ir pagaminama 75 proc. eksporto, |
| --- | --- |

Q.

kadangi pramonė sudaro esminę ES ekonomikos dalį, nes joje sukuriama 37 proc. ES BVP (skaičiuojant kartu su susijusiomis paslaugomis), išleidžiama 80 proc. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirtų lėšų ir pagaminama 75 proc. eksporto,

| R. | kadangi tradicinės ES pramonės šakos yra svarbios ir šiose šakose sukauptos žinios turi būti veiksmingai naudojamos, |
| --- | --- |

R.

kadangi tradicinės ES pramonės šakos yra svarbios ir šiose šakose sukauptos žinios turi būti veiksmingai naudojamos,

| S. | kadangi mūsų tarptautinės konkurentės, pvz., Jungtinės Valstijos ir Azijos šalys, pradėjo vykdyti aktyvią pramonės politiką, paremtą didelio masto investicijomis į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą svarbiausiuose sektoriuose, |
| --- | --- |

S.

kadangi mūsų tarptautinės konkurentės, pvz., Jungtinės Valstijos ir Azijos šalys, pradėjo vykdyti aktyvią pramonės politiką, paremtą didelio masto investicijomis į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą svarbiausiuose sektoriuose,

Naujas požiūris į tvarią pramonės politiką

| 1. | palankiai vertina tai, kad Komisija strategijoje „Europa 2020 m.“ ir komunikate dėl integruotos ES pramonės politikos pagaliau pripažino gyvybingos pramoninės, o ypač gamybos pramonės, bazės svarbą tvariam ekonomikos augimui ir užimtumui Europoje ir įsipareigojo vykdyti socialinės rinkos ekonomikos principu pagrįstą integruotą pramonės politiką; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Komisija strategijoje „Europa 2020 m.“ ir komunikate dėl integruotos ES pramonės politikos pagaliau pripažino gyvybingos pramoninės, o ypač gamybos pramonės, bazės svarbą tvariam ekonomikos augimui ir užimtumui Europoje ir įsipareigojo vykdyti socialinės rinkos ekonomikos principu pagrįstą integruotą pramonės politiką;

| 2. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl integruotos pramonės politikos ir pažymi, kad jame siūloma atkurti ES pramonės konkurencingumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl pasaulyje kylančių problemų svarbu, jog Europos pramonės atkūrimo pagrindas būtų našus energijos ir išteklių vartojimas, jei ketinama išlaikyti Europos pramonės konkurencingumą ir ateityje; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl integruotos pramonės politikos ir pažymi, kad jame siūloma atkurti ES pramonės konkurencingumą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl pasaulyje kylančių problemų svarbu, jog Europos pramonės atkūrimo pagrindas būtų našus energijos ir išteklių vartojimas, jei ketinama išlaikyti Europos pramonės konkurencingumą ir ateityje;

| 3. | pabrėžia, kad įvairios Komisijos siūlomos priemonės turi išlikti įperkamos vartotojams, ypač dabartiniu laikotarpiu, kai Europos, ypač naujųjų valstybių narių, ekonomika dar nėra visiškai atsigavusi po giliausios per pastaruosius dešimtmečius krizės; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad įvairios Komisijos siūlomos priemonės turi išlikti įperkamos vartotojams, ypač dabartiniu laikotarpiu, kai Europos, ypač naujųjų valstybių narių, ekonomika dar nėra visiškai atsigavusi po giliausios per pastaruosius dešimtmečius krizės;

| 4. | pabrėžia, kad tvarus vystymasis, kaip apibrėžta per 2002 m. Johanesburgo konferenciją, turėtų būti grindžiamas trimis ramsčiais – ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos – ir kad, siekiant konkurencingiausios ekonomikos, pramonės politika turėtų remtis subalansuotu šių veiksnių deriniu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad tvarus vystymasis, kaip apibrėžta per 2002 m. Johanesburgo konferenciją, turėtų būti grindžiamas trimis ramsčiais – ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos – ir kad, siekiant konkurencingiausios ekonomikos, pramonės politika turėtų remtis subalansuotu šių veiksnių deriniu;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ambicingą, ekologiniu požiūriu našią ir ekologišką ES pramonės strategiją siekiant visoje ES teritorijoje atkurti gamybos pajėgumus ir sukurti aukštos kvalifikacijos reikalaujančias ir gerai apmokamas darbo vietas ES; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ambicingą, ekologiniu požiūriu našią ir ekologišką ES pramonės strategiją siekiant visoje ES teritorijoje atkurti gamybos pajėgumus ir sukurti aukštos kvalifikacijos reikalaujančias ir gerai apmokamas darbo vietas ES;

| 6. | pabrėžia, kad reikia ilgalaikio reguliavimo nuspėjamumo ir stabilumo, kuris labai svarbus pramonei planuojant investicijas; ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba parengti išsamią 2020 m. Europos pramonės politikos strategiją, kuria siekiama konkurencingos bei tvarios pramonės ir kurioje nustatomos, pvz., energijos ir išteklių naudojimo našumo, gairės, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, užimtumas ir sykiu klestėjimas Europoje; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra pateikta konkrečių pasiūlymų; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia ilgalaikio reguliavimo nuspėjamumo ir stabilumo, kuris labai svarbus pramonei planuojant investicijas; ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba parengti išsamią 2020 m. Europos pramonės politikos strategiją, kuria siekiama konkurencingos bei tvarios pramonės ir kurioje nustatomos, pvz., energijos ir išteklių naudojimo našumo, gairės, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, užimtumas ir sykiu klestėjimas Europoje; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra pateikta konkrečių pasiūlymų;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, atliekant šiuo metu svarstomus ES sutarčių pakeitimus, nustatant Europos centrinio banko tikslus užimtumui būtų skiriama tokia pat vieta kaip ir kovai su infliacija; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, atliekant šiuo metu svarstomus ES sutarčių pakeitimus, nustatant Europos centrinio banko tikslus užimtumui būtų skiriama tokia pat vieta kaip ir kovai su infliacija;

| 8. | pabrėžia, kad vystymasis neįmanomas be tvirtos ir stiprios pramoninės bazės; mano, kad vystymasis gali būti naudingas siekiant kurti daugiau darbo vietų ir apsaugoti piliečių pragyvenimo lygį; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad vystymasis neįmanomas be tvirtos ir stiprios pramoninės bazės; mano, kad vystymasis gali būti naudingas siekiant kurti daugiau darbo vietų ir apsaugoti piliečių pragyvenimo lygį;

| 9. | ragina valdžios institucijas mažinti biurokratinę naštą, vengti procedūrų dubliavimo ir padidinti bylų tvarkymo terminų skaidrumą; |
| --- | --- |

9.

ragina valdžios institucijas mažinti biurokratinę naštą, vengti procedūrų dubliavimo ir padidinti bylų tvarkymo terminų skaidrumą;

| 10. | pabrėžia, kad tai bus įmanoma tik sukūrus žiniomis paremtą ir tvirtą pramoninę bazę turinčią pramonę; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tai bus įmanoma tik sukūrus žiniomis paremtą ir tvirtą pramoninę bazę turinčią pramonę;

| 11. | pažymi, kad norint naujosios tvarios pramonės politikos sėkmės būtinas integruotas tarpsektorinis požiūris, kuris būtų paremtas praktiškomis horizontaliosiomis ir sektorių iniciatyvomis, pagrįstas objektyviais ekonominiais argumentais ir kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas daugeliui sektorių svarbiems bendriems didelės įtakos klausimams bei kuris būtų konkrečiai naudingas verslui ir vartotojams Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad norint naujosios tvarios pramonės politikos sėkmės būtinas integruotas tarpsektorinis požiūris, kuris būtų paremtas praktiškomis horizontaliosiomis ir sektorių iniciatyvomis, pagrįstas objektyviais ekonominiais argumentais ir kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas daugeliui sektorių svarbiems bendriems didelės įtakos klausimams bei kuris būtų konkrečiai naudingas verslui ir vartotojams Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;

| 12. | atkreipia dėmesį į energijos ir transporto bei panašių sektorių svarbą Europos pramonės sąnaudų struktūrai; laikosi nuomonės, kad šių sektorių konkurencingumas turi būti toliau didinamas juos privatizuojant; todėl yra įsitikinęs, kad reikia apriboti viešojo finansavimo, teikiamo liberalizuotose rinkose veikiančioms bendrovėms, lygį ir imtis priemonių siekiant, kad būtų laisvai teikiamos visų rūšių transporto paslaugos; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į energijos ir transporto bei panašių sektorių svarbą Europos pramonės sąnaudų struktūrai; laikosi nuomonės, kad šių sektorių konkurencingumas turi būti toliau didinamas juos privatizuojant; todėl yra įsitikinęs, kad reikia apriboti viešojo finansavimo, teikiamo liberalizuotose rinkose veikiančioms bendrovėms, lygį ir imtis priemonių siekiant, kad būtų laisvai teikiamos visų rūšių transporto paslaugos;

| 13. | mano, kad deramai atsižvelgiant į išteklių trūkumo ir išsekimo faktą turi būti nustatytos pagrindinės makroekonominės sąlygos, kuriose Europos pramonė galės klestėti; todėl mano, kad Europa turi siekti ne tik skatinti dabartinį konkurencingumą, bet visų pirma užtikrinti konkurencingumą ateityje; |
| --- | --- |

13.

mano, kad deramai atsižvelgiant į išteklių trūkumo ir išsekimo faktą turi būti nustatytos pagrindinės makroekonominės sąlygos, kuriose Europos pramonė galės klestėti; todėl mano, kad Europa turi siekti ne tik skatinti dabartinį konkurencingumą, bet visų pirma užtikrinti konkurencingumą ateityje;

| 14. | mano, kad ES pramonės strategijoje turėtų būti nustatytos strateginės investicijų sritys ir ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti šiuos prioritetus į būsimą finansinę programą, metinius biudžetus ir ES politiką; |
| --- | --- |

14.

mano, kad ES pramonės strategijoje turėtų būti nustatytos strateginės investicijų sritys ir ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti šiuos prioritetus į būsimą finansinę programą, metinius biudžetus ir ES politiką;

| 15. | mano, kad svarbu patvirtinti integruotą pramonės politiką, pagal kurią visų sričių Europos iniciatyvos papildytų bendrą vystymosi tikslą, o ne jam prieštarautų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad svarbu patvirtinti integruotą pramonės politiką, pagal kurią visų sričių Europos iniciatyvos papildytų bendrą vystymosi tikslą, o ne jam prieštarautų;

| 16. | ragina Komisiją skubiai baigti kurti ES vidaus rinką, nes tai būtina konkurencingos pramonės ir inovacijų sąlyga; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją skubiai baigti kurti ES vidaus rinką, nes tai būtina konkurencingos pramonės ir inovacijų sąlyga;

| 17. | pabrėžia, kad sąžininga konkurencija ir atviros rinkos itin svarbios tam, kad atsirastų naujos ir dinamiškos pramonės šakos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad sąžininga konkurencija ir atviros rinkos itin svarbios tam, kad atsirastų naujos ir dinamiškos pramonės šakos;

| 18. | yra įsitikinęs, kad ne tik viešasis sektorius, bet, visų pirma, privatusis sektorius atliks svarbų vaidmenį investuodamas į restruktūrizavimą ir naujų pramonės sektorių plėtrą, taip užtikrinant darbo vietų kūrimą ir perėjimą prie našiai išteklius naudojančios ir mažai anglies junginių išmetančios ekonomikos; taigi mano, kad siekiant skatinti šias privačias investicijas itin svarbu nustatyti tinkamą teisinę aplinką; |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad ne tik viešasis sektorius, bet, visų pirma, privatusis sektorius atliks svarbų vaidmenį investuodamas į restruktūrizavimą ir naujų pramonės sektorių plėtrą, taip užtikrinant darbo vietų kūrimą ir perėjimą prie našiai išteklius naudojančios ir mažai anglies junginių išmetančios ekonomikos; taigi mano, kad siekiant skatinti šias privačias investicijas itin svarbu nustatyti tinkamą teisinę aplinką;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant naujos, integruotos politikos, reikalingas labai veiksmingas bendradarbiavimas Komisijoje ir įvairių Komisijos politikos krypčių darna; ragina Komisiją šiuo tikslu įsteigti nuolatinę pramonės politikos darbo grupę, kuri būtų atsakinga už dabartinės naujos integruotos Europos pramonės politikos strategijos krypčių ir priemonių derinimą ir pritaikymą bei jų įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad siekiant naujos, integruotos politikos, reikalingas labai veiksmingas bendradarbiavimas Komisijoje ir įvairių Komisijos politikos krypčių darna; ragina Komisiją šiuo tikslu įsteigti nuolatinę pramonės politikos darbo grupę, kuri būtų atsakinga už dabartinės naujos integruotos Europos pramonės politikos strategijos krypčių ir priemonių derinimą ir pritaikymą bei jų įgyvendinimo stebėseną;

| 20. | ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą (konkurencingumo testus) ir ex ante (ex post) vertinimus (tinkamumo patikras) daugiau dėmesio skirti konkurencingumo aspektams ir kuo greičiau įgyvendinti šią esminę išmaniojo reglamentavimo dalį visose Komisijos tarnybose; pabrėžia, kad tvarumas yra svarbus, norint užtikrinti konkurencingumo tęstinumą ir našiai išteklius naudojančią bei mažai anglies junginių išmetančią ekonomiką; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą (konkurencingumo testus) ir ex ante (ex post) vertinimus (tinkamumo patikras) daugiau dėmesio skirti konkurencingumo aspektams ir kuo greičiau įgyvendinti šią esminę išmaniojo reglamentavimo dalį visose Komisijos tarnybose; pabrėžia, kad tvarumas yra svarbus, norint užtikrinti konkurencingumo tęstinumą ir našiai išteklius naudojančią bei mažai anglies junginių išmetančią ekonomiką;

| 21. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga galėtų sukurti konkurencingiausią pramonę pasaulyje, be kita ko:






  — | taikydama naujus kokybės ir veiksmingumo reikalavimus, |
| --- | --- | --- |

21.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga galėtų sukurti konkurencingiausią pramonę pasaulyje, be kita ko:

—

taikydama naujus kokybės ir veiksmingumo reikalavimus,

| — | spartindama naujų produktų patekimą į rinką naudojant aukšto lygio IRT analizės, projektavimo, gamybos ir techninės priežiūros priemones, metodus ir procesus, |
| --- | --- |

—

spartindama naujų produktų patekimą į rinką naudojant aukšto lygio IRT analizės, projektavimo, gamybos ir techninės priežiūros priemones, metodus ir procesus,

| — | palengvindama mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir įrangos sektoriaus vystymąsi tiekimo grandinėje, |
| --- | --- |

—

palengvindama mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir įrangos sektoriaus vystymąsi tiekimo grandinėje,

| — | ryžtingiau stengdamasi užtikrinti teigiamą civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveiką; |
| --- | --- |

—

ryžtingiau stengdamasi užtikrinti teigiamą civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveiką;

| 22. | remia Komisijos iniciatyvą, nurodytą jos komunikato 3 punkte, nuosekliai analizuoti būsimų teisės aktų poveikį pramonės politikai ir įvertinti šių teisės aktų įgyvendinimą, taip pat pabrėžia, kad reikia įtraukti socialinius partnerius ir pasiekti kuo didesnio skaidrumo; |
| --- | --- |

22.

remia Komisijos iniciatyvą, nurodytą jos komunikato 3 punkte, nuosekliai analizuoti būsimų teisės aktų poveikį pramonės politikai ir įvertinti šių teisės aktų įgyvendinimą, taip pat pabrėžia, kad reikia įtraukti socialinius partnerius ir pasiekti kuo didesnio skaidrumo;

| 23. | pabrėžia, kad nauja, tvari ES pramonės politika gali būti veiksminga tik tada, jeigu ji bus vykdoma ją glaudžiai derinant su valstybių narių pramonės politika, ir todėl ragina Komisiją 2011 m. imtis pagal Lisabonos sutarties 173 straipsnio 2 dalį galimų iniciatyvų, pasitelkiant rekomendacijas, rodiklius, geriausių esamų praktikos pavyzdžių ir technologijų mainus ir sklaidą, stebėsenos ir vertinimo procedūras; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad nauja, tvari ES pramonės politika gali būti veiksminga tik tada, jeigu ji bus vykdoma ją glaudžiai derinant su valstybių narių pramonės politika, ir todėl ragina Komisiją 2011 m. imtis pagal Lisabonos sutarties 173 straipsnio 2 dalį galimų iniciatyvų, pasitelkiant rekomendacijas, rodiklius, geriausių esamų praktikos pavyzdžių ir technologijų mainus ir sklaidą, stebėsenos ir vertinimo procedūras;

| 24. | ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba parengti naują sistemą, kurią taikant įvairių valstybių narių bendrovės galėtų ir būtų skatinamos veiksmingiau dirbti kartu nustatydamos ir įgyvendindamos jų pramonės srities prioritetus; mano, kad tai padidins Europoje pagamintų produktų konkurencingumą ir leis geriau reaguoti į kintančias pasaulinės rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu ir Taryba parengti naują sistemą, kurią taikant įvairių valstybių narių bendrovės galėtų ir būtų skatinamos veiksmingiau dirbti kartu nustatydamos ir įgyvendindamos jų pramonės srities prioritetus; mano, kad tai padidins Europoje pagamintų produktų konkurencingumą ir leis geriau reaguoti į kintančias pasaulinės rinkos sąlygas;

| 25. | yra įsitikinęs, kad naujos, tvarios pramonės politikos sėkmė priklauso nuo to, ar bus įtraukti visi suinteresuoti subjektai, įskaitant socialinius partnerius, regionines bei vietos valdžios institucijas, MVĮ atstovus ir pilietinę visuomenę; ragina Komisiją visose srityse ir įgyvendinant visas priemones nustatyti aiškų partnerystės principą; tai taip pat apima ir bendrą numatytos pažangos stebėjimą ir vertinimą, o tuo pačiu ir strategijų, priemonių ir programų peržiūrą; |
| --- | --- |

25.

yra įsitikinęs, kad naujos, tvarios pramonės politikos sėkmė priklauso nuo to, ar bus įtraukti visi suinteresuoti subjektai, įskaitant socialinius partnerius, regionines bei vietos valdžios institucijas, MVĮ atstovus ir pilietinę visuomenę; ragina Komisiją visose srityse ir įgyvendinant visas priemones nustatyti aiškų partnerystės principą; tai taip pat apima ir bendrą numatytos pažangos stebėjimą ir vertinimą, o tuo pačiu ir strategijų, priemonių ir programų peržiūrą;

| 26. | mano, kad globalizacijos erai pritaikytos ES pramonės politikos tikslai gali būti pasiekti tik tuo atveju, jeigu ją įgyvendinant bus atsižvelgta į tai, kokiu mastu Bendrijos politikos kryptys bus pritaikytos ateities iššūkiams, su kuriais susiduria ir ateityje susidurs Europos regionai ir jų vietos pramonė, ir tik tuomet, jei vykdant atitinkamą Europos politiką padidės MVĮ, kurios yra pagrindinė Europos pramonės varomoji jėga, efektyvumas ir konkurencingumas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina toliau regioniniu aspektu analizuoti ekonominių, demografinių, klimato ir energetikos pokyčių poveikį, atsižvelgiant į galimus regionų raidos netolygumus, kuriuos lems šie iššūkiai taip darydami poveikį nuosekliam ES pramonės šakų augimui; pabrėžia, kad regionai atlieka svarbiausią vaidmenį skatinant didesnį pramonės ekologiškumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių vystymą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad globalizacijos erai pritaikytos ES pramonės politikos tikslai gali būti pasiekti tik tuo atveju, jeigu ją įgyvendinant bus atsižvelgta į tai, kokiu mastu Bendrijos politikos kryptys bus pritaikytos ateities iššūkiams, su kuriais susiduria ir ateityje susidurs Europos regionai ir jų vietos pramonė, ir tik tuomet, jei vykdant atitinkamą Europos politiką padidės MVĮ, kurios yra pagrindinė Europos pramonės varomoji jėga, efektyvumas ir konkurencingumas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad būtina toliau regioniniu aspektu analizuoti ekonominių, demografinių, klimato ir energetikos pokyčių poveikį, atsižvelgiant į galimus regionų raidos netolygumus, kuriuos lems šie iššūkiai taip darydami poveikį nuosekliam ES pramonės šakų augimui; pabrėžia, kad regionai atlieka svarbiausią vaidmenį skatinant didesnį pramonės ekologiškumą ir atsinaujinančių energijos šaltinių vystymą;

| 27. | nurodo, kad pramonės politika didele dalimi priklauso nuo ES pramonės apsaugos nuo nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos; |
| --- | --- |

27.

nurodo, kad pramonės politika didele dalimi priklauso nuo ES pramonės apsaugos nuo nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos;

| 28. | ragina Komisiją kuo greičiau parengti išsamų šios strategijos įgyvendinimo stebėsenos tvarkaraštį ir pateikti metinę pažangos ataskaitą; be to, mano, kad Komisijai derėtų kasmet naujai įvertinti šių gairių ir iniciatyvų veiksmingumą, kad būtų galima nustatyti jų įgyvendinimo metu iškilusias problemas, taip pat nustatyti papildomus tikslus, siekiant užtikrinti nuolatinį ES pramonės politikos pažangumą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją kuo greičiau parengti išsamų šios strategijos įgyvendinimo stebėsenos tvarkaraštį ir pateikti metinę pažangos ataskaitą; be to, mano, kad Komisijai derėtų kasmet naujai įvertinti šių gairių ir iniciatyvų veiksmingumą, kad būtų galima nustatyti jų įgyvendinimo metu iškilusias problemas, taip pat nustatyti papildomus tikslus, siekiant užtikrinti nuolatinį ES pramonės politikos pažangumą;

| 29. | nurodo, kad internacionalizacija yra vienas iš pagrindinių įmonių konkurencingumo veiksnių, todėl ragina Komisiją labiau stengtis kiek įmanoma plačiau skleisti įvairiuose paramos verslui tinkluose įgytas žinias, kad internacionalizacijos procese esančios bendrovės galėtų šiomis žiniomis pasinaudoti; |
| --- | --- |

29.

nurodo, kad internacionalizacija yra vienas iš pagrindinių įmonių konkurencingumo veiksnių, todėl ragina Komisiją labiau stengtis kiek įmanoma plačiau skleisti įvairiuose paramos verslui tinkluose įgytas žinias, kad internacionalizacijos procese esančios bendrovės galėtų šiomis žiniomis pasinaudoti;

| 30. | pabrėžia, kad visos Europos masto struktūros ir infrastruktūros, siekiančios apjungti šaltinius ir išteklius, galėtų įgyvendinti pasaulinėje rinkoje konkurencingą Europos masto pramonės modelį; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad visos Europos masto struktūros ir infrastruktūros, siekiančios apjungti šaltinius ir išteklius, galėtų įgyvendinti pasaulinėje rinkoje konkurencingą Europos masto pramonės modelį;

Finansavimas

| 31. | ragina numatyti plataus užmojo finansavimą pramonės politikai ir infrastruktūros objektams (be kita ko, mokslinių tyrimų ir energetikos, telekomunikacijų ir transporto (TEN) infrastruktūrai) – viešosioms paslaugoms, sudarančioms bendrovių veiklos terpę; mano, kad šiuo tikslu itin svarbu išleisti ES obligacijas (euroobligacijas arba projektų obligacijas), kad Sąjunga galėtų finansuoti inovacijas, infrastruktūrą ir reindustrializaciją); |
| --- | --- |

31.

ragina numatyti plataus užmojo finansavimą pramonės politikai ir infrastruktūros objektams (be kita ko, mokslinių tyrimų ir energetikos, telekomunikacijų ir transporto (TEN) infrastruktūrai) – viešosioms paslaugoms, sudarančioms bendrovių veiklos terpę; mano, kad šiuo tikslu itin svarbu išleisti ES obligacijas (euroobligacijas arba projektų obligacijas), kad Sąjunga galėtų finansuoti inovacijas, infrastruktūrą ir reindustrializaciją);

Inovacijos

| 32. | pabrėžia, kad inovacijos yra pagrindinė pramonės politikos ir ekonomikos augimo varomoji jėga ir kad visos inovacijas remiančios iniciatyvos:






  — | turi būti pagrįstos išsamia inovacijos sąvoka, kuri apimtų gaminius ir gamybos sistemas, paslaugas, mokymus, procesus, organizavimą, kokybę, valdymą, sklaidą ir apsaugą, |
| --- | --- | --- |

32.

pabrėžia, kad inovacijos yra pagrindinė pramonės politikos ir ekonomikos augimo varomoji jėga ir kad visos inovacijas remiančios iniciatyvos:

—

turi būti pagrįstos išsamia inovacijos sąvoka, kuri apimtų gaminius ir gamybos sistemas, paslaugas, mokymus, procesus, organizavimą, kokybę, valdymą, sklaidą ir apsaugą,

| — | turi atsižvelgti į trečiosiose šalyse vykdomą politiką ir nustatyti tinkamus kai kurių mūsų vidaus politikos krypčių, pvz., pagal kurias reglamentuojama valstybės pagalbą moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, pakeitimus, |
| --- | --- |

—

turi atsižvelgti į trečiosiose šalyse vykdomą politiką ir nustatyti tinkamus kai kurių mūsų vidaus politikos krypčių, pvz., pagal kurias reglamentuojama valstybės pagalbą moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, pakeitimus,

| — | turi, be kita ko, apimti produktų ir paslaugų projektavimą, gamybą bei sudėtį visoje procesų ir pridėtinės vertės grandinėje, teikiant paramą iki pat etapų prieš patiekiant produktą rinkai, |
| --- | --- |

—

turi, be kita ko, apimti produktų ir paslaugų projektavimą, gamybą bei sudėtį visoje procesų ir pridėtinės vertės grandinėje, teikiant paramą iki pat etapų prieš patiekiant produktą rinkai,

| — | turi būti nešališkos technologijų atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

turi būti nešališkos technologijų atžvilgiu,

| — | turi būti pirmiausiai skirtos aplinkai, kuri būtų palanki bendrovėms investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovaciją, sukurti, numatant efektyvias finansavimo priemones ir didesnį atitinkamų subjektų bendradarbiavimą sektorių viduje ir tarp įvairių sektorių, taip pat vertės grandinėse, mokslinių tyrimų institutuose ir universitetuose, |
| --- | --- |

—

turi būti pirmiausiai skirtos aplinkai, kuri būtų palanki bendrovėms investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovaciją, sukurti, numatant efektyvias finansavimo priemones ir didesnį atitinkamų subjektų bendradarbiavimą sektorių viduje ir tarp įvairių sektorių, taip pat vertės grandinėse, mokslinių tyrimų institutuose ir universitetuose,

| — | turi skirti pagrindinį dėmesį gamybos vaidmeniui inovacijos etape, jei visa pramonės gamyba bus perkelta į kitas pasaulio dalis, žinių gamyba Europoje neteks savo pagrindo ir bus taip pat perkelta, nes teoriškai sukurtos idėjos negali būti iš karto išbandytos praktikoje, |
| --- | --- |

—

turi skirti pagrindinį dėmesį gamybos vaidmeniui inovacijos etape, jei visa pramonės gamyba bus perkelta į kitas pasaulio dalis, žinių gamyba Europoje neteks savo pagrindo ir bus taip pat perkelta, nes teoriškai sukurtos idėjos negali būti iš karto išbandytos praktikoje,

| — | turi skatinti kūrybingumą ir darbuotojais paremtą inovaciją viešosiose ir privačiosiose organizacijose; |
| --- | --- |

—

turi skatinti kūrybingumą ir darbuotojais paremtą inovaciją viešosiose ir privačiosiose organizacijose;

| 33. | pabrėžia, kad reikia aiškiau atskirti mokslinius tyrimus ir inovaciją, nes šios sritys, nors ir glaudžiai susijusios, turi skirtingus tikslus, priemones, intervencijos būdus ir darbo metodus: moksliniai tyrimai, kuriuos įmonės vykdo savo pačių augimo labui, turėtų kurti naujas žinias ir savo prigimtimi turėtų būti bandomieji, nepriklausomi ir susiję su rizika; priešingai, inovacijos tikslas – kurti naujus produktus, naujas paslaugas ir naujus procesus, turinčius tiesioginį poveikį rinkai, visuomenei ir pačių įmonių veiklai; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia aiškiau atskirti mokslinius tyrimus ir inovaciją, nes šios sritys, nors ir glaudžiai susijusios, turi skirtingus tikslus, priemones, intervencijos būdus ir darbo metodus: moksliniai tyrimai, kuriuos įmonės vykdo savo pačių augimo labui, turėtų kurti naujas žinias ir savo prigimtimi turėtų būti bandomieji, nepriklausomi ir susiję su rizika; priešingai, inovacijos tikslas – kurti naujus produktus, naujas paslaugas ir naujus procesus, turinčius tiesioginį poveikį rinkai, visuomenei ir pačių įmonių veiklai;

| 34. | be kita ko, mano, kad kriterijų ir standartų nustatymas pasirodė esąs svarbi inovacijos ir tvaraus konkurencingumo skatinimo varomoji jėga keletoje pramonės sektorių; ragina stiprinti Europos standartizacijos sistemą, taikant priemones, kuriomis skatinamas supaprastinimas, skaidrumas, sąnaudų mažinimas ir suinteresuotų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

34.

be kita ko, mano, kad kriterijų ir standartų nustatymas pasirodė esąs svarbi inovacijos ir tvaraus konkurencingumo skatinimo varomoji jėga keletoje pramonės sektorių; ragina stiprinti Europos standartizacijos sistemą, taikant priemones, kuriomis skatinamas supaprastinimas, skaidrumas, sąnaudų mažinimas ir suinteresuotų subjektų dalyvavimas;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikalingas geresnis valstybių narių veiklos koordinavimas ir glaudesnis įmonių bendradarbiavimas naudojantis verslo grupėms, tinklais ir kompetencijos centrais; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikalingas geresnis valstybių narių veiklos koordinavimas ir glaudesnis įmonių bendradarbiavimas naudojantis verslo grupėms, tinklais ir kompetencijos centrais;

| 36. | pabrėžia, kad ES konkurencingumas labai priklauso nuo inovacinių pajėgumų, mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros įstaigų bei inovacijos ir gamybos procesų sąsajos; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad ES konkurencingumas labai priklauso nuo inovacinių pajėgumų, mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros įstaigų bei inovacijos ir gamybos procesų sąsajos;

| 37. | ragina, kad moksliniams tyrimams, kaip prioritetui, kitą finansavimo laikotarpį po 2013 m. (pagal 8-ąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą), būtų skirta gerokai daugiau lėšų (ES tikslas – 3 proc. BVP moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, 1 proc. BVP viešosiomis lėšomis), kad Europos pramonė išliktų technologinės pažangos priešakyje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu, taigi privačios investicijos būtų veiksmingai naudojamos; nurodo, kad, greta stipriai į inovacijos procesus, vadybą, organizavimą ir darbuotojų dalyvavimą inovacijoje orientuotų mokslinių tyrimų, reikalingi pagrindinių technologijų tyrimai; be to, pabrėžia, kad reikia supaprastinti administracines procedūras ir procedūras, kurių laikantis galima gauti finansavimą; |
| --- | --- |

37.

ragina, kad moksliniams tyrimams, kaip prioritetui, kitą finansavimo laikotarpį po 2013 m. (pagal 8-ąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą), būtų skirta gerokai daugiau lėšų (ES tikslas – 3 proc. BVP moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, 1 proc. BVP viešosiomis lėšomis), kad Europos pramonė išliktų technologinės pažangos priešakyje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu, taigi privačios investicijos būtų veiksmingai naudojamos; nurodo, kad, greta stipriai į inovacijos procesus, vadybą, organizavimą ir darbuotojų dalyvavimą inovacijoje orientuotų mokslinių tyrimų, reikalingi pagrindinių technologijų tyrimai; be to, pabrėžia, kad reikia supaprastinti administracines procedūras ir procedūras, kurių laikantis galima gauti finansavimą;

| 38. | nurodo, kad didėjantys regionų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros potencialo skirtumai yra problema, kuri turi būti sprendžiama ne tik vykdant sanglaudos politiką, bet ir įgyvendinant mokslinių tyrimų bei inovacijų politiką; taigi ragina, papildant moksliniams tyrimams skiriamą finansavimą, perskirstyti toms pačioms veiklos programoms skirtas lėšas, siekiant remti naujoves ir palengvinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą visuomenei skirtuose komercinio pobūdžio produktuose; |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad didėjantys regionų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros potencialo skirtumai yra problema, kuri turi būti sprendžiama ne tik vykdant sanglaudos politiką, bet ir įgyvendinant mokslinių tyrimų bei inovacijų politiką; taigi ragina, papildant moksliniams tyrimams skiriamą finansavimą, perskirstyti toms pačioms veiklos programoms skirtas lėšas, siekiant remti naujoves ir palengvinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą visuomenei skirtuose komercinio pobūdžio produktuose;

| 39. | nurodo, kad ženklus investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MTTP) padidinimas itin svarbus, kad ES pramonė galėtų išlikti lydere technologijų srityje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu atsinaujinančių energijos išteklių ir transporto efektyvumo bei pan. srityse; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant paramos didesnėms privačioms MTTP investicijoms, būtinos veikiančios novatoriškų produktų rinkos ir stabili investicinė aplinka; laikosi nuomonės, kad siekiant geriau išnaudoti privačias investicijas bei paskatinti bendradarbiavimą būtinas didesnis viešasis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimas ir kad aktyvesnio pramonės dalyvavimo būtina sąlyga – viešojo finansavimo procedūrų, ypač ES bendrųjų programų, supaprastinimas; |
| --- | --- |

39.

nurodo, kad ženklus investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MTTP) padidinimas itin svarbus, kad ES pramonė galėtų išlikti lydere technologijų srityje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu atsinaujinančių energijos išteklių ir transporto efektyvumo bei pan. srityse; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant paramos didesnėms privačioms MTTP investicijoms, būtinos veikiančios novatoriškų produktų rinkos ir stabili investicinė aplinka; laikosi nuomonės, kad siekiant geriau išnaudoti privačias investicijas bei paskatinti bendradarbiavimą būtinas didesnis viešasis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimas ir kad aktyvesnio pramonės dalyvavimo būtina sąlyga – viešojo finansavimo procedūrų, ypač ES bendrųjų programų, supaprastinimas;

| 40. | vis dėlto pripažįsta, jog siekiant, kad Europa galėtų pasiekti investicijų lygį, būtiną tam, kad inovacija taptų varomąją ekonominio augimo jėga, privatus sektorius turi didinti savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą; taigi ragina Komisiją ištirti kliūtis, trukdančias Europos įmonėms investuoti tokiu mastu, kuris būtų tolygus trečiųjų šalių įmonių, pvz., JAV, investicijoms, taip pat imtis atitinkamų teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių, kurios laikomos reikalingomis; |
| --- | --- |

40.

vis dėlto pripažįsta, jog siekiant, kad Europa galėtų pasiekti investicijų lygį, būtiną tam, kad inovacija taptų varomąją ekonominio augimo jėga, privatus sektorius turi didinti savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimą; taigi ragina Komisiją ištirti kliūtis, trukdančias Europos įmonėms investuoti tokiu mastu, kuris būtų tolygus trečiųjų šalių įmonių, pvz., JAV, investicijoms, taip pat imtis atitinkamų teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių, kurios laikomos reikalingomis;

| 41. | mano, kad bendros technologijų iniciatyvos (pvz., „Švarus dangus“) yra labai naudingos priemonės nukreipiant valstybių narių, ES ir privataus sektoriaus lėšas novatoriškiems projektams, turintiems stiprų antrinį poveikį; ragina toliau skirti lėšų esamiems projektams, kad juos būtų galima užbaigti, ir mano, kad labai svarbu vystyti naujus projektus perspektyviuose sektoriuose (pvz., biotechnologijų, nanotechnologijų, kosmoso, atsinaujinančių energijos išteklių, naujų transporto priemonių ir naujų medžiagų srityse); |
| --- | --- |

41.

mano, kad bendros technologijų iniciatyvos (pvz., „Švarus dangus“) yra labai naudingos priemonės nukreipiant valstybių narių, ES ir privataus sektoriaus lėšas novatoriškiems projektams, turintiems stiprų antrinį poveikį; ragina toliau skirti lėšų esamiems projektams, kad juos būtų galima užbaigti, ir mano, kad labai svarbu vystyti naujus projektus perspektyviuose sektoriuose (pvz., biotechnologijų, nanotechnologijų, kosmoso, atsinaujinančių energijos išteklių, naujų transporto priemonių ir naujų medžiagų srityse);

| 42. | ragina nuosekliai naudoti ir stiprinti esamas mokslines ir technologines kvalifikacijas valstybėse narėse, ypač didelio poveikio technologijų (angl. key enabling technologies) srityje; |
| --- | --- |

42.

ragina nuosekliai naudoti ir stiprinti esamas mokslines ir technologines kvalifikacijas valstybėse narėse, ypač didelio poveikio technologijų (angl. key enabling technologies) srityje;

| 43. | teigiamai vertina tai, kad įsteigta aukšto lygio ekspertų grupė didelio poveikio technologijoms (DPT) skirtai bendrai ilgalaikei strategijai ir veiksmų planui parengti, kad būtų galima visapusiškai išnaudoti DPT galimybes; |
| --- | --- |

43.

teigiamai vertina tai, kad įsteigta aukšto lygio ekspertų grupė didelio poveikio technologijoms (DPT) skirtai bendrai ilgalaikei strategijai ir veiksmų planui parengti, kad būtų galima visapusiškai išnaudoti DPT galimybes;

| 44. | atkreipia dėmesį į Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (angl. RSFF), kaip svarbios Europos investicijų banko teikiamo moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms skirto finansavimo formos, sėkmę; primygtinai ragina Komisiją didelio rizikingumo novatoriškiems projektams ir projektams, kuriuose dalyvauja tinkamos MVĮ, skirti žymiai daugiau lėšų, be kita ko, numatant nuolat papildomą inovacijų finansavimą iš ERPF išteklių, taip pat skatinti šiems projektams skirtas tiesiogines privačias investicijas ir novatoriškas jų finansavimo priemones; be to, pabrėžia, kad svarbu mažinant biurokratinę naštą didinti MVĮ prieigą prie inovacijos programų; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (angl. RSFF), kaip svarbios Europos investicijų banko teikiamo moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms skirto finansavimo formos, sėkmę; primygtinai ragina Komisiją didelio rizikingumo novatoriškiems projektams ir projektams, kuriuose dalyvauja tinkamos MVĮ, skirti žymiai daugiau lėšų, be kita ko, numatant nuolat papildomą inovacijų finansavimą iš ERPF išteklių, taip pat skatinti šiems projektams skirtas tiesiogines privačias investicijas ir novatoriškas jų finansavimo priemones; be to, pabrėžia, kad svarbu mažinant biurokratinę naštą didinti MVĮ prieigą prie inovacijos programų;

| 45. | yra susirūpinęs dėl to, kad įmonės neaktyviai naudojasi struktūrinių fondų lėšomis, kad galėtų finansuoti novatoriškus projektus; mano, kad administruojančios institucijos turėtų sutelkti pastangas siekdamos geriau informuoti įmones apie veiklos programas ir suteikti joms visą reikalingą pagalbą jų projektams vykdyti; |
| --- | --- |

45.

yra susirūpinęs dėl to, kad įmonės neaktyviai naudojasi struktūrinių fondų lėšomis, kad galėtų finansuoti novatoriškus projektus; mano, kad administruojančios institucijos turėtų sutelkti pastangas siekdamos geriau informuoti įmones apie veiklos programas ir suteikti joms visą reikalingą pagalbą jų projektams vykdyti;

| 46. | ragina Komisiją surinkti duomenis apie geriausią esamų ir planuojamų finansavimo sistemų, fiskalinių priemonių ir finansinių paskatų, skirtų inovacijai skatinti, praktiką, taip pat ragina kasmet atnaujinti informaciją apie šias priemones ir įvertinti jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją surinkti duomenis apie geriausią esamų ir planuojamų finansavimo sistemų, fiskalinių priemonių ir finansinių paskatų, skirtų inovacijai skatinti, praktiką, taip pat ragina kasmet atnaujinti informaciją apie šias priemones ir įvertinti jų veiksmingumą;

| 47. | ragina apsvarstyti galimybę numatyti naujas, alternatyvias priemones ES įmonėms, ypač MVĮ, skiriamo finansavimo stygiaus problemai spręsti; mano, kad tokios priemonės turi:






  — | būti paremtos viešojo ir privataus sektorių partnerystėmis, padalinančioms riziką privatiems ir viešiesiems investuotojams, |
| --- | --- | --- |

47.

ragina apsvarstyti galimybę numatyti naujas, alternatyvias priemones ES įmonėms, ypač MVĮ, skiriamo finansavimo stygiaus problemai spręsti; mano, kad tokios priemonės turi:

—

būti paremtos viešojo ir privataus sektorių partnerystėmis, padalinančioms riziką privatiems ir viešiesiems investuotojams,

| — | užtikrinti, kad viešosios investicijos turėtų kuo didesnį sverto poveikį, t. y. jos turi paskatinti dideles privačias investicijas, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad viešosios investicijos turėtų kuo didesnį sverto poveikį, t. y. jos turi paskatinti dideles privačias investicijas,

| — | atsižvelgti į novatoriškų MVĮ, kurios neturi nuosavo kapitalo ar turto, kuris reikalingas siekiant gauti finansavimą skolinantis, specifinius poreikius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į novatoriškų MVĮ, kurios neturi nuosavo kapitalo ar turto, kuris reikalingas siekiant gauti finansavimą skolinantis, specifinius poreikius,

| — | skatinti Europos mokslinių tyrimų rezultatų komercinį naudojimą ir technologijų perdavimą MVĮ, taip pat |
| --- | --- |

—

skatinti Europos mokslinių tyrimų rezultatų komercinį naudojimą ir technologijų perdavimą MVĮ, taip pat

| — | remti Europos investicijų banko veiksmus, |
| --- | --- |

—

remti Europos investicijų banko veiksmus,

be to, jos turi būti taikomos šių priemonių pavidalu:

| — | per Europos inovacijų finansavimo fondą (EIFF), kurio vaidmuo būtų rizikingų kapitalo investicijų principu teikiamos investicijos įmonės veiklos pradžios ir vystymo etapams, |
| --- | --- |

—

per Europos inovacijų finansavimo fondą (EIFF), kurio vaidmuo būtų rizikingų kapitalo investicijų principu teikiamos investicijos įmonės veiklos pradžios ir vystymo etapams,

| — | per Europos patentų fondą, skirtą palengvinti technologijų perdavimą iš mokslinių tyrimų centrų į įmones, ypač novatoriškas MVĮ, |
| --- | --- |

—

per Europos patentų fondą, skirtą palengvinti technologijų perdavimą iš mokslinių tyrimų centrų į įmones, ypač novatoriškas MVĮ,

| — | per palankesnėmis nei rinkos sąlygomis teikiamas paskolas; |
| --- | --- |

—

per palankesnėmis nei rinkos sąlygomis teikiamas paskolas;

| 48. | pripažįsta, kad ES problema – mažiau jaunų pirmaujančių naujovių kūrėjų didelio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros intensyvumo sektoriuose, ypač biotechnologijų ir interneto srityse; taigi pabrėžia poreikį skatinti jų vystymąsi šalinant naujuose sektoriuose jiems kylančias specifines kliūtis, taip pat atidžiai stebint naujas novatoriškas rinkas, pritaikant politikos priemonių derinį jų specifiniams poreikiams; |
| --- | --- |

48.

pripažįsta, kad ES problema – mažiau jaunų pirmaujančių naujovių kūrėjų didelio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros intensyvumo sektoriuose, ypač biotechnologijų ir interneto srityse; taigi pabrėžia poreikį skatinti jų vystymąsi šalinant naujuose sektoriuose jiems kylančias specifines kliūtis, taip pat atidžiai stebint naujas novatoriškas rinkas, pritaikant politikos priemonių derinį jų specifiniams poreikiams;

| 49. | ragina Komisiją sukurti įmonėms palankią aplinką veiklos pradžios ir papildomos veiklos pradžios etapais, teikiant konkrečiam atvejui priderintas paslaugas, kurios leistų jauniems verslininkams įveikti kliūtis, tradiciškai trukdančias užsiimti nauja produktyvia veikla (infrastruktūros kliūtis, prieigos prie informacijos, paslaugų kainos, intelektinės nuosavybės valdymo problemas); |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją sukurti įmonėms palankią aplinką veiklos pradžios ir papildomos veiklos pradžios etapais, teikiant konkrečiam atvejui priderintas paslaugas, kurios leistų jauniems verslininkams įveikti kliūtis, tradiciškai trukdančias užsiimti nauja produktyvia veikla (infrastruktūros kliūtis, prieigos prie informacijos, paslaugų kainos, intelektinės nuosavybės valdymo problemas);

| 50. | be to, ragina ES reaguoti į Europos rizikingų kapitalo investicijų rinkos susiskaidymą pasiūlant ES planą dėl Europos masto fondų steigimo; |
| --- | --- |

50.

be to, ragina ES reaguoti į Europos rizikingų kapitalo investicijų rinkos susiskaidymą pasiūlant ES planą dėl Europos masto fondų steigimo;

| 51. | pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovacijas galėtų būti skiriamos taikant nacionalines mokestines paskatas ir užtikrinant prieigą prie specializuoto finansavimo, pvz., rizikos kapitalo; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei inovacijas galėtų būti skiriamos taikant nacionalines mokestines paskatas ir užtikrinant prieigą prie specializuoto finansavimo, pvz., rizikos kapitalo;

| 52. | ragina ir toliau skatinti tvaraus vystymosi technologijas, kaip tai buvo pradėta daryti pagal Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ATVP), tarpusavyje susiejant mokslinių tyrimų, aplinkosaugos ir ekonomines strategijas, taip pat ragina numatyti plataus užmojo planą, kuris pratęstų ATVP ir kurį įgyvendinant būtų sujungtos mokslinių tyrimų, švietimo, mokymo ir pramonės pastangos, taip pat ragina skirti pakankamai finansinių išteklių jo įgyvendinimui; pabrėžia, kad reikia didinti lėšas, skirtas Strateginiam energetikos technologijų planui (SET planui); |
| --- | --- |

52.

ragina ir toliau skatinti tvaraus vystymosi technologijas, kaip tai buvo pradėta daryti pagal Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ATVP), tarpusavyje susiejant mokslinių tyrimų, aplinkosaugos ir ekonomines strategijas, taip pat ragina numatyti plataus užmojo planą, kuris pratęstų ATVP ir kurį įgyvendinant būtų sujungtos mokslinių tyrimų, švietimo, mokymo ir pramonės pastangos, taip pat ragina skirti pakankamai finansinių išteklių jo įgyvendinimui; pabrėžia, kad reikia didinti lėšas, skirtas Strateginiam energetikos technologijų planui (SET planui);

| 53. | ragina pramonę dalyvauti diegiant ekologines inovacijas siekiant sukurti daugiau darbo vietų; todėl pažymi, kad norint sėkmingai strategiją, kuria siekiama plėtoti išteklių požiūriu veiksmingą ekonomiką ir tvarios pramonės šakas, bus itin svarbu informuoti verslininkus apie naujas verslo galimybes; |
| --- | --- |

53.

ragina pramonę dalyvauti diegiant ekologines inovacijas siekiant sukurti daugiau darbo vietų; todėl pažymi, kad norint sėkmingai strategiją, kuria siekiama plėtoti išteklių požiūriu veiksmingą ekonomiką ir tvarios pramonės šakas, bus itin svarbu informuoti verslininkus apie naujas verslo galimybes;

| 54. | siūlo taip pat apsvarstyti kitas galimas finansavimo, skirto novatoriškoms technologijoms vystyti, formas sutelkiant įvairius skirtingų lygmenų (Europos, nacionalinio ir vietos) suinteresuotus subjektus, taip pat pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, įskaitant viešojo ir privataus sektorių partnerystes ir rizikingų kapitalo investicijų subjektus; |
| --- | --- |

54.

siūlo taip pat apsvarstyti kitas galimas finansavimo, skirto novatoriškoms technologijoms vystyti, formas sutelkiant įvairius skirtingų lygmenų (Europos, nacionalinio ir vietos) suinteresuotus subjektus, taip pat pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, įskaitant viešojo ir privataus sektorių partnerystes ir rizikingų kapitalo investicijų subjektus;

| 55. | ragina ypatingą dėmesį skirti paramai inovacijoms, kurias atliekant našiai ir tvariai naudojamos žaliavos; |
| --- | --- |

55.

ragina ypatingą dėmesį skirti paramai inovacijoms, kurias atliekant našiai ir tvariai naudojamos žaliavos;

| 56. | primena, kad viešieji pirkimai Europos Sąjungoje sudaro 17 proc. BVP, atlieka svarbų vaidmenį Europos bendrojoje rinkoje ir skatina inovacijas; pažymi, kad valstybės konkurentės, tokios kaip Kinija ir JAV, yra užsibrėžusios ambicingus tikslus per viešuosius pirkimus įsigyti naujoviškų ir ekologiškų prekių; ragina valstybes nares ir Komisiją reikiamais atvejais supaprastinti ir tobulinti ES viešųjų pirkimų taisykles, kartu laikantis taisyklių dėl skaidrumo, nešališkumo ir nediskriminavimo; ragina Komisiją teikti informaciją apie esamas galimybes į kvietimą teikti paraiškas pagal dabartines ES viešųjų pirkimų taisykles įtraukti novatoriškus ir tvarius kriterijus pagal strategiją „2020 m. Europa“, taip pat skatinti šių galimybių išnaudojimą; pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti prieigos prie išorės viešųjų pirkimų rinkų abipusiškumą, kad ES įmonės galėtų sąžiningomis sąlygomis konkuruoti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

56.

primena, kad viešieji pirkimai Europos Sąjungoje sudaro 17 proc. BVP, atlieka svarbų vaidmenį Europos bendrojoje rinkoje ir skatina inovacijas; pažymi, kad valstybės konkurentės, tokios kaip Kinija ir JAV, yra užsibrėžusios ambicingus tikslus per viešuosius pirkimus įsigyti naujoviškų ir ekologiškų prekių; ragina valstybes nares ir Komisiją reikiamais atvejais supaprastinti ir tobulinti ES viešųjų pirkimų taisykles, kartu laikantis taisyklių dėl skaidrumo, nešališkumo ir nediskriminavimo; ragina Komisiją teikti informaciją apie esamas galimybes į kvietimą teikti paraiškas pagal dabartines ES viešųjų pirkimų taisykles įtraukti novatoriškus ir tvarius kriterijus pagal strategiją „2020 m. Europa“, taip pat skatinti šių galimybių išnaudojimą; pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti prieigos prie išorės viešųjų pirkimų rinkų abipusiškumą, kad ES įmonės galėtų sąžiningomis sąlygomis konkuruoti tarptautiniu mastu;

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai gali būti lemtingas pradinis postūmis naujoms rinkoms kurti inovacines ir ekologiškas technologijas ir gali taip pat padėti pagerinti viešųjų paslaugų veiksmingumą ir kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti bendravimą su viešosiomis valdžios institucijomis esamų galimybių, susijusių su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, klausimais; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai gali būti lemtingas pradinis postūmis naujoms rinkoms kurti inovacines ir ekologiškas technologijas ir gali taip pat padėti pagerinti viešųjų paslaugų veiksmingumą ir kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti bendravimą su viešosiomis valdžios institucijomis esamų galimybių, susijusių su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, klausimais;

| 58. | mano, kad reikėtų pakankamai įvertinti viešųjų pirkimų svarbą skatinant sukurti inovacinį pramonės pagrindą; taigi ragina valstybes nares išnaudoti visą ikiprekybinių viešųjų pirkimų potencialą kaip inovacijų skatinimo ir MVĮ dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose gerinimo priemonę, kuri padeda nustatyti ir veiksmingai skatinti Europos verslo eksperimentines rinkas; |
| --- | --- |

58.

mano, kad reikėtų pakankamai įvertinti viešųjų pirkimų svarbą skatinant sukurti inovacinį pramonės pagrindą; taigi ragina valstybes nares išnaudoti visą ikiprekybinių viešųjų pirkimų potencialą kaip inovacijų skatinimo ir MVĮ dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose gerinimo priemonę, kuri padeda nustatyti ir veiksmingai skatinti Europos verslo eksperimentines rinkas;

| 59. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią žinių perdavimui iš ES į visas pasaulio šalis, ypač į Kiniją, kuri retai atsako tuo pačiu; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią žinių perdavimui iš ES į visas pasaulio šalis, ypač į Kiniją, kuri retai atsako tuo pačiu;

Ištekliai

| 60. | mano, kad ekonominis augimas gali ir turėtų būti atsietas nuo didesnio išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

60.

mano, kad ekonominis augimas gali ir turėtų būti atsietas nuo didesnio išteklių naudojimo;

| 61. | yra įsitikinęs, kad žymiai efektyvesnis išteklių, pvz., žaliavų, pagalbinių medžiagų ir atsargų, panaudojimas stiprina Europos pramonės konkurencinę padėtį pasaulyje, ir todėl ragina Komisiją remiantis savo komunikatu dėl išteklių naudojimo strategijos (COM(2005)0670) pasiūlyti prioriteto tvarka, priimant veiksmų planą arba, prireikus, direktyvą dėl išteklių našumo, nustatyti plataus užmojo ES išteklių našumo politiką; mano, kad tai apima šiuos aspektus:






  — | aiškios išteklių apibrėžties atsižvelgiant į visus jų aspektus nustatymą, |
| --- | --- | --- |

61.

yra įsitikinęs, kad žymiai efektyvesnis išteklių, pvz., žaliavų, pagalbinių medžiagų ir atsargų, panaudojimas stiprina Europos pramonės konkurencinę padėtį pasaulyje, ir todėl ragina Komisiją remiantis savo komunikatu dėl išteklių naudojimo strategijos (COM(2005)0670) pasiūlyti prioriteto tvarka, priimant veiksmų planą arba, prireikus, direktyvą dėl išteklių našumo, nustatyti plataus užmojo ES išteklių našumo politiką; mano, kad tai apima šiuos aspektus:

—

aiškios išteklių apibrėžties atsižvelgiant į visus jų aspektus nustatymą,

| — | aiškių „nuo lopšio iki lopšio“ modelio rodiklių, skirtų išteklių produktyvumo priežiūrai, parengimą ir, prireikus, tolesnį atitinkamų standartų ir gairių tobulinimą, taip pat naujų metodų prototipų kūrimą, |
| --- | --- |

—

aiškių „nuo lopšio iki lopšio“ modelio rodiklių, skirtų išteklių produktyvumo priežiūrai, parengimą ir, prireikus, tolesnį atitinkamų standartų ir gairių tobulinimą, taip pat naujų metodų prototipų kūrimą,

| — | tikslinių rodiklių ir priemonių, kurios padėtų gerinti ES išteklių produktyvumą, ilgalaikiškumą, pakartotinį panaudojimą, perdirbimą bei pakartotinį apdirbimą, nustatymą, taip pat uždaro ciklo pramoninės gamybos sistemų sukūrimą, |
| --- | --- |

—

tikslinių rodiklių ir priemonių, kurios padėtų gerinti ES išteklių produktyvumą, ilgalaikiškumą, pakartotinį panaudojimą, perdirbimą bei pakartotinį apdirbimą, nustatymą, taip pat uždaro ciklo pramoninės gamybos sistemų sukūrimą,

| — | paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant pagerinti gaminių ir jų sudėtinių medžiagų perdirbimo galimybes, taip pat paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant sukurti uždarus gamybos procesus, užtikrinančius kuo mažesnius atliekų ir sunaudotos energijos srautus, |
| --- | --- |

—

paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant pagerinti gaminių ir jų sudėtinių medžiagų perdirbimo galimybes, taip pat paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai siekiant sukurti uždarus gamybos procesus, užtikrinančius kuo mažesnius atliekų ir sunaudotos energijos srautus,

| — | naujų metodų, pvz., susitarimų dėl išteklių, prototipų vystymą, |
| --- | --- |

—

naujų metodų, pvz., susitarimų dėl išteklių, prototipų vystymą,

| — | geriausių praktinių sprendimų sklaidą ir efektyvaus išteklių naudojimo tinklų, ypač skirtų tiekimo grandinėms ir MVĮ, skatinimą bei efektyvaus produktų, kuriais tobulinamas gamybos procesas, naudojimo agentūras, |
| --- | --- |

—

geriausių praktinių sprendimų sklaidą ir efektyvaus išteklių naudojimo tinklų, ypač skirtų tiekimo grandinėms ir MVĮ, skatinimą bei efektyvaus produktų, kuriais tobulinamas gamybos procesas, naudojimo agentūras,

| — | MVĮ palankaus įmonių tvarumo ataskaitos, kurioje analizuojamas „ekologinis bagažas“ ir taip sutaupoma lėšų bei padidinamas įmonių konkurencingumas, be to, kartu pateikiamos, standartizuojamos savanoriškos aplinkosaugos vadybos sistemos (pvz., ISO 14001 ar EMAS) ir skatinamas jų naudojimas, standarto parengimą, |
| --- | --- |

—

MVĮ palankaus įmonių tvarumo ataskaitos, kurioje analizuojamas „ekologinis bagažas“ ir taip sutaupoma lėšų bei padidinamas įmonių konkurencingumas, be to, kartu pateikiamos, standartizuojamos savanoriškos aplinkosaugos vadybos sistemos (pvz., ISO 14001 ar EMAS) ir skatinamas jų naudojimas, standarto parengimą,

| — | nacionalinių iniciatyvų dėl žaliavų įtraukimą ir atsižvelgimą į jas; |
| --- | --- |

—

nacionalinių iniciatyvų dėl žaliavų įtraukimą ir atsižvelgimą į jas;

| 62. | pabrėžia, kad Europos pramonės vystymosi galimybėms nepaprastai svarbu užtikrinti apsirūpinimo žaliavomis, ypač strateginiais ištekliais ir retaisiais metalais, galimybes, ir todėl ragina Komisiją 2011 m. pirmame pusmetyje pateikti plataus užmojo išsamią žaliavų strategiją, kuri neturėtų apsiriboti svarbiausiomis žaliavomis, nustatytomis ES Komisijos, ir turėtų apimti:






  — | reguliariai atliekamus numatomos žaliavų ir retųjų metalų paklausos, svarbos ir grėsmių tiekimui poveikio (įskaitant galimą stygių, kainų didėjimą ir t. t.), taip pat pasekmių ES ekonomikai apskritai ir verslui konkrečiai vertinimus, nuolat atnaujinant stebimų žaliavų ir retųjų metalų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

62.

pabrėžia, kad Europos pramonės vystymosi galimybėms nepaprastai svarbu užtikrinti apsirūpinimo žaliavomis, ypač strateginiais ištekliais ir retaisiais metalais, galimybes, ir todėl ragina Komisiją 2011 m. pirmame pusmetyje pateikti plataus užmojo išsamią žaliavų strategiją, kuri neturėtų apsiriboti svarbiausiomis žaliavomis, nustatytomis ES Komisijos, ir turėtų apimti:

—

reguliariai atliekamus numatomos žaliavų ir retųjų metalų paklausos, svarbos ir grėsmių tiekimui poveikio (įskaitant galimą stygių, kainų didėjimą ir t. t.), taip pat pasekmių ES ekonomikai apskritai ir verslui konkrečiai vertinimus, nuolat atnaujinant stebimų žaliavų ir retųjų metalų sąrašą;

| — | produkcijos iš trečiųjų šalių prognozių ir pasaulio žaliavų rinkų veikimo sąlygų stebėseną, |
| --- | --- |

—

produkcijos iš trečiųjų šalių prognozių ir pasaulio žaliavų rinkų veikimo sąlygų stebėseną,

| — | intensyvesnį žaliavų utilizavimą ir pakartotinį naudojimą taikant: plataus užmojo, bet tikroviškų perdirbimo taisyklių, planų, standartų ir paskatų nustatymą ir įgyvendinimą, griežtą pagrindų direktyvos dėl atliekų bei atliekų, kurios gali būti naudojamos žaliavoms, utilizavimo ir eksporto taisyklių įgyvendinimą, taip pat tinkamą paramą moksliniams tyrimams (derėtų paprašyti Komisijos apsvarstyti galimybę šiam tikslui toliau naudoti gamintojo atsakomybės koncepciją), |
| --- | --- |

—

intensyvesnį žaliavų utilizavimą ir pakartotinį naudojimą taikant: plataus užmojo, bet tikroviškų perdirbimo taisyklių, planų, standartų ir paskatų nustatymą ir įgyvendinimą, griežtą pagrindų direktyvos dėl atliekų bei atliekų, kurios gali būti naudojamos žaliavoms, utilizavimo ir eksporto taisyklių įgyvendinimą, taip pat tinkamą paramą moksliniams tyrimams (derėtų paprašyti Komisijos apsvarstyti galimybę šiam tikslui toliau naudoti gamintojo atsakomybės koncepciją),

| — | mokslinių tyrimų stiprinimą retųjų žaliavų pakaitalų srityje, išteklių, apibrėžiamų kaip retosios žaliavos, įvertinimą ir šių žaliavų tiekimo strategijos parengimą, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų stiprinimą retųjų žaliavų pakaitalų srityje, išteklių, apibrėžiamų kaip retosios žaliavos, įvertinimą ir šių žaliavų tiekimo strategijos parengimą,

| — | optimalų ES turimų žaliavų panaudojimą ir geresnę prieigą prie jų, tam, be kita ko, reikia kuo greičiau sukurti Europos geologinę informacinę sistemą ir bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikta ES turimų žaliavų, mineralų ir perdirbamų gamtinių išteklių apžvalga, |
| --- | --- |

—

optimalų ES turimų žaliavų panaudojimą ir geresnę prieigą prie jų, tam, be kita ko, reikia kuo greičiau sukurti Europos geologinę informacinę sistemą ir bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikta ES turimų žaliavų, mineralų ir perdirbamų gamtinių išteklių apžvalga,

| — | nešališko sąžiningais laisvos prekybos susitarimais bei strategine partneryste paremtą žaliavų tiekimo užtikrinimą, taip pat naujų partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymą siekiant užtikrinti pakankamą tiekimą, tačiau tik tais atvejais, kai tai visapusiškai suderinama su ekonominės partnerystės susitarimuose numatytais vystimosi tikslais, |
| --- | --- |

—

nešališko sąžiningais laisvos prekybos susitarimais bei strategine partneryste paremtą žaliavų tiekimo užtikrinimą, taip pat naujų partnerystės susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymą siekiant užtikrinti pakankamą tiekimą, tačiau tik tais atvejais, kai tai visapusiškai suderinama su ekonominės partnerystės susitarimuose numatytais vystimosi tikslais,

| — | intensyvesnį keitimąsi nuomonėmis dėl prieigos prie žaliavų vykstant dvišaliams dialogams su partneriais, pvz., su Japonija ir JAV, taip pat su pagrindinėmis žaliavomis aprūpinančiomis šalimis, pvz., Kinija ir Rusija, |
| --- | --- |

—

intensyvesnį keitimąsi nuomonėmis dėl prieigos prie žaliavų vykstant dvišaliams dialogams su partneriais, pvz., su Japonija ir JAV, taip pat su pagrindinėmis žaliavomis aprūpinančiomis šalimis, pvz., Kinija ir Rusija,

| — | kai pagrįsta – pastangas pasitelkus PPO išspręsti ginčus dėl Europos pramonei strategiškai svarbių žaliavų, |
| --- | --- |

—

kai pagrįsta – pastangas pasitelkus PPO išspręsti ginčus dėl Europos pramonei strategiškai svarbių žaliavų,

| — | reguliarų ir aktyvesnį dialogą dėl žaliavų ir retųjų elementų su Afrikos šalimis, |
| --- | --- |

—

reguliarų ir aktyvesnį dialogą dėl žaliavų ir retųjų elementų su Afrikos šalimis,

| — | konsultacijų su trečiosiomis šalimis, dėl kurių politikos iškraipoma tarptautinė žaliavų rinka, inicijavimą siekiant, kad nebūtų imamasi diskriminacinės politikos, kuri kenkia rinkos ekonomikai, |
| --- | --- |

—

konsultacijų su trečiosiomis šalimis, dėl kurių politikos iškraipoma tarptautinė žaliavų rinka, inicijavimą siekiant, kad nebūtų imamasi diskriminacinės politikos, kuri kenkia rinkos ekonomikai,

| — | pagerintą prieigą prie atsinaujinančių žaliavų, skirtų naudoti pramonėje, ir diskriminacijos Europos teisės aktuose, dėl kurios užkertamas kelias platesnio šių medžiagų naudojimo galimybėms, panaikinimą; |
| --- | --- |

—

pagerintą prieigą prie atsinaujinančių žaliavų, skirtų naudoti pramonėje, ir diskriminacijos Europos teisės aktuose, dėl kurios užkertamas kelias platesnio šių medžiagų naudojimo galimybėms, panaikinimą;

| — | priemones, skirtas kovoti su didėjančiu nacionalinių oligopolijų ir monopolijų, taip pat transnacionalinių korporacijų dominavimu mineralinių ir energijos žaliavų gavybos ir pusgaminių gamybos, taip pat prekybos jais rinkoje, |
| --- | --- |

—

priemones, skirtas kovoti su didėjančiu nacionalinių oligopolijų ir monopolijų, taip pat transnacionalinių korporacijų dominavimu mineralinių ir energijos žaliavų gavybos ir pusgaminių gamybos, taip pat prekybos jais rinkoje,

| — | dėmesį biomasės, ne tik kaip atsinaujinančios energijos šaltinio, bet ir kaip žaliavos pramonei, naudojimui stiprinant tvarumo kriterijus ir vengiant rinką iškraipančių priemonių, |
| --- | --- |

—

dėmesį biomasės, ne tik kaip atsinaujinančios energijos šaltinio, bet ir kaip žaliavos pramonei, naudojimui stiprinant tvarumo kriterijus ir vengiant rinką iškraipančių priemonių,

| — | nepaprastosios padėties planą tuo atveju, jei staiga dėl įvairių priežasčių nebūtų tiekiamos svarbios žaliavos. |
| --- | --- |

—

nepaprastosios padėties planą tuo atveju, jei staiga dėl įvairių priežasčių nebūtų tiekiamos svarbios žaliavos.

| — | paramą mažoms ir vidutinėms įmonėms, naudojančioms vietines žaliavas, įskaitant žemės ūkio ir miškų ūkio žaliavas; |
| --- | --- |

—

paramą mažoms ir vidutinėms įmonėms, naudojančioms vietines žaliavas, įskaitant žemės ūkio ir miškų ūkio žaliavas;

| 63. | mano, kad įgyvendinant pramonės politiką visų pirma reikia iš naujo subalansuoti veiksmus, susijusius su energija, ir daugiau svarbos teikti paklausos valdomai politikai, kuri daugiau teisių suteiktų vartotojams ir ekonomikos augimą atskirtų nuo energijos naudojimo; be kita ko, mano, kad transporto ir statybos pramonės privalo vykdyti aktyvią energijos taupymo politiką ir rinktis įvairius ir tvarius, aplinkos neteršiančius ir saugius energijos šaltinius, taip pat pramonės politika turėtų padėti sudaryti rinkos sąlygas, kurioms esant būtų skatinama daugiau investuoti į energijos taupymą ir efektyvų energijos naudojimą, naudoti energiją iš įvairių atsinaujinančių šaltinių ir pagrindines technologijas, skirtas mobiliam energijai akumuliavimui (ypač visuomeninį transportą); |
| --- | --- |

63.

mano, kad įgyvendinant pramonės politiką visų pirma reikia iš naujo subalansuoti veiksmus, susijusius su energija, ir daugiau svarbos teikti paklausos valdomai politikai, kuri daugiau teisių suteiktų vartotojams ir ekonomikos augimą atskirtų nuo energijos naudojimo; be kita ko, mano, kad transporto ir statybos pramonės privalo vykdyti aktyvią energijos taupymo politiką ir rinktis įvairius ir tvarius, aplinkos neteršiančius ir saugius energijos šaltinius, taip pat pramonės politika turėtų padėti sudaryti rinkos sąlygas, kurioms esant būtų skatinama daugiau investuoti į energijos taupymą ir efektyvų energijos naudojimą, naudoti energiją iš įvairių atsinaujinančių šaltinių ir pagrindines technologijas, skirtas mobiliam energijai akumuliavimui (ypač visuomeninį transportą);

| 64. | yra įsitikinęs, kad užtikrinant investicijų saugumą pramonei būtina plataus užmojo, bet tikroviška ilgalaikė energetikos politika, kuria: užtikrinamos konkurencingos energijos kainos ir jos tiekimo ES saugumas, mažinama priklausomybė nuo iškastinio kuro, skatinamas gamybos ir vartojimo efektyvumas ir tausumas, sudaromas sąlygos gamyba su kuo mažesnėmis žalingomis išlakomis ir užkertamas kelias energetiniam skurdui ir anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimui; nurodo, kad siekiant pereiti prie gamybos ir tiekimo, kurių metu išmetama mažai anglies junginių ir sumažinti pramonės sąnaudas itin svarbu teisinis tikrumas, stabilios pagrindinės sąlygos, deramos investicijos ir tolesnis energetikos vidaus rinkos suderinimas; pažymi, kad todėl reikia laiku ir ekonomiškai našiai, pasinaudojant skaitmeninių ir transporto tinklų infrastruktūromis atnaujinti ir išplėsti transeuropinio energetikos, įskaitant šildymą, tinklo infrastruktūrą ir skatinti, ypač pasitelkiant Europos investicijų banko finansavimą, pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą; |
| --- | --- |

64.

yra įsitikinęs, kad užtikrinant investicijų saugumą pramonei būtina plataus užmojo, bet tikroviška ilgalaikė energetikos politika, kuria: užtikrinamos konkurencingos energijos kainos ir jos tiekimo ES saugumas, mažinama priklausomybė nuo iškastinio kuro, skatinamas gamybos ir vartojimo efektyvumas ir tausumas, sudaromas sąlygos gamyba su kuo mažesnėmis žalingomis išlakomis ir užkertamas kelias energetiniam skurdui ir anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimui; nurodo, kad siekiant pereiti prie gamybos ir tiekimo, kurių metu išmetama mažai anglies junginių ir sumažinti pramonės sąnaudas itin svarbu teisinis tikrumas, stabilios pagrindinės sąlygos, deramos investicijos ir tolesnis energetikos vidaus rinkos suderinimas; pažymi, kad todėl reikia laiku ir ekonomiškai našiai, pasinaudojant skaitmeninių ir transporto tinklų infrastruktūromis atnaujinti ir išplėsti transeuropinio energetikos, įskaitant šildymą, tinklo infrastruktūrą ir skatinti, ypač pasitelkiant Europos investicijų banko finansavimą, pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą;

| 65. | pabrėžia, jog svarbu, kad Europos automobilių sektoriaus atstovai imtųsi vadovaujamojo vaidmens toliau kuriant ir gaminant elektra varomus automobilius; todėl ragina Komisiją vėliausiai iki -2011 m. vidurio užtikrinti pagrindines sąlygas elektra varomų transporto priemonių kūrimui, visų pirma kalbant apie infrastruktūros ir įkrovimo technologijų standartizavimą, nes tai užtikrins infrastruktūros darną ir saugumą; be to, ragina Komisiją nustatyti suderintus elektra varomų transporto priemonių techninio patvirtinimo reikalavimus, kuriuose būtų ypač atsižvelgiama ir į darbuotojų, ir į galutinių vartotojų sveikatos ir saugos aspektus; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, jog svarbu, kad Europos automobilių sektoriaus atstovai imtųsi vadovaujamojo vaidmens toliau kuriant ir gaminant elektra varomus automobilius; todėl ragina Komisiją vėliausiai iki -2011 m. vidurio užtikrinti pagrindines sąlygas elektra varomų transporto priemonių kūrimui, visų pirma kalbant apie infrastruktūros ir įkrovimo technologijų standartizavimą, nes tai užtikrins infrastruktūros darną ir saugumą; be to, ragina Komisiją nustatyti suderintus elektra varomų transporto priemonių techninio patvirtinimo reikalavimus, kuriuose būtų ypač atsižvelgiama ir į darbuotojų, ir į galutinių vartotojų sveikatos ir saugos aspektus;

| 66. | primena didžiulę darbo vietų sukūrimo galimybę ir naudą, kurią tikimasi gauti įgyvendinus efektyvaus energijos naudojimo pagerinimus; mano, kad dėl šios priežasties visų pramonės sektorių iniciatyvas būtina remti priimant priemones, apimančias tikslinius rodiklius, standartus ir orientacines sistemas, kuriomis užtikrinamas efektyvesnis energijos naudojimas; |
| --- | --- |

66.

primena didžiulę darbo vietų sukūrimo galimybę ir naudą, kurią tikimasi gauti įgyvendinus efektyvaus energijos naudojimo pagerinimus; mano, kad dėl šios priežasties visų pramonės sektorių iniciatyvas būtina remti priimant priemones, apimančias tikslinius rodiklius, standartus ir orientacines sistemas, kuriomis užtikrinamas efektyvesnis energijos naudojimas;

| 67. | ragina diegti naujoves sveikatos priežiūros ir socialiniame sektoriuose siekiant, kad įmonės ateinančiais dešimtmečiais netektų spręsti darbo jėgos trūkumo ir didesnių darbo sąnaudų problemos; |
| --- | --- |

67.

ragina diegti naujoves sveikatos priežiūros ir socialiniame sektoriuose siekiant, kad įmonės ateinančiais dešimtmečiais netektų spręsti darbo jėgos trūkumo ir didesnių darbo sąnaudų problemos;

| 68. | atkreipia dėmesį į galimybes taupyti energiją taikant pažangias technologijas; |
| --- | --- |

68.

atkreipia dėmesį į galimybes taupyti energiją taikant pažangias technologijas;

| 69. | mano, kad siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinės galėtų veikti su tvaresnėmis logistikos sistemomis ir turėtų mažesnes veiklos išlaidas, reikia parengti transporto sistemų ir infrastruktūros tvarumo didinimo, taikant tokias priemones kaip efektyvesnės technologijos, sąveikumas ir naujoviški mobilumo sprendimai, politiką, taip pat vietinę išteklių politiką; |
| --- | --- |

69.

mano, kad siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinės galėtų veikti su tvaresnėmis logistikos sistemomis ir turėtų mažesnes veiklos išlaidas, reikia parengti transporto sistemų ir infrastruktūros tvarumo didinimo, taikant tokias priemones kaip efektyvesnės technologijos, sąveikumas ir naujoviški mobilumo sprendimai, politiką, taip pat vietinę išteklių politiką;

| 70. | mano, kad modernios IRT technologijos suteikia didelę inovacijų siekiant tvarumo ir efektyvumo ekologiniu požiūriu galimybę, pvz., siekiant didesnio sistemų (pvz., vandens tiekimo, transporto sistemų) efektyvumo valdymo, technologijos integruojamos fizinį lygmenį papildant informaciniais lygmenimis; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tokius sprendimus būtina turėti atvirus IRT standartus; taigi ragina Komisiją reikalauti atvirų standartų ir suinteresuotus subjektus ragina skatinti tinkamų atvirų standartų kūrimą siekiant prisidėti prie efektyvaus išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

70.

mano, kad modernios IRT technologijos suteikia didelę inovacijų siekiant tvarumo ir efektyvumo ekologiniu požiūriu galimybę, pvz., siekiant didesnio sistemų (pvz., vandens tiekimo, transporto sistemų) efektyvumo valdymo, technologijos integruojamos fizinį lygmenį papildant informaciniais lygmenimis; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tokius sprendimus būtina turėti atvirus IRT standartus; taigi ragina Komisiją reikalauti atvirų standartų ir suinteresuotus subjektus ragina skatinti tinkamų atvirų standartų kūrimą siekiant prisidėti prie efektyvaus išteklių naudojimo;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia turėti pakankamai techninio ir kvalifikuoto personalo; todėl mano, kad reikia daugiau investuoti švietimo ir mokymo srityse; ragina, kad siekiant paskatinti darbuotojus kelti kvalifikaciją bei padidinti jaunų diplomuotų specialistų susidomėjimą pramonės sektoriumi būtų pasitelktos visos pastangos visais lygmenimis šalinant kvalifikacijos spragas, įskaitant:






  — | institucionalizuotą atitinkamų valdžios institucijų, verslo institucijų ir socialinių partnerių dialogą, siekiant peržiūrėti mokymo programas, kad į jas būtų įtraukta verslumo kultūra ir daugiau žinių apie įmones, taip pat sukurti veiksmingus perėjimo iš mokyklos į darbo rinką būdus, ypač skatinant propaguoti asmenų judumo programas, pvz., programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir programą „Erasmus besimokantiesiems amato“, |
| --- | --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, jog reikia turėti pakankamai techninio ir kvalifikuoto personalo; todėl mano, kad reikia daugiau investuoti švietimo ir mokymo srityse; ragina, kad siekiant paskatinti darbuotojus kelti kvalifikaciją bei padidinti jaunų diplomuotų specialistų susidomėjimą pramonės sektoriumi būtų pasitelktos visos pastangos visais lygmenimis šalinant kvalifikacijos spragas, įskaitant:

—

institucionalizuotą atitinkamų valdžios institucijų, verslo institucijų ir socialinių partnerių dialogą, siekiant peržiūrėti mokymo programas, kad į jas būtų įtraukta verslumo kultūra ir daugiau žinių apie įmones, taip pat sukurti veiksmingus perėjimo iš mokyklos į darbo rinką būdus, ypač skatinant propaguoti asmenų judumo programas, pvz., programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir programą „Erasmus besimokantiesiems amato“,

| — | Europos mastu didinamas galimybes mokytis darbe siekiant glaudžiau susieti profesinio mokymo sistemas ir darbo rinką ir profesinio mokymo patrauklumo visoje Europoje didinimą užtikrinant daugiau galimybių profesinį mokymą baigusiems asmenims mokytis aukštojoje mokykloje, |
| --- | --- |

—

Europos mastu didinamas galimybes mokytis darbe siekiant glaudžiau susieti profesinio mokymo sistemas ir darbo rinką ir profesinio mokymo patrauklumo visoje Europoje didinimą užtikrinant daugiau galimybių profesinį mokymą baigusiems asmenims mokytis aukštojoje mokykloje,

| — | visų piliečių teisės į mokymąsi visą gyvenimą užtikrinimą – visiems piliečiams turi būti suteikta galimybė persikvalifikuoti jų profesinės veiklos metu, nes tai ypač skvarbu siekiant lygybės ir solidarumo bei būti konkurencingiems tuo metu, kai atsiranda ekonominių sunkumų, |
| --- | --- |

—

visų piliečių teisės į mokymąsi visą gyvenimą užtikrinimą – visiems piliečiams turi būti suteikta galimybė persikvalifikuoti jų profesinės veiklos metu, nes tai ypač skvarbu siekiant lygybės ir solidarumo bei būti konkurencingiems tuo metu, kai atsiranda ekonominių sunkumų,

| — | naujovišką jaunų studentų, kaip būsimų darbuotojų, kurie turi būti pasirengę numatomiems technologiniams pokyčiams, mokymą ir glaudesnius universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės santykius, |
| --- | --- |

—

naujovišką jaunų studentų, kaip būsimų darbuotojų, kurie turi būti pasirengę numatomiems technologiniams pokyčiams, mokymą ir glaudesnius universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir pramonės santykius,

| — | švietimo ir mokymosi, visų pirma gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityse, gerinimą ir didesnių galimybių jį įgyti užtikrinimą visais lygmenimis vykdant suderintas iniciatyvas ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais švietimo ir mokymo bei novatoriškų priemonių srityse, derinant profesinį ir šeiminį gyvenimą bei skatinant lyčių lygybę ir socialinį teisingumą; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymosi, visų pirma gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityse, gerinimą ir didesnių galimybių jį įgyti užtikrinimą visais lygmenimis vykdant suderintas iniciatyvas ir keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais švietimo ir mokymo bei novatoriškų priemonių srityse, derinant profesinį ir šeiminį gyvenimą bei skatinant lyčių lygybę ir socialinį teisingumą;

| — | koordinuotą veiklą siekiant pagerinti mokymą, taip pat informuotumą apie ekonominį Europos pramonės sektorių vaidmenį bei apie būtinybę taikant naujoves juos pertvarkyti, kad jie prisitaikytų prie ekonomikos, kurioje išmetama mažai anglies junginių ir efektyviai naudojami ištekliai, |
| --- | --- |

—

koordinuotą veiklą siekiant pagerinti mokymą, taip pat informuotumą apie ekonominį Europos pramonės sektorių vaidmenį bei apie būtinybę taikant naujoves juos pertvarkyti, kad jie prisitaikytų prie ekonomikos, kurioje išmetama mažai anglies junginių ir efektyviai naudojami ištekliai,

| — | kitas, tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui naudingas papildomas suderintas ir tikslines aukštesnes kvalifikacijos, tam labiau naudojant Europos socialinį fondą; |
| --- | --- |

—

kitas, tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui naudingas papildomas suderintas ir tikslines aukštesnes kvalifikacijos, tam labiau naudojant Europos socialinį fondą;

| — | profesinių sričių, įmonių ir labiausiai išsivysčiusių pramoninių regionų lygmenį atspindintį darbo pobūdžio ir įgūdžių kriterijų nustatymą Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

—

profesinių sričių, įmonių ir labiausiai išsivysčiusių pramoninių regionų lygmenį atspindintį darbo pobūdžio ir įgūdžių kriterijų nustatymą Europos lygmeniu,

| — | pramonės darbuotojų profesijų observatorijų regiono, nacionaliniu ir Europos lygmenimis steigimas siekiant nustatyti ateities profesijas ir profesijų poreikį, |
| --- | --- |

—

pramonės darbuotojų profesijų observatorijų regiono, nacionaliniu ir Europos lygmenimis steigimas siekiant nustatyti ateities profesijas ir profesijų poreikį,

| — | aukštųjų mokyklų atidarymą, modernizavimą ir jų finansavimo stiprinimą siekiant, kad jos galėtų suteikti aukštesnes profesines kvalifikacijas visam gyvenimui, atlikti perkvalifikavimą (inžinieriams, informatikos specialistams, technikams ir kt.), arba didesnį mokslinių tyrimų pakraipos ir taikomųjų mokslų pakraipos universitetų ir švietimo institucijų, kurios labiau orientuotos į profesinį lavinimą, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

aukštųjų mokyklų atidarymą, modernizavimą ir jų finansavimo stiprinimą siekiant, kad jos galėtų suteikti aukštesnes profesines kvalifikacijas visam gyvenimui, atlikti perkvalifikavimą (inžinieriams, informatikos specialistams, technikams ir kt.), arba didesnį mokslinių tyrimų pakraipos ir taikomųjų mokslų pakraipos universitetų ir švietimo institucijų, kurios labiau orientuotos į profesinį lavinimą, bendradarbiavimą;

| — | darbe organizuojamų akademinio ir praktinio profesinio mokymo, taip pat perkvalifikavimo bei mokymosi visą gyvenimą programų, skirtų darbdaviams ir darbuotojams, parengimą bendradarbiaujant su mokymo įstaigomis ir socialiniais partneriais, |
| --- | --- |

—

darbe organizuojamų akademinio ir praktinio profesinio mokymo, taip pat perkvalifikavimo bei mokymosi visą gyvenimą programų, skirtų darbdaviams ir darbuotojams, parengimą bendradarbiaujant su mokymo įstaigomis ir socialiniais partneriais,

| — | didesnį mobilumą ir lankstumą darbdaviams ir darbuotojams profesinio ir pedagoginio mokymo srityse atsižvelgiant į individualius reikalavimus, ypač MVĮ poreikius, |
| --- | --- |

—

didesnį mobilumą ir lankstumą darbdaviams ir darbuotojams profesinio ir pedagoginio mokymo srityse atsižvelgiant į individualius reikalavimus, ypač MVĮ poreikius,

| — | naujų su užimtumu ir kvalifikacija susijusių poreikių, atsiradusių didėjant užimtumui ekologiškos ekonomikos sektoriuje, analizę siekiant patenkinti šiuos poreikius organizuojant atitinkamus mokymus, |
| --- | --- |

—

naujų su užimtumu ir kvalifikacija susijusių poreikių, atsiradusių didėjant užimtumui ekologiškos ekonomikos sektoriuje, analizę siekiant patenkinti šiuos poreikius organizuojant atitinkamus mokymus,

| — | stipresnės teigiamos sąveikos universitetų ir verslo kultūros skatinimą, taip pat siekiant, kad būtų daugiau žiniomis besiremiančių įmonių; |
| --- | --- |

—

stipresnės teigiamos sąveikos universitetų ir verslo kultūros skatinimą, taip pat siekiant, kad būtų daugiau žiniomis besiremiančių įmonių;

| — | iniciatyvas, pagal kurias skatinama inžinierius ir kvalifikuotus mokslinių tyrimų darbuotojus iš trečiųjų šalių atvykti į ES, |
| --- | --- |

—

iniciatyvas, pagal kurias skatinama inžinierius ir kvalifikuotus mokslinių tyrimų darbuotojus iš trečiųjų šalių atvykti į ES,

| — | paskatų įgyti aukštąjį išsilavinimą nustatymą siekiant atitinkamai pakeisti mokymo programas; |
| --- | --- |

—

paskatų įgyti aukštąjį išsilavinimą nustatymą siekiant atitinkamai pakeisti mokymo programas;

| 72. | pabrėžia, kad reikia skatinti jaunimo galimybes patekti į darbo rinką ir gauti sąžiningai atlyginamas stažuotes ir kokybišką praktiką; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad reikia skatinti jaunimo galimybes patekti į darbo rinką ir gauti sąžiningai atlyginamas stažuotes ir kokybišką praktiką;

| 73. | mano, kad Sąjungos ekonominės, socialinės ir ekologinės ateities požiūriu ypač svarbu, kad jauni žmonės būtų informuoti, jog jiems vėliau norint įsidarbinti pramonėje reikės aukšto lygio specializuotojo ir bendrojo išsilavinimo; |
| --- | --- |

73.

mano, kad Sąjungos ekonominės, socialinės ir ekologinės ateities požiūriu ypač svarbu, kad jauni žmonės būtų informuoti, jog jiems vėliau norint įsidarbinti pramonėje reikės aukšto lygio specializuotojo ir bendrojo išsilavinimo;

| 74. | pabrėžia, kad palyginti mažas skaičius norinčiųjų imtis savarankiško verslo gali būti padidintas sukūrus įmonėms steigti palankią aplinką, labiau integruotas skatinimo sistemas, pvz., „ENTRE:DI“, ir konkrečias programas, pvz., programa „Erasmus“ jauniems verslininkams; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia, kad palyginti mažas skaičius norinčiųjų imtis savarankiško verslo gali būti padidintas sukūrus įmonėms steigti palankią aplinką, labiau integruotas skatinimo sistemas, pvz., „ENTRE:DI“, ir konkrečias programas, pvz., programa „Erasmus“ jauniems verslininkams;

| 75. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu ištirti naujus finansinius išteklius pagrindiniams Europos infrastruktūros projektams finansuoti ir pritaria ES obligacijų projekto rengimui bendradarbiaujant su Europos investicijų banku; |
| --- | --- |

75.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu ištirti naujus finansinius išteklius pagrindiniams Europos infrastruktūros projektams finansuoti ir pritaria ES obligacijų projekto rengimui bendradarbiaujant su Europos investicijų banku;

Sąžininga konkurencija

| 76. | yra įsitikinęs, jog būtina vidaus rinkai skirtas priemones taikyti vykdant Europos pramonės politiką siekiant skatinti sėkmingus ir svarbius Europos projektus, kaip antai, GALILEO arba SESAR, pagal kuriuos nustatomos pasaulinio lygmens gairės su jais susijusiuose sektoriuose; ragina ES savo įmonėms netaikyti pernelyg neproporcingų suvaržymų, palyginti su trečiosiose šalyse veikiančiais suvaržymais; |
| --- | --- |

76.

yra įsitikinęs, jog būtina vidaus rinkai skirtas priemones taikyti vykdant Europos pramonės politiką siekiant skatinti sėkmingus ir svarbius Europos projektus, kaip antai, GALILEO arba SESAR, pagal kuriuos nustatomos pasaulinio lygmens gairės su jais susijusiuose sektoriuose; ragina ES savo įmonėms netaikyti pernelyg neproporcingų suvaržymų, palyginti su trečiosiose šalyse veikiančiais suvaržymais;

| 77. | pabrėžia, kad ES vykdydama derybas dėl dvišalių ir daugiašalių susitarimų su trečiosiomis šalimis turi garantuoti savo įmonėms abipusę galimybę sudaryti viešųjų pirkimų sutartis ir tuo pat metu pagerinti MVĮ naudojimosi prekybos apsaugos priemonėmis veiksmingumą, siekiant kovoti su monetariniu, socialiniu ir ekologiniu dempingu, piratavimu, klastojimu ir neteisėtu kopijavimu; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad ES vykdydama derybas dėl dvišalių ir daugiašalių susitarimų su trečiosiomis šalimis turi garantuoti savo įmonėms abipusę galimybę sudaryti viešųjų pirkimų sutartis ir tuo pat metu pagerinti MVĮ naudojimosi prekybos apsaugos priemonėmis veiksmingumą, siekiant kovoti su monetariniu, socialiniu ir ekologiniu dempingu, piratavimu, klastojimu ir neteisėtu kopijavimu;

| 78. | ragina, kad ES, kaip Kanada, JAV, Kinija ar Japonija, nustatytų reikalavimą, kad būtų pateikiama iš trečiųjų šalių importuojamų tam tikrų prekių kilmės šalies nuoroda, kad šioms prekėms kaip ir ES pagamintoms prekėms būtų taikomi kokybės ir saugos reikalavimai, susiję su atsekamumu; |
| --- | --- |

78.

ragina, kad ES, kaip Kanada, JAV, Kinija ar Japonija, nustatytų reikalavimą, kad būtų pateikiama iš trečiųjų šalių importuojamų tam tikrų prekių kilmės šalies nuoroda, kad šioms prekėms kaip ir ES pagamintoms prekėms būtų taikomi kokybės ir saugos reikalavimai, susiję su atsekamumu;

| 79. | mano, kad siekiant stiprinti Europos pramonę ir ypač gerinti įmonių konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, būtina sukurti ES nuostatas kilmės žymėjimui (Pagaminta [...]); mano, kad tai sudarytų galimybes visuomenei ir vartotojams pagrįstai rinktis ir skatintų Europos Sąjungoje gamybą, kuri daugeliu atveju garsėja savo kokybe ir aukštais gamybos standartais; |
| --- | --- |

79.

mano, kad siekiant stiprinti Europos pramonę ir ypač gerinti įmonių konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, būtina sukurti ES nuostatas kilmės žymėjimui (Pagaminta [...]); mano, kad tai sudarytų galimybes visuomenei ir vartotojams pagrįstai rinktis ir skatintų Europos Sąjungoje gamybą, kuri daugeliu atveju garsėja savo kokybe ir aukštais gamybos standartais;

| 80. | mano, kad daugiašalis susitarimas dėl klimato būtų geriausia priemonė siekiant susilpninti neigiamą anglies dioksido poveikį aplinkai, tačiau esama pavojaus, kad toks susitarimas artimiausioje ateityje nebus sudarytas; taigi laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau svarstyti galimybę įmonėms, kurios šiuo metu susijusios su anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimu, nustatyti atitinkamas aplinkosaugos priemones, neskaitant anglies dioksido kvotų aukcionų pagal ES prekybos taršos leidimais sistemą, be kita ko, PPO taisykles atitinkančią anglies junginių įtraukimo sistemą, nes ji leistų kovoti su anglies dioksido išlakų perkėlimo į trečiąsias šalis pavojumi; |
| --- | --- |

80.

mano, kad daugiašalis susitarimas dėl klimato būtų geriausia priemonė siekiant susilpninti neigiamą anglies dioksido poveikį aplinkai, tačiau esama pavojaus, kad toks susitarimas artimiausioje ateityje nebus sudarytas; taigi laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau svarstyti galimybę įmonėms, kurios šiuo metu susijusios su anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimu, nustatyti atitinkamas aplinkosaugos priemones, neskaitant anglies dioksido kvotų aukcionų pagal ES prekybos taršos leidimais sistemą, be kita ko, PPO taisykles atitinkančią anglies junginių įtraukimo sistemą, nes ji leistų kovoti su anglies dioksido išlakų perkėlimo į trečiąsias šalis pavojumi;

| 81. | primygtinai ragina, kad ES, prieš nustatydama savo politiką, ištirtų trečiųjų šalių ekonominės veiklos praktiką, ir visų pirma ragina, kad Komisija vykdydama valstybinės pagalbos stebėseną kaip kriterijų įvertintų Europos įmonių konkurencinę padėtį tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

81.

primygtinai ragina, kad ES, prieš nustatydama savo politiką, ištirtų trečiųjų šalių ekonominės veiklos praktiką, ir visų pirma ragina, kad Komisija vykdydama valstybinės pagalbos stebėseną kaip kriterijų įvertintų Europos įmonių konkurencinę padėtį tarptautiniu lygmeniu;

Tvari pramonės kultūra

| 82. | pabrėžia, kad svarbu parengti teisingą planą siekiant, kad pramonė liktų Europoje ir toliau didėtų jos konkurencingumas pasaulyje; taigi mano, kad ES politika turėtų būti pagrįstą patikimais poveikio vertinimais, kuriuose būtų analizuojami visi ES politikos ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos privalumų aspektai; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad svarbu parengti teisingą planą siekiant, kad pramonė liktų Europoje ir toliau didėtų jos konkurencingumas pasaulyje; taigi mano, kad ES politika turėtų būti pagrįstą patikimais poveikio vertinimais, kuriuose būtų analizuojami visi ES politikos ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos privalumų aspektai;

| 83. | ragina vykdyti ES iniciatyvas, kuriose nustatoma, kas įvairiuose sektoriuose skatina ekonomikos augimą, inovacijas ir konkurencingumą, ir po to pasiūlomi stipresni, suderinti, technologijų atžvilgiu nešališki ir rinka pagrįsti ES politikos sprendimai ir priemonės sektoriams, kuriuos derėtų visapusiškai išnaudoti; mano, kad tam reikėtų toliau ekonomiškai našiu būdu rengti su konkrečiais gaminiais susijusius teisės aktus, pavyzdžiui, ekologinio dizaino direktyvą, derėtų visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl energetinio efektyvumo ženklinimo ir imtis pramonės veiklą skatinančių iniciatyvų, pavyzdžiui, ekologiškų automobilių iniciatyvos; todėl ragina surengti ilgalaikę kampaniją tvaraus vartojimo tema siekiant informuoti ir paskatinti keisti elgesį ir taip paremti inovacinius produktus ir koncepcijas; |
| --- | --- |

83.

ragina vykdyti ES iniciatyvas, kuriose nustatoma, kas įvairiuose sektoriuose skatina ekonomikos augimą, inovacijas ir konkurencingumą, ir po to pasiūlomi stipresni, suderinti, technologijų atžvilgiu nešališki ir rinka pagrįsti ES politikos sprendimai ir priemonės sektoriams, kuriuos derėtų visapusiškai išnaudoti; mano, kad tam reikėtų toliau ekonomiškai našiu būdu rengti su konkrečiais gaminiais susijusius teisės aktus, pavyzdžiui, ekologinio dizaino direktyvą, derėtų visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl energetinio efektyvumo ženklinimo ir imtis pramonės veiklą skatinančių iniciatyvų, pavyzdžiui, ekologiškų automobilių iniciatyvos; todėl ragina surengti ilgalaikę kampaniją tvaraus vartojimo tema siekiant informuoti ir paskatinti keisti elgesį ir taip paremti inovacinius produktus ir koncepcijas;

| 84. | mano, kad reikia išsaugoti ir sustiprinti Europos poziciją pasaulio pramonės veikloje, ypač atsižvelgiant į naujas pramonės galimybes, atsiradusias dėl ES įsipareigojimų investuoti į tokias sritis, kaip klimato kaita ir energetika, kurios sudarys galimybes kurti darbo vietas aukštos kvalifikacijos reikalaujančiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

84.

mano, kad reikia išsaugoti ir sustiprinti Europos poziciją pasaulio pramonės veikloje, ypač atsižvelgiant į naujas pramonės galimybes, atsiradusias dėl ES įsipareigojimų investuoti į tokias sritis, kaip klimato kaita ir energetika, kurios sudarys galimybes kurti darbo vietas aukštos kvalifikacijos reikalaujančiuose sektoriuose;

| 85. | ragina Komisiją šią pramonės politiką aiškiai integruoti į planą iki 2050 m. pereiti prie ekonomikos, kuriai būdingas mažas išmetamų anglies junginių kiekis, į Europos strateginio energetikos technologijų (SET) plano pramonės iniciatyvas ir į 2050 m. viziją efektyviai išteklius naudojančios Europos plane; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją šią pramonės politiką aiškiai integruoti į planą iki 2050 m. pereiti prie ekonomikos, kuriai būdingas mažas išmetamų anglies junginių kiekis, į Europos strateginio energetikos technologijų (SET) plano pramonės iniciatyvas ir į 2050 m. viziją efektyviai išteklius naudojančios Europos plane;

| 86. | ragina išlaikyti ir išplėsti inovacijų, artimai susijusių su rinka, finansavimą, pvz., pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programa (KIP); |
| --- | --- |

86.

ragina išlaikyti ir išplėsti inovacijų, artimai susijusių su rinka, finansavimą, pvz., pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programa (KIP);

| 87. | pabrėžia, kad reikia sistemingai tikrinti visų naujų teisės aktų kokybę pagal šiuos kriterijus:






  — | mokslinė rekomendacija: įrodymų ir jų interpretavimo kokybė, |
| --- | --- | --- |

87.

pabrėžia, kad reikia sistemingai tikrinti visų naujų teisės aktų kokybę pagal šiuos kriterijus:

—

mokslinė rekomendacija: įrodymų ir jų interpretavimo kokybė,

| — | konsultavimas: vartotojų nuomonė apie galiojančius teisės aktus, |
| --- | --- |

—

konsultavimas: vartotojų nuomonė apie galiojančius teisės aktus,

| — | tarptautiniai kriterijai: lyginimas su teisės aktais pagrindinėse konkuruojančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

tarptautiniai kriterijai: lyginimas su teisės aktais pagrindinėse konkuruojančiose šalyse,

| — | pasiūlymo suderinamumas su susijusiais ES teisės aktais, |
| --- | --- |

—

pasiūlymo suderinamumas su susijusiais ES teisės aktais,

| — | pasiektas supaprastinimas (įskaitant savanoriškas alternatyvas); |
| --- | --- |

—

pasiektas supaprastinimas (įskaitant savanoriškas alternatyvas);

| 88. | primena, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) tapo gyvybiškai svarbia priemone, skirta padėti bendruomenėms nekonkurencingą pramonę pertvarkyti į tvarią; pabrėžia, kad EGF turėtų tęsti veiklą ir, jei reikia, turėtų būti išplėstas; |
| --- | --- |

88.

primena, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) tapo gyvybiškai svarbia priemone, skirta padėti bendruomenėms nekonkurencingą pramonę pertvarkyti į tvarią; pabrėžia, kad EGF turėtų tęsti veiklą ir, jei reikia, turėtų būti išplėstas;

| 89. | ragina dėti didesnes pastangas siekiant įveikti esamus sunkumus ir kuo greičiau sukurti bendrą Bendrijos patentą, kurį naudojant būtų pasiekta pigi, veiksminga ir kokybiška teisinė apsauga, taip pat sukurti suderintą Europos ginčų dėl patentų sprendimo sistemą, siekiant pagerinti su pramoninės ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusias bendrąsias sąlygas, padidinti teisinį tikrumą ir kovoti su klastotėmis, kartu kuo labiau sumažinant su biurokratines sąnaudas, ypač MVĮ; teigiamai vertina Taryboje išreikštą plačią paramą Komisijos sprendimui 2011 m. pradėti glaudesnio bendradarbiavimo procedūrą sprendžiant bendro ES patento klausimą; be to ragina pakeisti standartizacijos metodus (ypač IRT sektoriuje), kadangi standartų kūrimas turėtų būti atviras, skaidrus ir paremtas sąveikumo principu bei užtikrinantis Europos pramonės konkurencingumą; mano, kad tarptautinės standartizacijos skatinimas užtikrins Europos technologinį pirmavimą; |
| --- | --- |

89.

ragina dėti didesnes pastangas siekiant įveikti esamus sunkumus ir kuo greičiau sukurti bendrą Bendrijos patentą, kurį naudojant būtų pasiekta pigi, veiksminga ir kokybiška teisinė apsauga, taip pat sukurti suderintą Europos ginčų dėl patentų sprendimo sistemą, siekiant pagerinti su pramoninės ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusias bendrąsias sąlygas, padidinti teisinį tikrumą ir kovoti su klastotėmis, kartu kuo labiau sumažinant su biurokratines sąnaudas, ypač MVĮ; teigiamai vertina Taryboje išreikštą plačią paramą Komisijos sprendimui 2011 m. pradėti glaudesnio bendradarbiavimo procedūrą sprendžiant bendro ES patento klausimą; be to ragina pakeisti standartizacijos metodus (ypač IRT sektoriuje), kadangi standartų kūrimas turėtų būti atviras, skaidrus ir paremtas sąveikumo principu bei užtikrinantis Europos pramonės konkurencingumą; mano, kad tarptautinės standartizacijos skatinimas užtikrins Europos technologinį pirmavimą;

| 90. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant Europos pramonės konkurencingumo ir augimo būtina galutinai sukurti vidaus rinką; pabrėžia, kad Europos įmonėms reikalinga tinkama sistema, pagal kurią jos galėtų Europos lygmeniu kurti ir plėtoti prekes ir paslaugas, ir atsižvelgdamas į tai džiaugiasi Bendrosios rinkos akte pateiktais pasiūlymais; ragina Komisiją nustatyti veiksmingumą stiprinančio derinimo ir geresnio valdymo apimtį atsižvelgiant į Bendrosios rinkos aktą, ypač PVM, intelektinės nuosavybės ir ES patento, pasaulinės standartizacijos, ženklinimo ir specifinių sektoriams taikomų standartų srityse; |
| --- | --- |

90.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant Europos pramonės konkurencingumo ir augimo būtina galutinai sukurti vidaus rinką; pabrėžia, kad Europos įmonėms reikalinga tinkama sistema, pagal kurią jos galėtų Europos lygmeniu kurti ir plėtoti prekes ir paslaugas, ir atsižvelgdamas į tai džiaugiasi Bendrosios rinkos akte pateiktais pasiūlymais; ragina Komisiją nustatyti veiksmingumą stiprinančio derinimo ir geresnio valdymo apimtį atsižvelgiant į Bendrosios rinkos aktą, ypač PVM, intelektinės nuosavybės ir ES patento, pasaulinės standartizacijos, ženklinimo ir specifinių sektoriams taikomų standartų srityse;

| 91. | ragina valstybes nares aktyviau dalyvauti valdant bendrąją rinką ir gerinti nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą bei vietoje stiprinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą, taikymą ir laikymąsi; prašo valstybių narių sumažinti sandorių sąnaudas taikant papildomas priemones, pavyzdžiui, veiksmingesnę valdyseną internetu; |
| --- | --- |

91.

ragina valstybes nares aktyviau dalyvauti valdant bendrąją rinką ir gerinti nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą bei vietoje stiprinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą, taikymą ir laikymąsi; prašo valstybių narių sumažinti sandorių sąnaudas taikant papildomas priemones, pavyzdžiui, veiksmingesnę valdyseną internetu;

| 92. | pabrėžia, kad būtina, jog viešosios valdžios institucijos remtų pagrindinių technologijų plėtrą, ir kad reikia sparčiau rengti standartus, kurie yra gyvybiškai svarbūs siekiant išsaugoti ES pramonės konkurencingumą ir paskatinti naują augimą, ypač standartus, kurie padėtų skatinti inovacijas, susijusias su iškylančiais aplinkos apsaugos ir socialiniais sunkumais; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad būtina, jog viešosios valdžios institucijos remtų pagrindinių technologijų plėtrą, ir kad reikia sparčiau rengti standartus, kurie yra gyvybiškai svarbūs siekiant išsaugoti ES pramonės konkurencingumą ir paskatinti naują augimą, ypač standartus, kurie padėtų skatinti inovacijas, susijusias su iškylančiais aplinkos apsaugos ir socialiniais sunkumais;

| 93. | pabrėžia poreikį taikant Europos standartizacijos sistemą atsižvelgti į MVĮ ir amatininkų įmonių ypatumus, ypač sąnaudų, susidarančių siekiant atitikti standartus, mažinimo, standartų skleidimo (skelbiant santraukas) ar finansinės paramos teikimo aspektais; pabrėžia, kad valstybinės standartizavimo įstaigos turi atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant ir stiprinant MVĮ ir amatininkų įmonių dalyvavimą standartizavimo procese, kuris turi vykti laikantis vadinamojo nacionalinio delegavimo principo; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia poreikį taikant Europos standartizacijos sistemą atsižvelgti į MVĮ ir amatininkų įmonių ypatumus, ypač sąnaudų, susidarančių siekiant atitikti standartus, mažinimo, standartų skleidimo (skelbiant santraukas) ar finansinės paramos teikimo aspektais; pabrėžia, kad valstybinės standartizavimo įstaigos turi atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant ir stiprinant MVĮ ir amatininkų įmonių dalyvavimą standartizavimo procese, kuris turi vykti laikantis vadinamojo nacionalinio delegavimo principo;

| 94. | pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į aspektus, kurių šiuo metu neapima Europos teisės aktas dėl patentų, pvz., verslo paslaptis, kad, sekant JAV ir Japonijos pavyzdžiu, Europos pramonė galėtų pasinaudoti tikros intelektinės nuosavybės teisių apsaugos teikiamais pranašumais, kalbant apie produktus ir procedūras; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į aspektus, kurių šiuo metu neapima Europos teisės aktas dėl patentų, pvz., verslo paslaptis, kad, sekant JAV ir Japonijos pavyzdžiu, Europos pramonė galėtų pasinaudoti tikros intelektinės nuosavybės teisių apsaugos teikiamais pranašumais, kalbant apie produktus ir procedūras;

| 95. | primena, kad siekiant padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir technologinį pranašumą, reikėtų:






  — | vadovautis Europos standartizacijos sistema (ESS), kurios privalumai buvo pademonstruoti, ir ją konsoliduoti, kad ji kaip galima geriau atitiktų inovacinių įmonių ir ypač MVĮ poreikius; |
| --- | --- | --- |

95.

primena, kad siekiant padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir technologinį pranašumą, reikėtų:

—

vadovautis Europos standartizacijos sistema (ESS), kurios privalumai buvo pademonstruoti, ir ją konsoliduoti, kad ji kaip galima geriau atitiktų inovacinių įmonių ir ypač MVĮ poreikius;

| — | labiau įtraukti įmones, ypač MVĮ, į standartų kūrimo procesą ir užtikrinti, kad standartai būtų itin plačiai viešinami; |
| --- | --- |

—

labiau įtraukti įmones, ypač MVĮ, į standartų kūrimo procesą ir užtikrinti, kad standartai būtų itin plačiai viešinami;

| 96. | pabrėžia, kad iš tiesų sukūrus vidaus rinką Europos pramonei atsiranda dar daug galimybių ir ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau pašalinti kliūtis vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad iš tiesų sukūrus vidaus rinką Europos pramonei atsiranda dar daug galimybių ir ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau pašalinti kliūtis vidaus rinkoje;

| 97. | pastebėdamas, kad restruktūrizavimas – pirmiausiai įmonių ir socialinių partnerių atsakomybė, ragina įsteigti restruktūrizacijos veiklai skirtas darbo grupes, kurios prižiūrėtų restruktūrizacijos procesą ir užtikrintų sklandžius ekonominius pokyčius, pvz., didinant darbo rinkos mobilumą, atliekant perkvalifikavimą ir vykdant kitas priemones, kurios darbuotojams ir įmonėms galėtų tapti novatoriškomis ir tvariomis alternatyvomis; ragina stiprinti Europos struktūrinių fondų vaidmenį ir aktyviau vykdyti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą skatinant reorganizavimo procesus; |
| --- | --- |

97.

pastebėdamas, kad restruktūrizavimas – pirmiausiai įmonių ir socialinių partnerių atsakomybė, ragina įsteigti restruktūrizacijos veiklai skirtas darbo grupes, kurios prižiūrėtų restruktūrizacijos procesą ir užtikrintų sklandžius ekonominius pokyčius, pvz., didinant darbo rinkos mobilumą, atliekant perkvalifikavimą ir vykdant kitas priemones, kurios darbuotojams ir įmonėms galėtų tapti novatoriškomis ir tvariomis alternatyvomis; ragina stiprinti Europos struktūrinių fondų vaidmenį ir aktyviau vykdyti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą skatinant reorganizavimo procesus;

| 98. | ragina naujai investuoti į Europos pramonės darbo jėgą daug dėmesio skiriant sektoriuose vykstančiam socialiniam dialogui, kad būtų galima valdyti struktūrinius pokyčius, kuriuos sukelia globalizacija, bei išteklių ir energijos naudojimo požiūriu našios ekonomikos skatinimui; ragina tų sektorių, kuriuose mažėja darbo vietų, socialinius partnerius pradėti anksti kovoti su iššūkiais ir per pereinamąjį laikotarpį remti ir pavienius darbuotojus, ir pačius sektorius; pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti pereinamojo laikotarpio saugumą taikant veiksmingas socialinės apsaugos sistemas, kadangi taip galima padėti asmenims pereiti į tuos sektorius, kuriuose kuriamos naujos darbo vietos; |
| --- | --- |

98.

ragina naujai investuoti į Europos pramonės darbo jėgą daug dėmesio skiriant sektoriuose vykstančiam socialiniam dialogui, kad būtų galima valdyti struktūrinius pokyčius, kuriuos sukelia globalizacija, bei išteklių ir energijos naudojimo požiūriu našios ekonomikos skatinimui; ragina tų sektorių, kuriuose mažėja darbo vietų, socialinius partnerius pradėti anksti kovoti su iššūkiais ir per pereinamąjį laikotarpį remti ir pavienius darbuotojus, ir pačius sektorius; pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti pereinamojo laikotarpio saugumą taikant veiksmingas socialinės apsaugos sistemas, kadangi taip galima padėti asmenims pereiti į tuos sektorius, kuriuose kuriamos naujos darbo vietos;

| 99. | ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir siūlyti paramą profesinės veiklos keitimui, siekiant sumažinti socialinius skirtumus, skatinti laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) padoraus darbo darbotvarkės ir naudotis ES užimtumo gairėmis siekiant nustatyti, kokias kiekvienos rūšies profesinės veiklos keitimo garantijas reikėtų suteikti per visą gyvenimo ciklą; |
| --- | --- |

99.

ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir siūlyti paramą profesinės veiklos keitimui, siekiant sumažinti socialinius skirtumus, skatinti laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) padoraus darbo darbotvarkės ir naudotis ES užimtumo gairėmis siekiant nustatyti, kokias kiekvienos rūšies profesinės veiklos keitimo garantijas reikėtų suteikti per visą gyvenimo ciklą;

| 100. | ragina Europos Komisiją kartu su Europos darbų taryba imtis aktyvaus vaidmens restruktūrizuojant įmones; mano, kad Europos Komisijai turi būti kuo anksčiau pateikta visa svarbi informacija, kai ši restruktūrizacija atliekama, kad ji galėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį kaip valstybių narių tarpininkė ir koordinatorė Europos lygmeniu; mano, kad tuomet Komisija taip pat galės geriau patikrinti ir įvertinti visus restruktūrizacijai skirtos valstybinės pagalbos naudojimo atvejus; |
| --- | --- |

100.

ragina Europos Komisiją kartu su Europos darbų taryba imtis aktyvaus vaidmens restruktūrizuojant įmones; mano, kad Europos Komisijai turi būti kuo anksčiau pateikta visa svarbi informacija, kai ši restruktūrizacija atliekama, kad ji galėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį kaip valstybių narių tarpininkė ir koordinatorė Europos lygmeniu; mano, kad tuomet Komisija taip pat galės geriau patikrinti ir įvertinti visus restruktūrizacijai skirtos valstybinės pagalbos naudojimo atvejus;

| 101. | ragina kruopščiai įvertinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą ir jį reformuoti siekiant užtikrinti greitesnes naudojimosi jo lėšomis galimybes, taip pat padidinti jo biudžetą nustatant kitą finansinę programą; be to, siūlo įsteigti Europos prisitaikymo atsižvelgiant į su aplinka susijusias reikmes fondą; |
| --- | --- |

101.

ragina kruopščiai įvertinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą ir jį reformuoti siekiant užtikrinti greitesnes naudojimosi jo lėšomis galimybes, taip pat padidinti jo biudžetą nustatant kitą finansinę programą; be to, siūlo įsteigti Europos prisitaikymo atsižvelgiant į su aplinka susijusias reikmes fondą;

| 102. | pabrėžia, kad poveikį užimtumo lygiui visoje Europoje darantį pasaulinė ekonominė krizė lemia prastesnes ES socialines ir ekonomines perspektyvas ir didesnius skirtumus tarp regionų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad visos Europos darbuotojų ateičiai itin svarbus konkurencingas, diversifikuotas, teisingas ir tvarus pramonės sektorius, kurio pagrindą visų pirma sudaro efektyvios ir konkurencingos MVĮ; rekomenduoja išnaudoti vyresnio amžiaus darbuotojų patirtį ir gebėjimus siekiant sukurti pagrindą jaunesnių kartų veiklai; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad poveikį užimtumo lygiui visoje Europoje darantį pasaulinė ekonominė krizė lemia prastesnes ES socialines ir ekonomines perspektyvas ir didesnius skirtumus tarp regionų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad visos Europos darbuotojų ateičiai itin svarbus konkurencingas, diversifikuotas, teisingas ir tvarus pramonės sektorius, kurio pagrindą visų pirma sudaro efektyvios ir konkurencingos MVĮ; rekomenduoja išnaudoti vyresnio amžiaus darbuotojų patirtį ir gebėjimus siekiant sukurti pagrindą jaunesnių kartų veiklai;

| 103. | pripažįsta regioninius pramonės vystymosi skirtumus, ypač, jei naujose valstybėse narėse vyko deindustrializacijos procesai, ir ragina į tai taip pat atsižvelgti formuojant naują tvarią pramonės politiką, skirti struktūrinių fondų lėšų ir taip sustiprinti teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

103.

pripažįsta regioninius pramonės vystymosi skirtumus, ypač, jei naujose valstybėse narėse vyko deindustrializacijos procesai, ir ragina į tai taip pat atsižvelgti formuojant naują tvarią pramonės politiką, skirti struktūrinių fondų lėšų ir taip sustiprinti teritorinę sanglaudą;

| 104. | atkreipia dėmesį į didelę MVĮ svarbą pramonei, ypač užtikrinant ilgalaikes darbo vietas regionuose, taip pat išsaugant ekonominį ir kūrybinį gyvybingumą bei spartų ekonomikos augimą, ir ragina Komisiją:






  — | labiau atsižvelgti į MVĮ ypatumus ir specifinius joms kylančius sunkumus, t. y. pagreitinti „Smulkaus verslo akto“ (angl. „Small Business Act“) įgyvendinimą, panaikinti trūkumus taikant priimtas gaires ir įgyvendinti tinkamas konkrečias priemones, pvz., sumažinti administracinę naštą (ir kitus reguliavimo naštos aspektus, pvz., reikalavimų laikymosi sąnaudas), taip pat nuosekliai taikyti poveikio MVĮ įvertinimą, kad galų gale būtų pasiekta pakankamai pažangos Europos MVĮ politikoje, |
| --- | --- | --- |

104.

atkreipia dėmesį į didelę MVĮ svarbą pramonei, ypač užtikrinant ilgalaikes darbo vietas regionuose, taip pat išsaugant ekonominį ir kūrybinį gyvybingumą bei spartų ekonomikos augimą, ir ragina Komisiją:

—

labiau atsižvelgti į MVĮ ypatumus ir specifinius joms kylančius sunkumus, t. y. pagreitinti „Smulkaus verslo akto“ (angl. „Small Business Act“) įgyvendinimą, panaikinti trūkumus taikant priimtas gaires ir įgyvendinti tinkamas konkrečias priemones, pvz., sumažinti administracinę naštą (ir kitus reguliavimo naštos aspektus, pvz., reikalavimų laikymosi sąnaudas), taip pat nuosekliai taikyti poveikio MVĮ įvertinimą, kad galų gale būtų pasiekta pakankamai pažangos Europos MVĮ politikoje,

| — | padėti MVĮ naudotis mokslinių tyrimų paslaugomis ir žiniomis universitetų konsorciumuose ir fonduose – sistemose, kurios susieja mokslinius tyrimus ir rinką, |
| --- | --- |

—

padėti MVĮ naudotis mokslinių tyrimų paslaugomis ir žiniomis universitetų konsorciumuose ir fonduose – sistemose, kurios susieja mokslinius tyrimus ir rinką,

| — | nepamiršti Europos privačiosios bendrovės statuto klausimo, kuris jau daugelį metų yra svarbi Europos lygmens diskusijų tema, |
| --- | --- |

—

nepamiršti Europos privačiosios bendrovės statuto klausimo, kuris jau daugelį metų yra svarbi Europos lygmens diskusijų tema,

| — | toliau siekti užtikrinti geresnes MVĮ galimybes gauti finansavimą, o ypač vystyti veiksmingas rizikos kapitalo alternatyvas; kuriant naują finansų rinkos struktūrą stiprinti trumpalaikio ir ilgalaikio MVĮ finansavimo galimybes ir joms priimtiniausius finansavimo šaltinius; atverti rinkas, sudaryti teisingas konkurencijai būtinas sąlygas ir taip leisti daugiau verslininkų ir mažų įmonių plėsti veiklą ir tapti visoje Europoje veikiančiomis bendrovėmis, |
| --- | --- |

—

toliau siekti užtikrinti geresnes MVĮ galimybes gauti finansavimą, o ypač vystyti veiksmingas rizikos kapitalo alternatyvas; kuriant naują finansų rinkos struktūrą stiprinti trumpalaikio ir ilgalaikio MVĮ finansavimo galimybes ir joms priimtiniausius finansavimo šaltinius; atverti rinkas, sudaryti teisingas konkurencijai būtinas sąlygas ir taip leisti daugiau verslininkų ir mažų įmonių plėsti veiklą ir tapti visoje Europoje veikiančiomis bendrovėmis,

| — | įvertinti ES taikomą mažų ir vidutinių įmonių apibrėžtį, siekiant sudaryti didesnio lankstumo galimybes konkrečiuose pramonės sektoriuose, kuriuose MVĮ dėl specifinių rinkos struktūrų neatitinka nustatytų apyvartos ir darbuotojų skaičiaus ribų, tačiau vis dėlto yra vidutinės įmonės, nors MVĮ apibrėžties pakeitimas neturi pakenkti jos veiksmingumui, |
| --- | --- |

—

įvertinti ES taikomą mažų ir vidutinių įmonių apibrėžtį, siekiant sudaryti didesnio lankstumo galimybes konkrečiuose pramonės sektoriuose, kuriuose MVĮ dėl specifinių rinkos struktūrų neatitinka nustatytų apyvartos ir darbuotojų skaičiaus ribų, tačiau vis dėlto yra vidutinės įmonės, nors MVĮ apibrėžties pakeitimas neturi pakenkti jos veiksmingumui,

| — | plėtoti eksportu besiverčiančių MVĮ konsultavimo paslaugas, visų pirma konsultuoti, kaip patekti į ES nepriklausančių šalių rinkas, užtikrinti ilgalaikę veiklą šiose rinkose ir saugoti intelektinę nuosavybę bei optimizuoti jos finansinę bei technologinę vertę, |
| --- | --- |

—

plėtoti eksportu besiverčiančių MVĮ konsultavimo paslaugas, visų pirma konsultuoti, kaip patekti į ES nepriklausančių šalių rinkas, užtikrinti ilgalaikę veiklą šiose rinkose ir saugoti intelektinę nuosavybę bei optimizuoti jos finansinę bei technologinę vertę,

| — | stiprinti internacionalizacijos priemones, siekiant, kad MVĮ taptų konkurencingesnės ir labiau prisitaikytų prie vidaus ir pasaulio rinkos, |
| --- | --- |

—

stiprinti internacionalizacijos priemones, siekiant, kad MVĮ taptų konkurencingesnės ir labiau prisitaikytų prie vidaus ir pasaulio rinkos,

| — | supaprastinti atitinkamą tvarką, vietos lygmenyje įdiegti veiksmingesnę informavimo ir paramos teikimo sistemą ir taip užtikrinti, kad MVĮ aktyviau dalyvautų bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, |
| --- | --- |

—

supaprastinti atitinkamą tvarką, vietos lygmenyje įdiegti veiksmingesnę informavimo ir paramos teikimo sistemą ir taip užtikrinti, kad MVĮ aktyviau dalyvautų bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose,

| — | įgyvendinti projektus, kurie padėtų visoje vertės grandinėje palaikyti MVĮ ir didesnių įmonių ryšius, |
| --- | --- |

—

įgyvendinti projektus, kurie padėtų visoje vertės grandinėje palaikyti MVĮ ir didesnių įmonių ryšius,

| — | pasiūlyti priemonių, kurias taikant būtų skatinama ekologiškas inovacijas diegiančių MVĮ plėtra ir augimas, taip pat ekologiškų pramonės parkų kūrimas, |
| --- | --- |

—

pasiūlyti priemonių, kurias taikant būtų skatinama ekologiškas inovacijas diegiančių MVĮ plėtra ir augimas, taip pat ekologiškų pramonės parkų kūrimas,

| — | įvertinti, ar vidutinės ir šeimoms priklausančios įmonės, kurios neatitinka dabartinės MVĮ apibrėžties kriterijų, gali tinkamai naudotis esamomis ir būsimomis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo galimybėmis, suteikiamomis konkrečiai mažoms ir vidutinėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar vidutinės ir šeimoms priklausančios įmonės, kurios neatitinka dabartinės MVĮ apibrėžties kriterijų, gali tinkamai naudotis esamomis ir būsimomis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo galimybėmis, suteikiamomis konkrečiai mažoms ir vidutinėms įmonėms,

| — | užtikrinti, kad patentų pasiūla labiau atitiktų paklausą, ypač kalbant apie MVĮ, ir mažinti MVĮ tenkančias standartų taikymo sąnaudas; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad patentų pasiūla labiau atitiktų paklausą, ypač kalbant apie MVĮ, ir mažinti MVĮ tenkančias standartų taikymo sąnaudas;

| 105. | mano, kad ES direktyva dėl įmonių perėmimo pasiūlymų turi būti peržiūrėta, siekiant suteikti ES priemonių nepritarti projektams, kurie gali būti pramonės, ekonominiu, ir socialiniu požiūriu žalingi socialinei sanglaudai ir vidaus rinkos stabilumui; mano, kad Sąjunga, laikydamasi tarptautinių savo įsipareigojimų, turi turėti galimybę nepritarti perėmimo pasiūlymams, kuriuos teikia įmonės, nesilaikančios socialinės atsakomybės ir (arba) gero valdymo reikalavimų, taip pat nepritarti numatomiems perėmimo pasiūlymams sektoriuose, kuriuos valstybės narės laiko strateginiais; |
| --- | --- |

105.

mano, kad ES direktyva dėl įmonių perėmimo pasiūlymų turi būti peržiūrėta, siekiant suteikti ES priemonių nepritarti projektams, kurie gali būti pramonės, ekonominiu, ir socialiniu požiūriu žalingi socialinei sanglaudai ir vidaus rinkos stabilumui; mano, kad Sąjunga, laikydamasi tarptautinių savo įsipareigojimų, turi turėti galimybę nepritarti perėmimo pasiūlymams, kuriuos teikia įmonės, nesilaikančios socialinės atsakomybės ir (arba) gero valdymo reikalavimų, taip pat nepritarti numatomiems perėmimo pasiūlymams sektoriuose, kuriuos valstybės narės laiko strateginiais;

| 106. | ragina tobulinti viešosios ir privačiosios partnerystės plėtrą; |
| --- | --- |

106.

ragina tobulinti viešosios ir privačiosios partnerystės plėtrą;

| 107. | laikosi nuomonės, kad, norint iki 2020 m. įgyvendinti strategijos „2020 m. Europa“ tikslus, taip pat klimato ir energetikos tikslinius rodiklius, pagalbos konkretiems sektoriams politika turėtų būti suvokiama ne vien remiantis konkurencijos teise, tačiau Europos interesais turi būti aktyviai, skaidriai ir taikant aiškiai nustatytas taisykles naudojama stiprinant inovacijas, konkurencingumą ir pateikiant į rinką naujus tvarius produktus bei restruktūrizuojant pramonę; nepritaria specialiosioms nacionalinėms valstybės pagalbos programoms, kuriomis nesilaikoma taisyklių ir taip sudaromos nevienodos konkurencijos sąlygos; |
| --- | --- |

107.

laikosi nuomonės, kad, norint iki 2020 m. įgyvendinti strategijos „2020 m. Europa“ tikslus, taip pat klimato ir energetikos tikslinius rodiklius, pagalbos konkretiems sektoriams politika turėtų būti suvokiama ne vien remiantis konkurencijos teise, tačiau Europos interesais turi būti aktyviai, skaidriai ir taikant aiškiai nustatytas taisykles naudojama stiprinant inovacijas, konkurencingumą ir pateikiant į rinką naujus tvarius produktus bei restruktūrizuojant pramonę; nepritaria specialiosioms nacionalinėms valstybės pagalbos programoms, kuriomis nesilaikoma taisyklių ir taip sudaromos nevienodos konkurencijos sąlygos;

| 108. | mano, kad konkurencijos politika turi atitikti ryžtingos pramonės politikos poreikius ir nepažeisti vidaus rinkos taisyklių; |
| --- | --- |

108.

mano, kad konkurencijos politika turi atitikti ryžtingos pramonės politikos poreikius ir nepažeisti vidaus rinkos taisyklių;

| 109. | pabrėžia, kad, jeigu valstybės narės vadovautųsi prekybos politikos abipusiškumo principu, jos veiksmingiau pasiektų tvaraus ir teisingo pramonės sektoriaus vystymosi; nurodo, kad skirtingos prekybos taisyklės ir nuostatos, kurios turi ypač didelę įtaką MVĮ, neturi turėti neigiamo poveikio regionų tinklų sistemoms ir konkurencingoms grupėms (angl. clusters); |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad, jeigu valstybės narės vadovautųsi prekybos politikos abipusiškumo principu, jos veiksmingiau pasiektų tvaraus ir teisingo pramonės sektoriaus vystymosi; nurodo, kad skirtingos prekybos taisyklės ir nuostatos, kurios turi ypač didelę įtaką MVĮ, neturi turėti neigiamo poveikio regionų tinklų sistemoms ir konkurencingoms grupėms (angl. clusters);

| 110. | pabrėžia, kad, remiantis daugeliu naujausių tyrimų, pavieniuose sektoriuose teikiama pagalba skatina augimą, jei ši pagalba dera su konkurencijos išlaikymu susijusiuose sektoriuose ir teikiama numatant mechanizmus, kuriais užtikrinama, jog neveiksmingiems projektams nebūtų skiriamas tolesnis finansavimas; ragina, kad teikiant minėtąją pagalbą būtų sistemingai reikalaujama, jog remiama veikla ES būtų vykdoma mažiausiai 5 metus, o veikla mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje – mažiausiai 10 metų; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad, remiantis daugeliu naujausių tyrimų, pavieniuose sektoriuose teikiama pagalba skatina augimą, jei ši pagalba dera su konkurencijos išlaikymu susijusiuose sektoriuose ir teikiama numatant mechanizmus, kuriais užtikrinama, jog neveiksmingiems projektams nebūtų skiriamas tolesnis finansavimas; ragina, kad teikiant minėtąją pagalbą būtų sistemingai reikalaujama, jog remiama veikla ES būtų vykdoma mažiausiai 5 metus, o veikla mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje – mažiausiai 10 metų;

| 111. | atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad Europos verslo vietos turi būti konkurencingos tarptautiniu požiūriu, visų pirma didelio poveikio technologijų srityje; |
| --- | --- |

111.

atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad Europos verslo vietos turi būti konkurencingos tarptautiniu požiūriu, visų pirma didelio poveikio technologijų srityje;

| 112. | mano, kad laisva prekyba ir toliau yra Europos ekonomikos augimo pamatas, taigi ragina ateityje sudaryti tokius daugiašalius ir dvišalius prekybos susitarimus, kurie būtų pramonės politikos strategijos, grindžiamos sąžininga pasauline konkurencija ir Europos prekybos partnerių abipusiška politika, dalis; laikosi nuomonės, kad siekiant atsižvelgti į tvaraus vystymosi principą, į laisvos prekybos susitarimus derėtų įtraukti socialinius ir ekologinius klausimus bei atitinkamus standartus; mano, jog reikia užtikrinti, kad nesąžiningomis priemonėmis Europos pramonei nebūtų keliama grėsmė, kokia šiuo metu keliama saulės energijos sektoriuje; primena, kad reikia stiprinti diskusijas reguliavimo klausimais su pagrindiniais prekybos partneriais siekiant užkirsti kelią prekybos kliūtims ir jas pašalinti; ragina Komisiją griežtai stebėti su aplinkos apsauga susijusių teisės aktų leidybą, valiutų kursų nustatymo politiką, valstybės pagalbos taisykles ir kitas paramos programas, kurias priima trečiosios šalys, konkuruojančios su ES; ragina apvarstyti galimybę parengti ES tiesioginių užsienio investicijų augančiose rinkose strategiją, siekiant sudaryti geresnes sąlygas patekti į naujas rinkas ir plėtoti vietinę gamybą; |
| --- | --- |

112.

mano, kad laisva prekyba ir toliau yra Europos ekonomikos augimo pamatas, taigi ragina ateityje sudaryti tokius daugiašalius ir dvišalius prekybos susitarimus, kurie būtų pramonės politikos strategijos, grindžiamos sąžininga pasauline konkurencija ir Europos prekybos partnerių abipusiška politika, dalis; laikosi nuomonės, kad siekiant atsižvelgti į tvaraus vystymosi principą, į laisvos prekybos susitarimus derėtų įtraukti socialinius ir ekologinius klausimus bei atitinkamus standartus; mano, jog reikia užtikrinti, kad nesąžiningomis priemonėmis Europos pramonei nebūtų keliama grėsmė, kokia šiuo metu keliama saulės energijos sektoriuje; primena, kad reikia stiprinti diskusijas reguliavimo klausimais su pagrindiniais prekybos partneriais siekiant užkirsti kelią prekybos kliūtims ir jas pašalinti; ragina Komisiją griežtai stebėti su aplinkos apsauga susijusių teisės aktų leidybą, valiutų kursų nustatymo politiką, valstybės pagalbos taisykles ir kitas paramos programas, kurias priima trečiosios šalys, konkuruojančios su ES; ragina apvarstyti galimybę parengti ES tiesioginių užsienio investicijų augančiose rinkose strategiją, siekiant sudaryti geresnes sąlygas patekti į naujas rinkas ir plėtoti vietinę gamybą;

| 113. | mano, kad daugiašalės PPO struktūros ir skaidrios bei veiksmingai reguliuojamos rinkos kontekste ES prekybos politikai reikia veiksmingo gamybos pagrindo, kurį remtų tinkama konkretiems sektoriams skirta politika ir kuris būtų skirtas ekonomikos augimui bei tvariam vystymuisi užtikrinti; |
| --- | --- |

113.

mano, kad daugiašalės PPO struktūros ir skaidrios bei veiksmingai reguliuojamos rinkos kontekste ES prekybos politikai reikia veiksmingo gamybos pagrindo, kurį remtų tinkama konkretiems sektoriams skirta politika ir kuris būtų skirtas ekonomikos augimui bei tvariam vystymuisi užtikrinti;

| 114. | mano, kad ES priimtais sprendimais bei bendromis valstybių narių pastangomis paskatintas ekonomikos atsigavimas atvers naujas galimybes Europos įmonėms, kurioms tenka vis labiau konkuruoti pasaulinėse atvirose ir skaidriose rinkose; |
| --- | --- |

114.

mano, kad ES priimtais sprendimais bei bendromis valstybių narių pastangomis paskatintas ekonomikos atsigavimas atvers naujas galimybes Europos įmonėms, kurioms tenka vis labiau konkuruoti pasaulinėse atvirose ir skaidriose rinkose;

| 115. | mano, kad ES pramonės politikos gairėse turėtų būti deramai atsižvelgta į vienodesnės muitinės kontrolės, kaip svarbios kovos su padirbinėjimu ir Europos vartotojų apsaugos priemonės, klausimą; mano, kad pagal pramonės politiką taip pat turėtų būti užtikrinama, kad prie ES sienų esančių šalių muitų rinkimo sistemos būtų suderintos siekiant išvengti skirtumų ir žalos, kuri galėtų būti padaryta importuotojų interesams ir ES pramonės tinklo plėtrai; |
| --- | --- |

115.

mano, kad ES pramonės politikos gairėse turėtų būti deramai atsižvelgta į vienodesnės muitinės kontrolės, kaip svarbios kovos su padirbinėjimu ir Europos vartotojų apsaugos priemonės, klausimą; mano, kad pagal pramonės politiką taip pat turėtų būti užtikrinama, kad prie ES sienų esančių šalių muitų rinkimo sistemos būtų suderintos siekiant išvengti skirtumų ir žalos, kuri galėtų būti padaryta importuotojų interesams ir ES pramonės tinklo plėtrai;

| 116. | pabrėžia esminę laisvos prekybos svarbą Europos pramonės vystymuisi; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia esminę laisvos prekybos svarbą Europos pramonės vystymuisi;

| 117. | prašo Komisijos užtikrinti, kad konkrečios teisinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti ES prekybą, būtų planuojamos remiantis ES pramonės politikos gairėmis; |
| --- | --- |

117.

prašo Komisijos užtikrinti, kad konkrečios teisinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti ES prekybą, būtų planuojamos remiantis ES pramonės politikos gairėmis;

| 118. | ragina Komisiją savo teisės aktų pasiūlymuose ne tik gerinti ES pramonės įmonių aplinkos apsaugos rodiklius, bet kartu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje pagamintiems produktams galiojantys aplinkos apsaugos standartai būtų taip pat taikomi ir į ES bendrąją rinką įvežamiems produktams, ir ne tik nustatyti tokias taisykles, bet ir laikytis jų; |
| --- | --- |

118.

ragina Komisiją savo teisės aktų pasiūlymuose ne tik gerinti ES pramonės įmonių aplinkos apsaugos rodiklius, bet kartu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje pagamintiems produktams galiojantys aplinkos apsaugos standartai būtų taip pat taikomi ir į ES bendrąją rinką įvežamiems produktams, ir ne tik nustatyti tokias taisykles, bet ir laikytis jų;

| 119. | ragina Komisiją siekti tikslų, nustatytų komunikate „Globalioji Europa“ ir būsimame komunikate dėl prekybos politikos, ypač užtikrinant ambicingas patekimo į naujas rinkas galimybes vykstant Dohos raundui, įskaitant sektorinius susitarimus, pvz., cheminių medžiagų ir įrengimų srityje; |
| --- | --- |

119.

ragina Komisiją siekti tikslų, nustatytų komunikate „Globalioji Europa“ ir būsimame komunikate dėl prekybos politikos, ypač užtikrinant ambicingas patekimo į naujas rinkas galimybes vykstant Dohos raundui, įskaitant sektorinius susitarimus, pvz., cheminių medžiagų ir įrengimų srityje;

| 120. | ragina išsaugoti veiksmingas prekybos apsaugos priemones, siekiant kovoti su nesąžininga komercine praktika, pavyzdžiui, dvejopa kainodara žaliavų tiekimo srityje ir vietos pramonės subsidijavimu; |
| --- | --- |

120.

ragina išsaugoti veiksmingas prekybos apsaugos priemones, siekiant kovoti su nesąžininga komercine praktika, pavyzdžiui, dvejopa kainodara žaliavų tiekimo srityje ir vietos pramonės subsidijavimu;

| 121. | atkreipia dėmesį į tai, kad reorganizuojant pramonę turėtų būti pasitelkiamos darbuotojų idėjos ir įgūdžiai, todėl pažymi, kad turi būti užtikrintas kaip įmanoma aktyvesnis dalyvavimas; |
| --- | --- |

121.

atkreipia dėmesį į tai, kad reorganizuojant pramonę turėtų būti pasitelkiamos darbuotojų idėjos ir įgūdžiai, todėl pažymi, kad turi būti užtikrintas kaip įmanoma aktyvesnis dalyvavimas;

| 122. | ypač ragina Komisiją sukurti tarpvalstybinio kolektyvinių sutarčių sudarymo teisinę sistemą siekiant užtikrinti galimybes įgyvendinti tarpvalstybinius susitarimus ir išspręsti problemas, susijusias su darbo organizavimu, mokymu ir darbo bei įdarbinimo sąlygomis; |
| --- | --- |

122.

ypač ragina Komisiją sukurti tarpvalstybinio kolektyvinių sutarčių sudarymo teisinę sistemą siekiant užtikrinti galimybes įgyvendinti tarpvalstybinius susitarimus ir išspręsti problemas, susijusias su darbo organizavimu, mokymu ir darbo bei įdarbinimo sąlygomis;

| 123. | pabrėžia, kad ES pramonės politika turėtų būti nustatoma ir įgyvendinama taikant nuostatas, kuriose būtų numatomas su pramonės atliekų, ypač nuodingų atliekų, šalinimu susijusių sąlygų ir šių atliekų paskirties nagrinėjimas, siekiant užtikrinti, kad pramonės atliekos netaptų našta nei ES, nei trečiųjų šalių bendruomenėms aplinkos apsaugos, ekonomikos ar socialiniu aspektais; |
| --- | --- |

123.

pabrėžia, kad ES pramonės politika turėtų būti nustatoma ir įgyvendinama taikant nuostatas, kuriose būtų numatomas su pramonės atliekų, ypač nuodingų atliekų, šalinimu susijusių sąlygų ir šių atliekų paskirties nagrinėjimas, siekiant užtikrinti, kad pramonės atliekos netaptų našta nei ES, nei trečiųjų šalių bendruomenėms aplinkos apsaugos, ekonomikos ar socialiniu aspektais;

| 124. | mano, kad veiksminga rinkos priežiūra yra gyvybiškai svarbi siekiant apsaugoti Europos pramonę nuo nesąžiningos konkurencijos; ragina Komisiją pateikti ryžtingus pasiūlymus, kurių tikslas būtų reformuoti dabartinę rinkos priežiūros sistemą stiprinant ES vaidmenį nacionalinių už rinkos priežiūrą atsakingų valdžios institucijų ir muitinių koordinavimo srityje bei užtikrinant, kad visoms valstybėms narėms būtų suteikiami pakankami ištekliai; |
| --- | --- |

124.

mano, kad veiksminga rinkos priežiūra yra gyvybiškai svarbi siekiant apsaugoti Europos pramonę nuo nesąžiningos konkurencijos; ragina Komisiją pateikti ryžtingus pasiūlymus, kurių tikslas būtų reformuoti dabartinę rinkos priežiūros sistemą stiprinant ES vaidmenį nacionalinių už rinkos priežiūrą atsakingų valdžios institucijų ir muitinių koordinavimo srityje bei užtikrinant, kad visoms valstybėms narėms būtų suteikiami pakankami ištekliai;

| 125. | ragina Komisiją toliau taikyti geresnio reglamentavimo strategiją ir gerinti bendrosios rinkos valdyseną kuriant vadinamąsias vieno langelio sistemas ir skatinant su administravimu internetu susijusius tarpvalstybinius sprendimus bei atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius; |
| --- | --- |

125.

ragina Komisiją toliau taikyti geresnio reglamentavimo strategiją ir gerinti bendrosios rinkos valdyseną kuriant vadinamąsias vieno langelio sistemas ir skatinant su administravimu internetu susijusius tarpvalstybinius sprendimus bei atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius;

| 126. | pabrėžia, kad krizės laikotarpiu vykstantis šešėlinės ekonomikos ir neoficialios veiklos plitimas yra svarbus konkurencijos iškraipymo veiksnys; reikalauja, kad valstybių narių kompetentingos administracijos imtųsi būtinų kovos su šiuo reiškiniu veiksmų; |
| --- | --- |

126.

pabrėžia, kad krizės laikotarpiu vykstantis šešėlinės ekonomikos ir neoficialios veiklos plitimas yra svarbus konkurencijos iškraipymo veiksnys; reikalauja, kad valstybių narių kompetentingos administracijos imtųsi būtinų kovos su šiuo reiškiniu veiksmų;

| 127. | pabrėžia darbuotojų indėlio skatinant ekonomikos augimą ir pažangą svarbą; |
| --- | --- |

127.

pabrėžia darbuotojų indėlio skatinant ekonomikos augimą ir pažangą svarbą;

Sektoriai

| 128. | yra įsitikinęs, kad reikia vykdyti ne tik horizontaliąją politiką, bet ir konkretiems sektoriams skirtas iniciatyvas, kad būtų papildomai skatinama atskirų pramonės sektorių, jų tiekimo grandinių ir susijusių paslaugų modernizacija, didesnis konkurencingumas ir tvarumas, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais, nustatant standartus ir etalonus bei taikant panašias negriežtas politikos formavimo priemones; ragina:






  — | įgyvendinti esamų pramonei būdingų metodų (darbo grupių, aukšto lygio grupių, inovacijų platformų, pvz., CARS 21, ir t. t.) rekomendacijas, atsižvelgiant į konkrečių pramonės sektorių poreikius, panašiai parengtas Komisijos jai konsultuojantis su visais suinteresuotais subjektais, taip pat kurti naujas sektorių iniciatyvas kituose atitinkamuose sektoriuose, |
| --- | --- | --- |

128.

yra įsitikinęs, kad reikia vykdyti ne tik horizontaliąją politiką, bet ir konkretiems sektoriams skirtas iniciatyvas, kad būtų papildomai skatinama atskirų pramonės sektorių, jų tiekimo grandinių ir susijusių paslaugų modernizacija, didesnis konkurencingumas ir tvarumas, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais, nustatant standartus ir etalonus bei taikant panašias negriežtas politikos formavimo priemones; ragina:

—

įgyvendinti esamų pramonei būdingų metodų (darbo grupių, aukšto lygio grupių, inovacijų platformų, pvz., CARS 21, ir t. t.) rekomendacijas, atsižvelgiant į konkrečių pramonės sektorių poreikius, panašiai parengtas Komisijos jai konsultuojantis su visais suinteresuotais subjektais, taip pat kurti naujas sektorių iniciatyvas kituose atitinkamuose sektoriuose,

| — | užtikrinti, kad konkrečiuose sektoriuose taikomi metodai būtų patikrinti tvarumo požiūriu, atsižvelgiant į ES klimato ir energetikos politikos tikslus ir ambicingus išteklių naudojimo efektyvumo tikslus, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad konkrečiuose sektoriuose taikomi metodai būtų patikrinti tvarumo požiūriu, atsižvelgiant į ES klimato ir energetikos politikos tikslus ir ambicingus išteklių naudojimo efektyvumo tikslus,

| — | apsvarstyti visas galimas politikos priemones, įskaitant kriterijus, standartus ir ilgalaikes mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei inovacijų pastangas, |
| --- | --- |

—

apsvarstyti visas galimas politikos priemones, įskaitant kriterijus, standartus ir ilgalaikes mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei inovacijų pastangas,

| — | skirti ypatingą dėmesį pagrindiniams Europos pramonės sektoriams ir sektoriams, kuriems kyla didelės socialinės kilmės problemos, bei sektoriams, kuriems būdingas verslo ir užimtumo potencialas, |
| --- | --- |

—

skirti ypatingą dėmesį pagrindiniams Europos pramonės sektoriams ir sektoriams, kuriems kyla didelės socialinės kilmės problemos, bei sektoriams, kuriems būdingas verslo ir užimtumo potencialas,

| — | pabrėžti, kad įvairių rūšių daugelį sektorių apimančioms technologijoms būdingas papildomumas, taip pat pabrėžti konvergenciją tarp atitinkamų sektorių, kuri tapo įmanoma pereinant prie skaitmeninės ekonomikos, |
| --- | --- |

—

pabrėžti, kad įvairių rūšių daugelį sektorių apimančioms technologijoms būdingas papildomumas, taip pat pabrėžti konvergenciją tarp atitinkamų sektorių, kuri tapo įmanoma pereinant prie skaitmeninės ekonomikos,

| — | skatinti naujos veiklos pvz., atsinaujinančios energijos ir kūrybinės pramonės (sektorių, kuriuose ES turi pranašumų ir kuriuose yra potencialo sukurti daug darbo vietų) veiklos plėtrą, |
| --- | --- |

—

skatinti naujos veiklos pvz., atsinaujinančios energijos ir kūrybinės pramonės (sektorių, kuriuose ES turi pranašumų ir kuriuose yra potencialo sukurti daug darbo vietų) veiklos plėtrą,

| — | Komisijai nuolat teikti pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

—

Komisijai nuolat teikti pažangos ataskaitas;

| 129. | mano, kad ES pramonės politika taip pat turėtų būti paremta praktiniais projektais, kurie duotų apčiuopiamų rezultatų Europos įmonėms ir piliečiams, pvz., Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES), „Galileo“ ir tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER); |
| --- | --- |

129.

mano, kad ES pramonės politika taip pat turėtų būti paremta praktiniais projektais, kurie duotų apčiuopiamų rezultatų Europos įmonėms ir piliečiams, pvz., Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES), „Galileo“ ir tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER);

| 130. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos pramonė vis labiau priklauso nuo įmonėms teikiamų paslaugų ir kad todėl būtina ypatingą dėmesį skirti visoms gamybos grandinės grandims; taigi džiaugiasi, kad Komisija parodė norą daugiau dėmesio skirti šiai tarpusavio priklausomybei; |
| --- | --- |

130.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos pramonė vis labiau priklauso nuo įmonėms teikiamų paslaugų ir kad todėl būtina ypatingą dėmesį skirti visoms gamybos grandinės grandims; taigi džiaugiasi, kad Komisija parodė norą daugiau dėmesio skirti šiai tarpusavio priklausomybei;

| 131. | dar kartą patvirtina poreikį padaryti greitą pažangą Europos įmonių registrų tinklo srityje siekiant užtikrinti ir vartotojams, ir gamintojams teikiamos informacijos skaidrumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

131.

dar kartą patvirtina poreikį padaryti greitą pažangą Europos įmonių registrų tinklo srityje siekiant užtikrinti ir vartotojams, ir gamintojams teikiamos informacijos skaidrumą ir patikimumą;

| 132. | pabrėžia, koks svarbus turizmo sektorius ES, kuri yra turistų lankomiausia vieta pasaulyje, ir kai kuriuose regionuose, kuriuose turizmas yra ekonominės veiklos pagrindas; remia Komisijos strategiją, kuria siekiama padidinti turizmo sektoriaus konkurencingumą numatant kokybės ir tvarumo didinimo ir Europos kaip turistams patrauklios vietos įvaizdžio gerinimo priemones; |
| --- | --- |

132.

pabrėžia, koks svarbus turizmo sektorius ES, kuri yra turistų lankomiausia vieta pasaulyje, ir kai kuriuose regionuose, kuriuose turizmas yra ekonominės veiklos pagrindas; remia Komisijos strategiją, kuria siekiama padidinti turizmo sektoriaus konkurencingumą numatant kokybės ir tvarumo didinimo ir Europos kaip turistams patrauklios vietos įvaizdžio gerinimo priemones;

| 133. | ragina Komisiją nepažeisti konkrečiuose pramonės metoduose išplėtotų veiksmų planų ir išvadų; mano, kad šie veiksmų planai užtikrina pramonei ilgalaikį planavimą ir yra vertinga priemonė siekiant išlaikyti konkurencingumą; |
| --- | --- |

133.

ragina Komisiją nepažeisti konkrečiuose pramonės metoduose išplėtotų veiksmų planų ir išvadų; mano, kad šie veiksmų planai užtikrina pramonei ilgalaikį planavimą ir yra vertinga priemonė siekiant išlaikyti konkurencingumą;

Atsakomybė

| 134. | mano, kad Europos pramonė ir suinteresuoti subjektai turi padidinti savo investicijas, bendrovių, socialinius ir aplinkosaugos įsipareigojimus, taip pat glaudžiai bendradarbiauti siekdamos sukurti palankias pagrindines sąlygas; mano, kad pramonė turėtų išlaikyti investicijas ir gamybą Europoje, tęsti savo mokslinių tyrimų veiklą ir siekti tvaraus ekonomikos augimo, naujovių ir teisingai apmokamo darbo; mano, kad pramonė turi vaidinti svarbų vaidmenį vystant naują kvalifikacijų kultūrą, kuri suteikia geras galimybes kokybiškam mokymui ir dar naujoviškesniems tvariems produktams ir procesams, taip pat ji turėtų, kur įmanoma, užmegzti strategines partnerystes Europoje; |
| --- | --- |

134.

mano, kad Europos pramonė ir suinteresuoti subjektai turi padidinti savo investicijas, bendrovių, socialinius ir aplinkosaugos įsipareigojimus, taip pat glaudžiai bendradarbiauti siekdamos sukurti palankias pagrindines sąlygas; mano, kad pramonė turėtų išlaikyti investicijas ir gamybą Europoje, tęsti savo mokslinių tyrimų veiklą ir siekti tvaraus ekonomikos augimo, naujovių ir teisingai apmokamo darbo; mano, kad pramonė turi vaidinti svarbų vaidmenį vystant naują kvalifikacijų kultūrą, kuri suteikia geras galimybes kokybiškam mokymui ir dar naujoviškesniems tvariems produktams ir procesams, taip pat ji turėtų, kur įmanoma, užmegzti strategines partnerystes Europoje;

| 135. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti naujus tarpininkavimo būdus siekiant kontroliuoti ir sukurti naują infrastruktūrą bei įdiegti juos taip, kad būtų padidintas piliečių dalyvavimas, kad būtų galima kuo greičiau naudoti infrastruktūrą, reikalingą siekiant tvariai atnaujinti pramoninę bazę (pvz., pažangius tinklus, vėjo jėgaines, naujus geležinkelius); |
| --- | --- |

135.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti naujus tarpininkavimo būdus siekiant kontroliuoti ir sukurti naują infrastruktūrą bei įdiegti juos taip, kad būtų padidintas piliečių dalyvavimas, kad būtų galima kuo greičiau naudoti infrastruktūrą, reikalingą siekiant tvariai atnaujinti pramoninę bazę (pvz., pažangius tinklus, vėjo jėgaines, naujus geležinkelius);

| 136. | išreiškia savo įsitikinimą, kad pasaulinė ekonomikos krizė jau parodė, kad įmonėms reikia uoliai veikti laikantis įmonių socialinės atsakomybės principų, susijusių tiek su geru bendruoju valdymu, tiek su aplinka bei socialine pažanga; |
| --- | --- |

136.

išreiškia savo įsitikinimą, kad pasaulinė ekonomikos krizė jau parodė, kad įmonėms reikia uoliai veikti laikantis įmonių socialinės atsakomybės principų, susijusių tiek su geru bendruoju valdymu, tiek su aplinka bei socialine pažanga;

Regionai

| 137. | pabrėžia, kad regioninės struktūros yra labai svarbios stiprinant Europos pramonę; mano, kad konkurencingos inovacinės grupės ir inovaciniai tinklai (įmonės, universitetai, mokslinių tyrimų centrai, technologijų paslaugos, mokymo institutai ir t.t) bei sąsajos tarp įmonių (papildomą vertė kuriančios grandinės, sinergija) ir tarp kitų subjektų yra labai svarbūs investavimo sprendimams; atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikia:






  — | labiau remti naujovių grupes ir tinklus, ypač Europos konkurencingumo skatinimo grupes ir naujas partnerystes inovacijų srityje, kurios bus pradėtos 2011 m. kaip iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“dalis, ir pirmiausiai didelio poveikio technologijų srityje, siekiant, kad būtų galima suderintai skatinti žinių ir technologijų perdavimą bei mokslinius tyrimus, geresnį mokymą ir infrastruktūrą, o tai turėtų būti ir Europos regioninės plėtros fondo prioritetas, |
| --- | --- | --- |

137.

pabrėžia, kad regioninės struktūros yra labai svarbios stiprinant Europos pramonę; mano, kad konkurencingos inovacinės grupės ir inovaciniai tinklai (įmonės, universitetai, mokslinių tyrimų centrai, technologijų paslaugos, mokymo institutai ir t.t) bei sąsajos tarp įmonių (papildomą vertė kuriančios grandinės, sinergija) ir tarp kitų subjektų yra labai svarbūs investavimo sprendimams; atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikia:

—

labiau remti naujovių grupes ir tinklus, ypač Europos konkurencingumo skatinimo grupes ir naujas partnerystes inovacijų srityje, kurios bus pradėtos 2011 m. kaip iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“dalis, ir pirmiausiai didelio poveikio technologijų srityje, siekiant, kad būtų galima suderintai skatinti žinių ir technologijų perdavimą bei mokslinius tyrimus, geresnį mokymą ir infrastruktūrą, o tai turėtų būti ir Europos regioninės plėtros fondo prioritetas,

| — | ES lėšomis remti regionines tinklų struktūras ir kaimo regionus, kad būtų plečiama jų pramoninė bazė, |
| --- | --- |

—

ES lėšomis remti regionines tinklų struktūras ir kaimo regionus, kad būtų plečiama jų pramoninė bazė,

| — | grupės ir tinklai sujungti į visą apimančias Europos platformas, tokiu būdu sustiprinant grupes ir tinklus, |
| --- | --- |

—

grupės ir tinklai sujungti į visą apimančias Europos platformas, tokiu būdu sustiprinant grupes ir tinklus,

| — | remti „Merų paktą“ ir „Pažangiuosius miestus“ ir panašias iniciatyvas, kadangi iš to taip pat turi naudos pramonė ir MVĮ; |
| --- | --- |

—

remti „Merų paktą“ ir „Pažangiuosius miestus“ ir panašias iniciatyvas, kadangi iš to taip pat turi naudos pramonė ir MVĮ;

| — | padedant Europos investicijų bankui stiprinti ryšį tarp pramonės politikos ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

—

padedant Europos investicijų bankui stiprinti ryšį tarp pramonės politikos ir teritorinės sanglaudos;

| 138. | pripažįsta, kad ES pramonė padėjo siekti socialinės ir ekonominės bei teritorinės sanglaudos, ir mano, kad klestinti pramonė yra esminė ES regionų ekonominio augimo ir socialinio stabilumo sąlyga; |
| --- | --- |

138.

pripažįsta, kad ES pramonė padėjo siekti socialinės ir ekonominės bei teritorinės sanglaudos, ir mano, kad klestinti pramonė yra esminė ES regionų ekonominio augimo ir socialinio stabilumo sąlyga;

| 139. | taigi ragina suderintomis pastangomis išnaudoti ir praturtinti regionuose jau sukauptą mokslinę ir technologinę kompetenciją, ypač pagrindinių technologijų srityje, ir dar daugiau dėmesio skirti grupių (angl. cluster) politikai; |
| --- | --- |

139.

taigi ragina suderintomis pastangomis išnaudoti ir praturtinti regionuose jau sukauptą mokslinę ir technologinę kompetenciją, ypač pagrindinių technologijų srityje, ir dar daugiau dėmesio skirti grupių (angl. cluster) politikai;

| 140. | atkreipia dėmesį į tai, kad: norint padidinti ES regionų ir pramonės konkurencingumą labai svarbu palaipsniui įdiegti atitinkamas skaitmenines infrastruktūras ir novatoriškas technologijas; IRT sektorius itin svarbus didinant kitų pramonės sektorių našumą; šiuolaikinės ryšių infrastruktūros su dideliais perdavimo pajėgumais turėtų būti diegiamos pirmiausia nepakankamai aprūpintuose regionuose; tai galėtų padėti sukurti viešosioms ir privačiosioms investicijoms palankią aplinką, o taip pat, kas yra labai svarbu, padėti pakelti verslo skaitmeninio raštingumo lygį; |
| --- | --- |

140.

atkreipia dėmesį į tai, kad: norint padidinti ES regionų ir pramonės konkurencingumą labai svarbu palaipsniui įdiegti atitinkamas skaitmenines infrastruktūras ir novatoriškas technologijas; IRT sektorius itin svarbus didinant kitų pramonės sektorių našumą; šiuolaikinės ryšių infrastruktūros su dideliais perdavimo pajėgumais turėtų būti diegiamos pirmiausia nepakankamai aprūpintuose regionuose; tai galėtų padėti sukurti viešosioms ir privačiosioms investicijoms palankią aplinką, o taip pat, kas yra labai svarbu, padėti pakelti verslo skaitmeninio raštingumo lygį;

*

* *

| 141. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

141.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0223.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0209.

(3)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 65.

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienis

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/154

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisVengrijos žiniasklaidos įstatymas

P7_TA(2011)0094

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo

2012/C 199 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnį, susijusį su pagrindinių teisių, ypač saviraiškos ir informacijos laisvės ir teisės į žiniasklaidos pliuralizmą laikymusi, skatinimu jų laikytis ir apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 10 straipsnį, susijusį su pagrindinių teisių, ypač saviraiškos ir informacijos laisvės ir teisės į žiniasklaidos pliuralizmą laikymusi, skatinimu jų laikytis ir apsauga,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25 d. Europos spaudos laisvės chartiją ir į Europos Komisijos darbo dokumentą dėl žiniasklaidos pliuralizmo ES valstybėse narėse (SEC(2007)0032), Komisijos apibrėžtą trijų pakopų žiniasklaidos pliuralizmo strategiją ir nepriklausomą tyrimą, kuris Komisijos užsakymu atliktas 2009 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25 d. Europos spaudos laisvės chartiją ir į Europos Komisijos darbo dokumentą dėl žiniasklaidos pliuralizmo ES valstybėse narėse (SEC(2007)0032), Komisijos apibrėžtą trijų pakopų žiniasklaidos pliuralizmo strategiją ir nepriklausomą tyrimą, kuris Komisijos užsakymu atliktas 2009 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl saviraiškos ir informacijos laisvės pažeidimo pavojaus Europos Sąjungoje, ypač Italijoje (1), į 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (2) ir į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl žurnalistikos ir naujosios žiniasklaidos – viešosios erdvės Europoje kūrimas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl saviraiškos ir informacijos laisvės pažeidimo pavojaus Europos Sąjungoje, ypač Italijoje (1), į 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos sutelkimo ir pliuralizmo Europos Sąjungoje (2) ir į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl žurnalistikos ir naujosios žiniasklaidos – viešosios erdvės Europoje kūrimas (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimus ir Parlamento narių klausimus, kurie buvo pateikti ir dėl kurių Europos Parlamente vyko diskusijos informacijos laisvės Italijoje tema 2009 m. spalio 8 d. ir 2010 m. rugsėjo 8 d., taip pat į diskusijas Vengrijos žiniasklaidos įstatymo tema, 2011 m. sausio 17 d. vykusias jungtiniame Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų ir Kultūros ir švietimo komiteto posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimus ir Parlamento narių klausimus, kurie buvo pateikti ir dėl kurių Europos Parlamente vyko diskusijos informacijos laisvės Italijoje tema 2009 m. spalio 8 d. ir 2010 m. rugsėjo 8 d., taip pat į diskusijas Vengrijos žiniasklaidos įstatymo tema, 2011 m. sausio 17 d. vykusias jungtiniame Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų ir Kultūros ir švietimo komiteto posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į LIBE komiteto sprendimą prašyti Pagrindinių teisių agentūros kasmet parengti palyginamąją ataskaitą, pateikiant rodiklius, apie žiniasklaidos laisvę, pliuralizmą ir nepriklausomą valdymą ES valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į LIBE komiteto sprendimą prašyti Pagrindinių teisių agentūros kasmet parengti palyginamąją ataskaitą, pateikiant rodiklius, apie žiniasklaidos laisvę, pliuralizmą ir nepriklausomą valdymą ES valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, ypač į jos 5 straipsnio 2 dalį, 7 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, ypač į jos 5 straipsnio 2 dalį, 7 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje nurodytomis demokratinėmis vertybėmis ir teisinės valstybės principu, o pagal Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos10 straipsnį ES užtikrina ir skatina žodžio ir informacijos laisvę, taip pat pripažįsta Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų teisių, laisvių ir principų teisinę vertę – tą ji parodė prisijungdama prie Europos žmogaus teisių konvencijos, kurios esminė prielaida yra laisva žiniasklaida ir pliuralizmas, ir kadangi į šios teisės apima laisvę reikšti nuomonę ir laisvę gauti bei skleisti informaciją be valdžios institucijų kontrolės, kišimosi ar jų spaudimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje nurodytomis demokratinėmis vertybėmis ir teisinės valstybės principu, o pagal Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį ir Europos žmogaus teisių konvencijos10 straipsnį ES užtikrina ir skatina žodžio ir informacijos laisvę, taip pat pripažįsta Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų teisių, laisvių ir principų teisinę vertę – tą ji parodė prisijungdama prie Europos žmogaus teisių konvencijos, kurios esminė prielaida yra laisva žiniasklaida ir pliuralizmas, ir kadangi į šios teisės apima laisvę reikšti nuomonę ir laisvę gauti bei skleisti informaciją be valdžios institucijų kontrolės, kišimosi ar jų spaudimo,

| B. | kadangi žiniasklaidos pliuralizmas ir laisvė ES ir jos valstybėse narėse, ypač Italijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Čekijos Respublikoje ir Estijoje, vis dar kelia didelį susirūpinimą, kaip parodė neseniai pateikta kritika, kurią dėl 2010 m. birželio–gruodžio mėn. priimto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo ir konstitucinių pakeitimų išreiškė tarptautinės organizacijos, pvz., Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, daug tarptautinių ir nacionalinių žurnalistų organizacijų, redaktorių ir leidėjų profesinės organizacijos, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių srityje veikiančios NVO, taip pat valstybės narės ir Komisija, |
| --- | --- |

B.

kadangi žiniasklaidos pliuralizmas ir laisvė ES ir jos valstybėse narėse, ypač Italijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Čekijos Respublikoje ir Estijoje, vis dar kelia didelį susirūpinimą, kaip parodė neseniai pateikta kritika, kurią dėl 2010 m. birželio–gruodžio mėn. priimto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo ir konstitucinių pakeitimų išreiškė tarptautinės organizacijos, pvz., Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, daug tarptautinių ir nacionalinių žurnalistų organizacijų, redaktorių ir leidėjų profesinės organizacijos, žmogaus teisių ir pilietinių laisvių srityje veikiančios NVO, taip pat valstybės narės ir Komisija,

| C. | kadangi Komisija išreiškė susirūpinimą ir paprašė Vengrijos vyriausybės pateikti informacijos, susijusios su Vengrijos žiniasklaidos įstatymo suderinamumu su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva ir apskritai su Bendrijos acquis, ypač kalbant apie subalansuoto informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, ir iškėlė abejonių dėl šio įstatymo suderinamumo su proporcingumo principu ir pagarbos pagrindinėms teisėms – saviraiškos ir informacijos teisėms, įtvirtintoms Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje, taip pat kalbant apie kilmės šalies principą ir registravimo reikalavimą, ir kadangi Vengrijos vyriausybė atsakydama pateikė išsamesnės informacijos ir pradėjo įstatymo keitimo procesą, atsižvelgdama į Komisijos nurodytus klausimus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija išreiškė susirūpinimą ir paprašė Vengrijos vyriausybės pateikti informacijos, susijusios su Vengrijos žiniasklaidos įstatymo suderinamumu su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva ir apskritai su Bendrijos acquis, ypač kalbant apie subalansuoto informacijos teikimo reikalavimą, taikomą visiems audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjams, ir iškėlė abejonių dėl šio įstatymo suderinamumo su proporcingumo principu ir pagarbos pagrindinėms teisėms – saviraiškos ir informacijos teisėms, įtvirtintoms Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje, taip pat kalbant apie kilmės šalies principą ir registravimo reikalavimą, ir kadangi Vengrijos vyriausybė atsakydama pateikė išsamesnės informacijos ir pradėjo įstatymo keitimo procesą, atsižvelgdama į Komisijos nurodytus klausimus,

| D. | kadangi ESBO išreiškė rimtų abejonių dėl Vengrijos įstatymų teritorinės taikymo srities ir registracijos reikalavimų, saviraiškos laisvės ir turinio reguliavimo, dėl to, kad paskirtas tas pats asmuo, atsakingas ir už nacionalinę žiniasklaidą, ir telekomunikacijas, dėl visuomeninės transliacijos principų laikymosi (4), atkreipiant dėmesį į tai, kad naujas įstatymas pakenkė žiniasklaidos pliuralizmui ir panaikino finansinį ir politinį visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumą, sutvirtino ilgalaikį neigiamą poveikį nepriklausomai žiniasklaidai dėl to, kad Žiniasklaidos tarnybos ir Žiniasklaidos tarybos sudėtis ir kadencijos trukmė buvo homogeniškos politiniu atžvilgiu (5) ir kad šios įstaigos vykdė skvarbią ir centralizuotą vyriausybės, teisminę ir politinę visų žiniasklaidos priemonių kontrolę; kadangi susirūpinimą taip pat kėlė neproporcingos ir nepagrįstai griežtos nuobaudos dėl ginčytinų ir neapibrėžtų priežasčių, automatiško nuobaudų taikymo sustabdymo procedūros nebuvimas tais atvejais, kai prieš žiniasklaidos tarybos nustatytą sprendimą iškelta byla teisme, žurnalistinių šaltinių konfidencialumo principo pažeidimas ir šeimos vertybių apsauga, |
| --- | --- |

D.

kadangi ESBO išreiškė rimtų abejonių dėl Vengrijos įstatymų teritorinės taikymo srities ir registracijos reikalavimų, saviraiškos laisvės ir turinio reguliavimo, dėl to, kad paskirtas tas pats asmuo, atsakingas ir už nacionalinę žiniasklaidą, ir telekomunikacijas, dėl visuomeninės transliacijos principų laikymosi (4), atkreipiant dėmesį į tai, kad naujas įstatymas pakenkė žiniasklaidos pliuralizmui ir panaikino finansinį ir politinį visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumą, sutvirtino ilgalaikį neigiamą poveikį nepriklausomai žiniasklaidai dėl to, kad Žiniasklaidos tarnybos ir Žiniasklaidos tarybos sudėtis ir kadencijos trukmė buvo homogeniškos politiniu atžvilgiu (5) ir kad šios įstaigos vykdė skvarbią ir centralizuotą vyriausybės, teisminę ir politinę visų žiniasklaidos priemonių kontrolę; kadangi susirūpinimą taip pat kėlė neproporcingos ir nepagrįstai griežtos nuobaudos dėl ginčytinų ir neapibrėžtų priežasčių, automatiško nuobaudų taikymo sustabdymo procedūros nebuvimas tais atvejais, kai prieš žiniasklaidos tarybos nustatytą sprendimą iškelta byla teisme, žurnalistinių šaltinių konfidencialumo principo pažeidimas ir šeimos vertybių apsauga,

| E. | pritaria ESBO išreikštoms rimtoms abejonėms dėl Žiniasklaidos tarnybos ir Žiniasklaidos tarybos politiniu požiūriu homogeniškos sudėties, kadencijos trukmės ir jų vykdomos skvarbios ir centralizuotos vyriausybinės, teisminės ir politinės visų žiniasklaidos priemonių kontrolės, dėl to, kad daugiausia problemų keliančios šio teisės akto nuostatos prieštarauja ESBO ir tarptautiniams saviraiškos laisvės standartams, pvz., panaikinama visuomeninių transliavimo priemonių politinė ir finansinė nepriklausomybė, dėl reguliavimo taikymo srities (dalykinės ir teritorinės) ir sprendimo neapibrėžti pagrindinių sąvokų, todėl žurnalistai neturi galimybės žinoti, kada pažeidžia įstatymą, |
| --- | --- |

E.

pritaria ESBO išreikštoms rimtoms abejonėms dėl Žiniasklaidos tarnybos ir Žiniasklaidos tarybos politiniu požiūriu homogeniškos sudėties, kadencijos trukmės ir jų vykdomos skvarbios ir centralizuotos vyriausybinės, teisminės ir politinės visų žiniasklaidos priemonių kontrolės, dėl to, kad daugiausia problemų keliančios šio teisės akto nuostatos prieštarauja ESBO ir tarptautiniams saviraiškos laisvės standartams, pvz., panaikinama visuomeninių transliavimo priemonių politinė ir finansinė nepriklausomybė, dėl reguliavimo taikymo srities (dalykinės ir teritorinės) ir sprendimo neapibrėžti pagrindinių sąvokų, todėl žurnalistai neturi galimybės žinoti, kada pažeidžia įstatymą,

| F. | kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras paragino Vengrijos valdžios institucijas peržiūrint savo žiniasklaidos įstatymą įtraukti Europos Tarybos standartus, susijusius su saviraiškos laisve ir žiniasklaidos pliuralizmu, taip pat atsižvelgti į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų komiteto ir Parlamentinės asamblėjos rekomendacijas ir ypač į privalomus standartus, įtvirtintus Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje; kadangi jis atkreipė dėmesį į tai, kad naudojamos neaiškios apibrėžtys, kurios gali būti klaidingai aiškinamos, kad sukuriama politiškai nesubalansuota reguliavimo sistema, kuriai būdingi neproporcingi įgaliojimai ir netaikoma visiška teisinė priežiūra, kad kyla grėsmė visuomeninio transliavimo paslaugas teikiančios žiniasklaidos nepriklausomybei ir kad susilpninama žurnalistų šaltinių apsauga; kadangi jis taip pat pabrėžė, jog būtina, kad visi svarbūs suinteresuoti subjektai, įskaitant opozicines partijas ir pilietinę visuomenę, galėtų prasmingai dalyvauti peržiūrint šį teisės aktą, kuriuo reglamentuojamas toks esminis demokratinės visuomenės veikimo aspektas (6), |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras paragino Vengrijos valdžios institucijas peržiūrint savo žiniasklaidos įstatymą įtraukti Europos Tarybos standartus, susijusius su saviraiškos laisve ir žiniasklaidos pliuralizmu, taip pat atsižvelgti į atitinkamas Europos Tarybos Ministrų komiteto ir Parlamentinės asamblėjos rekomendacijas ir ypač į privalomus standartus, įtvirtintus Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje; kadangi jis atkreipė dėmesį į tai, kad naudojamos neaiškios apibrėžtys, kurios gali būti klaidingai aiškinamos, kad sukuriama politiškai nesubalansuota reguliavimo sistema, kuriai būdingi neproporcingi įgaliojimai ir netaikoma visiška teisinė priežiūra, kad kyla grėsmė visuomeninio transliavimo paslaugas teikiančios žiniasklaidos nepriklausomybei ir kad susilpninama žurnalistų šaltinių apsauga; kadangi jis taip pat pabrėžė, jog būtina, kad visi svarbūs suinteresuoti subjektai, įskaitant opozicines partijas ir pilietinę visuomenę, galėtų prasmingai dalyvauti peržiūrint šį teisės aktą, kuriuo reglamentuojamas toks esminis demokratinės visuomenės veikimo aspektas (6),

| G. | kadangi antroje nuomonėje 2011 m. vasario 25 d. Žmogaus teisių komisaras rekomenduoja atlikti „visapusišką persvarstymą“ Vengrijos žiniasklaidos įstatymas paketo, siekiant, inter alia, atkurti tikslius teisės aktus, skatinančius pliuralistinę ir nepriklausomą žiniasklaidą, ir stiprinant garantijas, kad žiniasklaidos reguliavimo mechanizmai bus apsaugoti nuo politinės įtakos (7); kadangi taip pat nurodo, kad Vengrijos žiniasklaidos priemonės turi būti pajėgios atlikti prižiūrėtojo vaidmenį pliuralistinėje demokratinėje visuomenėje ir kad, siekdama šio tikslo, Vengrija turėtų laikytis savo kaip Europos Tarybos valstybės narės įsipareigojimų ir maksimaliai pasinaudoti šios organizacijos patirtimi saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo ir pliuralizmo srityse, |
| --- | --- |

G.

kadangi antroje nuomonėje 2011 m. vasario 25 d. Žmogaus teisių komisaras rekomenduoja atlikti „visapusišką persvarstymą“ Vengrijos žiniasklaidos įstatymas paketo, siekiant, inter alia, atkurti tikslius teisės aktus, skatinančius pliuralistinę ir nepriklausomą žiniasklaidą, ir stiprinant garantijas, kad žiniasklaidos reguliavimo mechanizmai bus apsaugoti nuo politinės įtakos (7); kadangi taip pat nurodo, kad Vengrijos žiniasklaidos priemonės turi būti pajėgios atlikti prižiūrėtojo vaidmenį pliuralistinėje demokratinėje visuomenėje ir kad, siekdama šio tikslo, Vengrija turėtų laikytis savo kaip Europos Tarybos valstybės narės įsipareigojimų ir maksimaliai pasinaudoti šios organizacijos patirtimi saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo ir pliuralizmo srityse,

| H. | kadangi Vengrijos žiniasklaidos įstatymo galiojimas turėtų būti skubiai sustabdytas ir jis turėtų būti peržiūrėtas atitinkamai atsižvelgiant į Komisijos, ESBO ir Europos Tarybos pastabas ir pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad jie visiškai atitiks ES teisę ir Europos vertybes bei žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomos žiniasklaidos valdysenos standartus, |
| --- | --- |

H.

kadangi Vengrijos žiniasklaidos įstatymo galiojimas turėtų būti skubiai sustabdytas ir jis turėtų būti peržiūrėtas atitinkamai atsižvelgiant į Komisijos, ESBO ir Europos Tarybos pastabas ir pasiūlymus siekiant užtikrinti, kad jie visiškai atitiks ES teisę ir Europos vertybes bei žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomos žiniasklaidos valdysenos standartus,

| I. | kadangi nepaisant pakartotinių Parlamento raginimų priimti direktyvą dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomos valdysenos, Komisija iki šiol delsė pateikti šį pasiūlymą, kuris tampa vis svarbesnis ir kurį būtina priimti kuo skubiau, |
| --- | --- |

I.

kadangi nepaisant pakartotinių Parlamento raginimų priimti direktyvą dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomos valdysenos, Komisija iki šiol delsė pateikti šį pasiūlymą, kuris tampa vis svarbesnis ir kurį būtina priimti kuo skubiau,

| J. | kadangi visos ES valstybės narės turi laikytis 1993 m. Kopenhagoje vykusiame Europos ministrų tarybos posėdyje priimtų Kopenhagos kriterijų dėl ES narystės, susijusių su spaudos ir saviraiškos laisve, ir juos taikyti pagal atitinkamas ES teisės aktų nuostatas, |
| --- | --- |

J.

kadangi visos ES valstybės narės turi laikytis 1993 m. Kopenhagoje vykusiame Europos ministrų tarybos posėdyje priimtų Kopenhagos kriterijų dėl ES narystės, susijusių su spaudos ir saviraiškos laisve, ir juos taikyti pagal atitinkamas ES teisės aktų nuostatas,

| K. | kadangi Europos teisingumo teismas savo sprendimo jungtinėse bylose C–39/05 P ir C–52/05 P 45 ir 46 straipsniuose teigė, kad informacijos atvirumas suteikia piliečiams daugiau galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir užtikrina didesnį viešųjų institucijų veiklos teisėtumą bei garantuoja, kad šios institucijos taptų veiksmingesnės ir labiau atskaitingos piliečiams demokratinėje sistemoje ir kad tai „jų veiksmingo naudojimosi savo demokratinėmis teisėmis sąlyga“, |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos teisingumo teismas savo sprendimo jungtinėse bylose C–39/05 P ir C–52/05 P 45 ir 46 straipsniuose teigė, kad informacijos atvirumas suteikia piliečiams daugiau galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir užtikrina didesnį viešųjų institucijų veiklos teisėtumą bei garantuoja, kad šios institucijos taptų veiksmingesnės ir labiau atskaitingos piliečiams demokratinėje sistemoje ir kad tai „jų veiksmingo naudojimosi savo demokratinėmis teisėmis sąlyga“,

| 1. | ragina Vengrijos valdžios institucijas atkurti žiniasklaidos valdysenos nepriklausomumą ir sustabdyti valstybės kišimąsi į saviraiškos laisvę ir subalansuotą informacijos teikimą, ir mano, kad per didelis žiniasklaidos reguliavimas kenkia veiksmingo pliuralizmo buvimui viešojoje sferoje; |
| --- | --- |

1.

ragina Vengrijos valdžios institucijas atkurti žiniasklaidos valdysenos nepriklausomumą ir sustabdyti valstybės kišimąsi į saviraiškos laisvę ir subalansuotą informacijos teikimą, ir mano, kad per didelis žiniasklaidos reguliavimas kenkia veiksmingo pliuralizmo buvimui viešojoje sferoje;

| 2. | palankiai vertina Komisijos bendradarbiavimą su Vengrijos valdžios institucijomis siekiant suderinti Vengrijos žiniasklaidos teisės aktus su ES sutartimis ir teisės aktais, ir pakeitimų proceso nacionaliniu lygmeniu pradžią; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos bendradarbiavimą su Vengrijos valdžios institucijomis siekiant suderinti Vengrijos žiniasklaidos teisės aktus su ES sutartimis ir teisės aktais, ir pakeitimų proceso nacionaliniu lygmeniu pradžią;

| 3. | apgailestauja, kad Komisija nusprendė svarstyti tik tris aspektus, susijusius su tuo, kaip Vengrija įgyvendina Bendrijos acquis, ir dėl to, kad nebuvo paminėtas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 30 straipsnis, taip Komisija apribojo savo kompetenciją patikrinti, ar Vengrija, įgyvendindama ES teisę, laikosi Pagrindinių teisių chartijos; ragina Komisiją ištirti, ar Vengrija laikosi Direktyvoje 2000/31/EB dėl elektroninės prekybos nustatytos atsakomybės tvarkos, ir kaip Vengrija perkėlė ES pamatinius sprendimus 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis ir 2008/919/TVR dėl kovos su terorizmu, kuriuose minima žodžio laisvė ir su žiniasklaidos laisve susijusių taisyklių apėjimas; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Komisija nusprendė svarstyti tik tris aspektus, susijusius su tuo, kaip Vengrija įgyvendina Bendrijos acquis, ir dėl to, kad nebuvo paminėtas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 30 straipsnis, taip Komisija apribojo savo kompetenciją patikrinti, ar Vengrija, įgyvendindama ES teisę, laikosi Pagrindinių teisių chartijos; ragina Komisiją ištirti, ar Vengrija laikosi Direktyvoje 2000/31/EB dėl elektroninės prekybos nustatytos atsakomybės tvarkos, ir kaip Vengrija perkėlė ES pamatinius sprendimus 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis ir 2008/919/TVR dėl kovos su terorizmu, kuriuose minima žodžio laisvė ir su žiniasklaidos laisve susijusių taisyklių apėjimas;

| 4. | ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti ir įvertinti iš dalies pakeisto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo atitiktį Europos teisės aktams, ypač Pagrindinių teisių chartijai; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti ir įvertinti iš dalies pakeisto Vengrijos žiniasklaidos įstatymo atitiktį Europos teisės aktams, ypač Pagrindinių teisių chartijai;

| 5. | ragina Vengrijos valdžios įstaigas įtraukti visas suinteresuotąsias šalis į žiniasklaidos įstatymo ir Konstitucijos peržiūrą, kadangi jais remiasi teisinės valstybės principu grindžiama demokratinė visuomenė su deramu valdžios galių pusiausvyra, siekiant užtikrinti mažumos pagrindinių teisių paisymą be daugumos tironijos rizikos; |
| --- | --- |

5.

ragina Vengrijos valdžios įstaigas įtraukti visas suinteresuotąsias šalis į žiniasklaidos įstatymo ir Konstitucijos peržiūrą, kadangi jais remiasi teisinės valstybės principu grindžiama demokratinė visuomenė su deramu valdžios galių pusiausvyra, siekiant užtikrinti mažumos pagrindinių teisių paisymą be daugumos tironijos rizikos;

| 6. | ragina Komisiją remiantis SESV 265 straipsniu imtis priemonių, t. y. pagal SESV 225 straipsnį iki šių metų pabaigos pateikti ES teisės akto dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomo valdymo pasiūlymą, taip pašalinant ES teisinės bazės dėl žiniasklaidos trūkumus, pasitelkiant savo kompetenciją vidaus rinkos, audiovizualinės politikos, konkurencijos, telekomunikacijų, valstybės paramos, su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo ir visų ES teritorijoje gyvenančių asmenų pagrindinių teisių srityse, siekiant nustatyti minimalius privalomus standartus, kurių turės laikytis visos valstybės narės ir kuriuos turės perkelti į nacionalinę teisę norint užtikrinti, apsaugoti ir skatinti atitinkamą žiniasklaidos pliuralizmo ir nepriklausomos valdysenos lygį; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją remiantis SESV 265 straipsniu imtis priemonių, t. y. pagal SESV 225 straipsnį iki šių metų pabaigos pateikti ES teisės akto dėl žiniasklaidos laisvės, pliuralizmo ir nepriklausomo valdymo pasiūlymą, taip pašalinant ES teisinės bazės dėl žiniasklaidos trūkumus, pasitelkiant savo kompetenciją vidaus rinkos, audiovizualinės politikos, konkurencijos, telekomunikacijų, valstybės paramos, su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo ir visų ES teritorijoje gyvenančių asmenų pagrindinių teisių srityse, siekiant nustatyti minimalius privalomus standartus, kurių turės laikytis visos valstybės narės ir kuriuos turės perkelti į nacionalinę teisę norint užtikrinti, apsaugoti ir skatinti atitinkamą žiniasklaidos pliuralizmo ir nepriklausomos valdysenos lygį;

| 7. | ragina Vengrijos valdžios institucijas peržiūrėti žiniasklaidos įstatymą, atsižvelgiant į Europos Parlamento, Komisijos, ESBO, Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro, Europos Tarybos Ministrų komiteto ir Parlamentinės asamblėjos pastabas bei pasiūlymus ir į Europos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktiką, ir tuo atveju, jei bus nustatyta, kad įstatymas nesuderinamas su Sutarčių arba ES teisės, ypač Pagrindinių teisių chartijos, nuostatomis ar principais, panaikinti atitinkamus įstatymą ir netaikyti šio įstatymo arba jo dalių, jei bus nustatytas jų nesuderinamumas; |
| --- | --- |

7.

ragina Vengrijos valdžios institucijas peržiūrėti žiniasklaidos įstatymą, atsižvelgiant į Europos Parlamento, Komisijos, ESBO, Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro, Europos Tarybos Ministrų komiteto ir Parlamentinės asamblėjos pastabas bei pasiūlymus ir į Europos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktiką, ir tuo atveju, jei bus nustatyta, kad įstatymas nesuderinamas su Sutarčių arba ES teisės, ypač Pagrindinių teisių chartijos, nuostatomis ar principais, panaikinti atitinkamus įstatymą ir netaikyti šio įstatymo arba jo dalių, jei bus nustatytas jų nesuderinamumas;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pagrindinių teisių agentūrai ir ESBO. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pagrindinių teisių agentūrai ir ESBO.

---

(1)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1026.

(2)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 85.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0307.

(4)  Vengrijos teisės aktų ir teisės, kuriais reglamentuojama žiniasklaida ir telekomunikacijos, ir jų projektų paketo analizė ir įvertinimas, ESBO paruoštas dr. Karolio Jakubowicziaus.

(5)  ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais 2010 m. sausio 14 d. laiškas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pirmininkui.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp.

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/158

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisPietinės ES kaimynės šalys, visų pirma Libija, įskaitant humanitarinius aspektus

P7_TA(2011)0095

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kaimyninių pietų šalių, ypač Libijos

2012/C 199 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JTGA) 2011 m. kovo 1 d. rezoliuciją, kurioje vienbalsiai nuspręsta sustabdyti Libijos narystę Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje (JTŽTT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JTGA) 2011 m. kovo 1 d. rezoliuciją, kurioje vienbalsiai nuspręsta sustabdyti Libijos narystę Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje (JTŽTT),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją Nr. 1970/2011, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją Nr. 1970/2011,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą, kuriuo įgyvendinama JTST rezoliucija ir nustatomos papildomos ribojamosios priemonės asmenims, atsakingiems už smurtinį susidorojimą su civiliais Libijos gyventojais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą, kuriuo įgyvendinama JTST rezoliucija ir nustatomos papildomos ribojamosios priemonės asmenims, atsakingiems už smurtinį susidorojimą su civiliais Libijos gyventojais,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją S-15/2, priimtą 2011 m. vasario 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją S-15/2, priimtą 2011 m. vasario 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 22 d. sustabdytas derybas dėl ES ir Libijos pagrindų susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 22 d. sustabdytas derybas dėl ES ir Libijos pagrindų susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į naujausius Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimus dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausius Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton pareiškimus dėl Libijos,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Libijos, ypač į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl mirties bausmių Libijoje (1) ir į 2011 m. sausio 20 d. rekomendaciją Tarybai, kurioje nurodomos būtiniausios sąlygos, susijusios su derybomis dėl ES ir Libijos pagrindų susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Libijos, ypač į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl mirties bausmių Libijoje (1) ir į 2011 m. sausio 20 d. rekomendaciją Tarybai, kurioje nurodomos būtiniausios sąlygos, susijusios su derybomis dėl ES ir Libijos pagrindų susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos ir 1967 m. sausio 31 d. protokolo nuostatas dėl pabėgėlių statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos ir 1967 m. sausio 31 d. protokolo nuostatas dėl pabėgėlių statuso,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir jos protokolą dėl Afrikos žmogaus ir tautų teisių teismo įsteigimo, kuriuos Libija ratifikavo atitinkamai 1987 m. kovo 26 d. ir 2003 m. lapkričio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir jos protokolą dėl Afrikos žmogaus ir tautų teisių teismo įsteigimo, kuriuos Libija ratifikavo atitinkamai 1987 m. kovo 26 d. ir 2003 m. lapkričio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi keliose Arabų šalyse šiaurinėje Afrikos dalyje ir Artimuosiuose Rytuose neseniai vykusiose demonstracijose buvo reikalaujama panaikinti autoritarinį režimą ir įvykdyti politinių, ekonominių ir socialinių reformų, taikos, demokratijos ir geresnių gyvenimo sąlygų eiliniams žmonėms, kadangi masiniai protestai daugelyje Arabų šalių parodė, kad nedemokratiniai ir autoritariniai režimai negali užtikrinti patikimo stabilumo ir kad demokratinės vertybės yra svarbiausios įgyvendinant ekonomines ir politines partnerystes, |
| --- | --- |

A.

kadangi keliose Arabų šalyse šiaurinėje Afrikos dalyje ir Artimuosiuose Rytuose neseniai vykusiose demonstracijose buvo reikalaujama panaikinti autoritarinį režimą ir įvykdyti politinių, ekonominių ir socialinių reformų, taikos, demokratijos ir geresnių gyvenimo sąlygų eiliniams žmonėms, kadangi masiniai protestai daugelyje Arabų šalių parodė, kad nedemokratiniai ir autoritariniai režimai negali užtikrinti patikimo stabilumo ir kad demokratinės vertybės yra svarbiausios įgyvendinant ekonomines ir politines partnerystes,

| B. | kadangi protestai prieš Libijos režimą prasidėjo 2011 m. vasario 15 d. Bengazio mieste ir išplito visoje šalyje, apėmė Al Baidos, Al Kubos, Darnaho ir Az Zintano miestus ir daugelyje miestų, ypač rytinėje Libijos dalyje, protestuotojai užėmė valdžią, |
| --- | --- |

B.

kadangi protestai prieš Libijos režimą prasidėjo 2011 m. vasario 15 d. Bengazio mieste ir išplito visoje šalyje, apėmė Al Baidos, Al Kubos, Darnaho ir Az Zintano miestus ir daugelyje miestų, ypač rytinėje Libijos dalyje, protestuotojai užėmė valdžią,

| C. | kadangi protestuotojai tapo precedento neturinčių Kaddafi režimo smurtinių išpuolių taikiniais, kurių metu protestams malšinti smurtu buvo naudojamos Libijos ginkluotosios pajėgos, sukarintos grupuotės, samdoma armija ir užsienio pajėgos, be to, į visus iš eilės civilius gyventojus buvo šaudoma naudojant kulkosvaidžius, snaiperius ir karo lėktuvus ir sraigtasparnius; kadangi dėl šios priežasties labai padaugėjo žuvusiųjų ir daug žmonių sužeista arba suimta, |
| --- | --- |

C.

kadangi protestuotojai tapo precedento neturinčių Kaddafi režimo smurtinių išpuolių taikiniais, kurių metu protestams malšinti smurtu buvo naudojamos Libijos ginkluotosios pajėgos, sukarintos grupuotės, samdoma armija ir užsienio pajėgos, be to, į visus iš eilės civilius gyventojus buvo šaudoma naudojant kulkosvaidžius, snaiperius ir karo lėktuvus ir sraigtasparnius; kadangi dėl šios priežasties labai padaugėjo žuvusiųjų ir daug žmonių sužeista arba suimta,

| D. | kadangi dėl smurtinių ir žiaurių režimo veiksmų prieš Libijos gyventojus ne tik dezertyravo daug kareivių, bet taip pat ir atsistatydino kai kurie režimo atstovai, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl smurtinių ir žiaurių režimo veiksmų prieš Libijos gyventojus ne tik dezertyravo daug kareivių, bet taip pat ir atsistatydino kai kurie režimo atstovai,

| E. | kadangi JTŽTT duomenimis pastarosiomis dienomis daugiau kaip 200 000 žmonių pabėgo iš Libijos į kaimyninį Tunisą, Egiptą ir Nigerį ir dar šimtai tūkstančiai pabėgėlių ir užsieniečių darbuotojų stengiasi žūtbūt išvengti konflikto arba išvykti iš Libijos, kadangi šiomis aplinkybėmis humanitarinė padėtis yra kritiška ir reikalinga skubi ES reakcija, |
| --- | --- |

E.

kadangi JTŽTT duomenimis pastarosiomis dienomis daugiau kaip 200 000 žmonių pabėgo iš Libijos į kaimyninį Tunisą, Egiptą ir Nigerį ir dar šimtai tūkstančiai pabėgėlių ir užsieniečių darbuotojų stengiasi žūtbūt išvengti konflikto arba išvykti iš Libijos, kadangi šiomis aplinkybėmis humanitarinė padėtis yra kritiška ir reikalinga skubi ES reakcija,

| F. | kadangi JTŽTT 15-ajame specialiajame 2011 m. vasario 25 d. posėdyje bendru sutarimu priėmus rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Libijoje, kurioje smerkiami šiurkštūs ir nuolatiniai žmogaus teisių pažeidimai Libijoje ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad kai kurie pažeidimai gali būti prilyginami nusikaltimams žmoniškumui, JT Generalinė Asamblėja 2011 m. kovo 2 d. nusprendė sustabdyti Libijos narystę JTŽTT, atsižvelgdama į pačios JTŽTT rekomendaciją, |
| --- | --- |

F.

kadangi JTŽTT 15-ajame specialiajame 2011 m. vasario 25 d. posėdyje bendru sutarimu priėmus rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Libijoje, kurioje smerkiami šiurkštūs ir nuolatiniai žmogaus teisių pažeidimai Libijoje ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad kai kurie pažeidimai gali būti prilyginami nusikaltimams žmoniškumui, JT Generalinė Asamblėja 2011 m. kovo 2 d. nusprendė sustabdyti Libijos narystę JTŽTT, atsižvelgdama į pačios JTŽTT rekomendaciją,

| G. | kadangi atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Libijos, kurioje teigiama, kad apie padėtį reikėtų pranešti Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT), 2011 kovo 3 d. TBT prokuroras pradėjo kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui Libijoje, taip pat ir įvykdytų Muammaro al Kaddafi ir jo režimo narių, tyrimą; kadangi priėmus JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1970 šaliai nustatytas ginklų embargas ir Muammaro al Kaddafi šeimos nariams taikomas draudimas keliauti bei įšaldomas jų turtas, ir tuo pat metu visoms JT valstybėms narėms suteikiamas leidimas areštuoti ir sunaikinti uždraustą su karine veikla susijusią įrangą, |
| --- | --- |

G.

kadangi atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Libijos, kurioje teigiama, kad apie padėtį reikėtų pranešti Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT), 2011 kovo 3 d. TBT prokuroras pradėjo kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui Libijoje, taip pat ir įvykdytų Muammaro al Kaddafi ir jo režimo narių, tyrimą; kadangi priėmus JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1970 šaliai nustatytas ginklų embargas ir Muammaro al Kaddafi šeimos nariams taikomas draudimas keliauti bei įšaldomas jų turtas, ir tuo pat metu visoms JT valstybėms narėms suteikiamas leidimas areštuoti ir sunaikinti uždraustą su karine veikla susijusią įrangą,

| H. | kadangi 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu asmenims, atsakingiems už smurtinį susidorojimą su civiliais Libijos gyventojais, numatomos papildomos ribojamosios priemonės, visų pirma turto įšaldymas ir draudimas išduoti vizą, taip įgyvendinant JT Saugumo Tarybos 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu asmenims, atsakingiems už smurtinį susidorojimą su civiliais Libijos gyventojais, numatomos papildomos ribojamosios priemonės, visų pirma turto įšaldymas ir draudimas išduoti vizą, taip įgyvendinant JT Saugumo Tarybos 2011 m. vasario 26 d. rezoliuciją,

| I. | kadangi nuo sukilimo pradžios daug pasaulinio lygmens vadovų ne kartą ragino pulkininką Kaddafi atsistatydinti, |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo sukilimo pradžios daug pasaulinio lygmens vadovų ne kartą ragino pulkininką Kaddafi atsistatydinti,

| J. | kadangi 2011 m. vasario 22 d. Arabų šalių lyga sustabdė Libijos dalyvavimą ir 2011 m. kovo 3 d. jos generalinis sekretorius paskelbė, kad tuo atveju, jei Libijoje tęsis kovos veiksmai, Lyga, koordinuodama savo veiksmus su Afrikos Sąjunga, galbūt pritars tam, kad Libija būtų paskelbta neskraidymo zona, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2011 m. vasario 22 d. Arabų šalių lyga sustabdė Libijos dalyvavimą ir 2011 m. kovo 3 d. jos generalinis sekretorius paskelbė, kad tuo atveju, jei Libijoje tęsis kovos veiksmai, Lyga, koordinuodama savo veiksmus su Afrikos Sąjunga, galbūt pritars tam, kad Libija būtų paskelbta neskraidymo zona,

| K. | kadangi Laikinoji pereinamojo laikotarpio nacionalinė taryba 2011 m. kovo 5 d. pareiškime paragino tarptautinę bendruomenę vykdyti savo įsipareigojimus apsaugoti Libijos žmones nuo tolesnio genocido ir nusikaltimų žmoniškumui nevykdant jokios tiesioginės karinės intervencijos į Libijos teritoriją, |
| --- | --- |

K.

kadangi Laikinoji pereinamojo laikotarpio nacionalinė taryba 2011 m. kovo 5 d. pareiškime paragino tarptautinę bendruomenę vykdyti savo įsipareigojimus apsaugoti Libijos žmones nuo tolesnio genocido ir nusikaltimų žmoniškumui nevykdant jokios tiesioginės karinės intervencijos į Libijos teritoriją,

| L. | kadangi nuo 2011 m. vasario 22 d. ES sustabdė ES ir Libijos derybas dėl pagrindų susitarimo ir nutraukė visus bendradarbiavimo susitarimus su Libija, |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 2011 m. vasario 22 d. ES sustabdė ES ir Libijos derybas dėl pagrindų susitarimo ir nutraukė visus bendradarbiavimo susitarimus su Libija,

| M. | kadangi ES itin suinteresuota, kad Šiaurės Afrika būtų demokratinė, stabili, klestinti ir taiki; kadangi pastarieji įvykiai Libijoje, Egipte ir Tunise atkreipė dėmesį į tai, kad reikia skubiai persvarstyti ES išorės politiką, skirtą Viduržemio jūros regionui, |
| --- | --- |

M.

kadangi ES itin suinteresuota, kad Šiaurės Afrika būtų demokratinė, stabili, klestinti ir taiki; kadangi pastarieji įvykiai Libijoje, Egipte ir Tunise atkreipė dėmesį į tai, kad reikia skubiai persvarstyti ES išorės politiką, skirtą Viduržemio jūros regionui,

| N. | kadangi tikimasi, kad 2011 m. kovo 11 d. vyksiančiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime bus išsamiai nagrinėjamas Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pranešimas dėl spartaus ES priemonių priėmimo ir vyriausiosios įgaliotinės pranešimas dėl paramos pereinamuoju laikotarpiu ir vykdant pertvarkos procesus, |
| --- | --- |

N.

kadangi tikimasi, kad 2011 m. kovo 11 d. vyksiančiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime bus išsamiai nagrinėjamas Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pranešimas dėl spartaus ES priemonių priėmimo ir vyriausiosios įgaliotinės pranešimas dėl paramos pereinamuoju laikotarpiu ir vykdant pertvarkos procesus,

| 1. | reiškia savo solidarumą su Libijos gyventojais ir ypač su Libijos jaunimu, kuris yra varomoji demokratijos ir režimo permainų jėga, pritaria jų drąsai ir ryžtui ir tvirtai remia jų teisėtus demokratinius, ekonominius ir socialinius siekius; |
| --- | --- |

1.

reiškia savo solidarumą su Libijos gyventojais ir ypač su Libijos jaunimu, kuris yra varomoji demokratijos ir režimo permainų jėga, pritaria jų drąsai ir ryžtui ir tvirtai remia jų teisėtus demokratinius, ekonominius ir socialinius siekius;

| 2. | griežtai smerkia akivaizdžius ir nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus Libijoje ir ypač Muammaro al Kaddafi režimo smurtinį susidorojimą su taikiais demokratijos siekiančiais protestuotojais, žurnalistais ir žmogaus teisių gynėjais; labai apgailestauja dėl didelio žuvusiųjų ir didelio sužeistųjų skaičiaus; reiškia užuojautą žuvusiųjų artimiesiems; smerkia priešiškumo prieš civilius gyventojus kurstymą, akivaizdžiai pastebimą Muammaro al Kaddafi ir jo sūnaus Saifo al Islamo – režimo aukščiausio lygmens atstovų – pareiškimuose; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia akivaizdžius ir nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus Libijoje ir ypač Muammaro al Kaddafi režimo smurtinį susidorojimą su taikiais demokratijos siekiančiais protestuotojais, žurnalistais ir žmogaus teisių gynėjais; labai apgailestauja dėl didelio žuvusiųjų ir didelio sužeistųjų skaičiaus; reiškia užuojautą žuvusiųjų artimiesiems; smerkia priešiškumo prieš civilius gyventojus kurstymą, akivaizdžiai pastebimą Muammaro al Kaddafi ir jo sūnaus Saifo al Islamo – režimo aukščiausio lygmens atstovų – pareiškimuose;

| 3. | ragina nedelsiant užbaigti žiaurų diktatorišką pulkininko Muammaro al Kaddafi režimą ir ragina jį nedelsiant atsistatydinti siekiant išvengti tolesnio kraujo praliejimo ir suteikti taikių politinių pokyčių galimybę; ragina Libijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti smurtą ir sudaryti galimybę taikiai išspręsti susidariusią padėtį taip, kad ji pateisintų teisėtus Libijos gyventojų lūkesčius; ragina Libijos valdžios institucijas gerbti žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę, panaikinti visus žodžio laisvės (taip pat ir internete) ribojimus ir nedelsiant leisti į šalį atvykti nepriklausomiems žmogaus teisių stebėtojams ir užsienio žiniasklaidai; |
| --- | --- |

3.

ragina nedelsiant užbaigti žiaurų diktatorišką pulkininko Muammaro al Kaddafi režimą ir ragina jį nedelsiant atsistatydinti siekiant išvengti tolesnio kraujo praliejimo ir suteikti taikių politinių pokyčių galimybę; ragina Libijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti smurtą ir sudaryti galimybę taikiai išspręsti susidariusią padėtį taip, kad ji pateisintų teisėtus Libijos gyventojų lūkesčius; ragina Libijos valdžios institucijas gerbti žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę, panaikinti visus žodžio laisvės (taip pat ir internete) ribojimus ir nedelsiant leisti į šalį atvykti nepriklausomiems žmogaus teisių stebėtojams ir užsienio žiniasklaidai;

| 4. | visiškai pritaria JT Saugumo Tarybos rezoliucijai Nr. 1970, kurioje smerkiami šiurkštūs ir nuolatiniai žmogaus teisių pažeidimai Libijoje ir raginama apie šią padėtį pranešti Tarptautiniam baudžiamajam teismui, taip pat šaliai nustatyti ginklų embargą ir Muammaro al Kaddafi šeimos nariams taikyti draudimą keliauti bei įšaldyti jų turtą; pabrėžia, kad išpuolių prieš civilius gyventojus rengėjai yra asmeniškai atsakingi už įvykdytus nusikaltimus pagal tarptautinę teisę, kad jie privalo stoti prieš teismą ir kad negali būti jokio nebaudžiamumo; labai pritaria tam, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroras pradėtų kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui, kuriuos įvykdė Muammaras al Kaddafi ir jo režimo nariai, tyrimą; |
| --- | --- |

4.

visiškai pritaria JT Saugumo Tarybos rezoliucijai Nr. 1970, kurioje smerkiami šiurkštūs ir nuolatiniai žmogaus teisių pažeidimai Libijoje ir raginama apie šią padėtį pranešti Tarptautiniam baudžiamajam teismui, taip pat šaliai nustatyti ginklų embargą ir Muammaro al Kaddafi šeimos nariams taikyti draudimą keliauti bei įšaldyti jų turtą; pabrėžia, kad išpuolių prieš civilius gyventojus rengėjai yra asmeniškai atsakingi už įvykdytus nusikaltimus pagal tarptautinę teisę, kad jie privalo stoti prieš teismą ir kad negali būti jokio nebaudžiamumo; labai pritaria tam, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroras pradėtų kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui, kuriuos įvykdė Muammaras al Kaddafi ir jo režimo nariai, tyrimą;

| 5. | pažymi, kad ES pirmoji įgyvendino JT Saugumo Tarybos patvirtintas sankcijas ir kad ES numatė griežtesnes priemones, pagal kurias nustatomos pavienės sankcijos; palankiai vertina Tarybos sprendimą uždrausti prekiauti su Libija įranga, kuri galėtų būti naudojama represijoms šalies viduje, ir papildyti sąrašą asmenų, kuriems taikomas turto įšaldymas ir draudimas išduoti vizą; ragina nuolat vertinti sankcijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad ES pirmoji įgyvendino JT Saugumo Tarybos patvirtintas sankcijas ir kad ES numatė griežtesnes priemones, pagal kurias nustatomos pavienės sankcijos; palankiai vertina Tarybos sprendimą uždrausti prekiauti su Libija įranga, kuri galėtų būti naudojama represijoms šalies viduje, ir papildyti sąrašą asmenų, kuriems taikomas turto įšaldymas ir draudimas išduoti vizą; ragina nuolat vertinti sankcijų veiksmingumą;

| 6. | pabrėžia, kad visos priemonės turėtų apimti visą Libijos turtą, įskaitant nepriklausomus turto fondus, kuriuos valdo Libijos investicijų agentūra; ragina įšaldant turtą įtraukti prekybos nafta ir dujomis pajamas; ragina Tarybą ir valstybes nares paskelbti išsamius duomenis apie visą įšaldytą turtą; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina diskusijas dėl tolesnių ES sankcijų, įskaitant Libijos įmonių, kurios palaiko ryšius su Kaddafi režimu, turto įšaldymą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad visos priemonės turėtų apimti visą Libijos turtą, įskaitant nepriklausomus turto fondus, kuriuos valdo Libijos investicijų agentūra; ragina įšaldant turtą įtraukti prekybos nafta ir dujomis pajamas; ragina Tarybą ir valstybes nares paskelbti išsamius duomenis apie visą įšaldytą turtą; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina diskusijas dėl tolesnių ES sankcijų, įskaitant Libijos įmonių, kurios palaiko ryšius su Kaddafi režimu, turto įšaldymą;

| 7. | palankiai vertina 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą uždrausti tiekti Libijai ginklus, amuniciją ir susijusią įrangą; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą patikrinti, ar buvo pažeistas ES elgesio kodeksas ginklų eksporto srityje, ir priimti griežčiausias priemones siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės visapusiškai laikytųsi šio kodekso; ragina vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti galimybę vykdyti embargą panaudojant BSGP oro pajėgų ir laivyno išteklius; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina 2011 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą uždrausti tiekti Libijai ginklus, amuniciją ir susijusią įrangą; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą patikrinti, ar buvo pažeistas ES elgesio kodeksas ginklų eksporto srityje, ir priimti griežčiausias priemones siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės visapusiškai laikytųsi šio kodekso; ragina vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti galimybę vykdyti embargą panaudojant BSGP oro pajėgų ir laivyno išteklius;

| 8. | visapusiškai pritaria JTŽTT sprendimui siųsti nepriklausomą tarptautinę tiriamąją komisiją į Libiją, kad ji ištirtų tarptautinių žmogaus teisių įstatymų pažeidimus, ir 2011 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos sprendimui sustabdyti Libijos narystę JTŽTT; |
| --- | --- |

8.

visapusiškai pritaria JTŽTT sprendimui siųsti nepriklausomą tarptautinę tiriamąją komisiją į Libiją, kad ji ištirtų tarptautinių žmogaus teisių įstatymų pažeidimus, ir 2011 m. kovo 2 d. JT Generalinės Asamblėjos sprendimui sustabdyti Libijos narystę JTŽTT;

| 9. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę imtis visų įmanomų priemonių siekiant visiškai izoliuoti Muammarą al Kaddafi ir jo režimą tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir tarptautinę bendruomenę imtis visų įmanomų priemonių siekiant visiškai izoliuoti Muammarą al Kaddafi ir jo režimą tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu;

| 10. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės privalo vykdyti savo pareigą ginti žmones, kad apsaugotų Libijos civilius gyventojus nuo didelio masto ginkluotų išpuolių; pažymi, kad negalima atmesti jokios JT chartijoje numatytos galimybės; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares būti pasirengusias, kai JT Saugumo Taryba priims sprendimą dėl tolesnių priemonių, įskaitant galimybę paskelbti neskraidymo zoną siekiant, kad režimas neatakuotų civilių gyventojų; pabrėžia, kad bet kokios ES ir jos valstybių narių paskelbtos priemonės turėtų atitikti JT įgaliojimus ir būti pagrįstos koordinavimu su Arabų šalių lyga ir Afrikos Sąjunga, skatinant abi šias organizacijas vadovauti tarptautinėms pastangoms; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės privalo vykdyti savo pareigą ginti žmones, kad apsaugotų Libijos civilius gyventojus nuo didelio masto ginkluotų išpuolių; pažymi, kad negalima atmesti jokios JT chartijoje numatytos galimybės; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares būti pasirengusias, kai JT Saugumo Taryba priims sprendimą dėl tolesnių priemonių, įskaitant galimybę paskelbti neskraidymo zoną siekiant, kad režimas neatakuotų civilių gyventojų; pabrėžia, kad bet kokios ES ir jos valstybių narių paskelbtos priemonės turėtų atitikti JT įgaliojimus ir būti pagrįstos koordinavimu su Arabų šalių lyga ir Afrikos Sąjunga, skatinant abi šias organizacijas vadovauti tarptautinėms pastangoms;

| 11. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją–Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užmegzti ryšius su Libijos laikinąja pereinamojo laikotarpio nacionaline taryba (LPLNT) ir pradėti procesą juos paverčiant oficialiais, kad būtų skatinamas perėjimas prie demokratijos, užtikrinant įvairių Libijos visuomenės atstovų dalyvavimą, ir suteikti galių moterims ir mažumoms pereinamojo laikotarpio procese, ir remti LPLNT išlaisvintame regione siekiant palengvinti vietos gyventojų padėtį ir patenkinti pagrindinius regiono humanitarinius poreikius, įskaitant medicininę pagalbą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją–Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užmegzti ryšius su Libijos laikinąja pereinamojo laikotarpio nacionaline taryba (LPLNT) ir pradėti procesą juos paverčiant oficialiais, kad būtų skatinamas perėjimas prie demokratijos, užtikrinant įvairių Libijos visuomenės atstovų dalyvavimą, ir suteikti galių moterims ir mažumoms pereinamojo laikotarpio procese, ir remti LPLNT išlaisvintame regione siekiant palengvinti vietos gyventojų padėtį ir patenkinti pagrindinius regiono humanitarinius poreikius, įskaitant medicininę pagalbą;

| 12. | ragina ES prisidėti prie demokratinių reformų ir teisinės valstybės institucijų įsteigimo Libijoje, teikiant paramą laisvos žiniasklaidos ir nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų, ypač demokratinių politinių partijų, plėtrai, kad ateityje galėtų vykti demokratiniai rinkimai; |
| --- | --- |

12.

ragina ES prisidėti prie demokratinių reformų ir teisinės valstybės institucijų įsteigimo Libijoje, teikiant paramą laisvos žiniasklaidos ir nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų, ypač demokratinių politinių partijų, plėtrai, kad ateityje galėtų vykti demokratiniai rinkimai;

| 13. | yra labai susirūpinęs dėl gilėjančios humanitarinės krizės, kadangi nuo smurto Libijoje gelbstisi daugiau kaip 200 000 migrantų, kurių daugelis įstrigę Libijos ir Tuniso pasienyje, o kiti – pabėgėlių stovyklose Tunise, Egipte ir Nigeryje; ragina esamas ir būsimas Libijos valdžios institucijas įsileisti į šalį humanitarines organizacijas ir užtikrinti humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą; |
| --- | --- |

13.

yra labai susirūpinęs dėl gilėjančios humanitarinės krizės, kadangi nuo smurto Libijoje gelbstisi daugiau kaip 200 000 migrantų, kurių daugelis įstrigę Libijos ir Tuniso pasienyje, o kiti – pabėgėlių stovyklose Tunise, Egipte ir Nigeryje; ragina esamas ir būsimas Libijos valdžios institucijas įsileisti į šalį humanitarines organizacijas ir užtikrinti humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą;

| 14. | ragina Tarybą, Komisiją ir vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad būtų prieinami visi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia aktyviai tarptautinei humanitarinei operacijai remti, padedant JTŽTT ir kitoms atitinkamoms humanitarinėms organizacijoms suteikti apsaugą ir skubią pagalbą visiems, kuriems jų reikia; palankiai vertina Komisijos narės K. Georgievos ir agentūros ECHO iki šiol įgyvendintas priemones ir humanitarinę pagalbą, kurią šioms problemoms spręsti skyrė kai kurios valstybės narės; prašo ES ir valstybes nares teikti oro ir jūrų transporto paslaugas, kuriomis būtų padedama repatrijuoti ar perkelti migrantus, prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius iš Libijos, laikantis tarptautinės teisės ir atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų, ir teikti finansinę paramą atsiliepiant į bendrą JTŽTT ir TMO (Tarptautinės migracijos organizacijos) 2011 m. kovo 3 d. paskelbtą prašymą; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą, Komisiją ir vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad būtų prieinami visi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia aktyviai tarptautinei humanitarinei operacijai remti, padedant JTŽTT ir kitoms atitinkamoms humanitarinėms organizacijoms suteikti apsaugą ir skubią pagalbą visiems, kuriems jų reikia; palankiai vertina Komisijos narės K. Georgievos ir agentūros ECHO iki šiol įgyvendintas priemones ir humanitarinę pagalbą, kurią šioms problemoms spręsti skyrė kai kurios valstybės narės; prašo ES ir valstybes nares teikti oro ir jūrų transporto paslaugas, kuriomis būtų padedama repatrijuoti ar perkelti migrantus, prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius iš Libijos, laikantis tarptautinės teisės ir atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų, ir teikti finansinę paramą atsiliepiant į bendrą JTŽTT ir TMO (Tarptautinės migracijos organizacijos) 2011 m. kovo 3 d. paskelbtą prašymą;

| 15. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad būtų imtasi visų būtinų priemonių, įskaitant deramus finansinius, žmogiškuosius ir techninius išteklius, siekiant užtikrinti, kad ES galėtų tinkamai reaguoti bet kokio masinio migracinio judėjimo atveju pagal SESV 80 straipsnį; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad būtų imtasi visų būtinų priemonių, įskaitant deramus finansinius, žmogiškuosius ir techninius išteklius, siekiant užtikrinti, kad ES galėtų tinkamai reaguoti bet kokio masinio migracinio judėjimo atveju pagal SESV 80 straipsnį;

| 16. | primena, kad 2007 m. bendroje Afrikos ir ES strategijoje ES ir Afrikos lyderiai įsipareigojo imtis priemonių, kurių reikia norint užtikrinti, kad būtų atlikti tyrimai dėl neteisėtai įgyto turto, įskaitant pinigus, ir kad toks turtas būtų grąžintas jų kilmės šaliai; primygtinai ragina valstybes nares imtis atitinkamų veiksmų ir laikytis JT Konvencijos dėl kovos su korupcija, siekiant užtikrinti, kad įšaldytas turtas ateityje būtų grąžintas Libijos žmonėms; pabrėžia, kad reikia koordinuotų ES veiksmų siekiant įšaldyti Kaddafi šeimos ir kitų žinomų susijusių asmenų valdomą turtą Europoje arba bet kuriame mokesčių rojuje veikiančiose Europos finansų įstaigose, užtikrinant, kad ES bankai laikytųsi tinkamų kruopštaus tikrinimo reikalavimų, susijusių su bet kokiomis galimai neteisėtomis iš Libijos pervedamomis lėšomis; |
| --- | --- |

16.

primena, kad 2007 m. bendroje Afrikos ir ES strategijoje ES ir Afrikos lyderiai įsipareigojo imtis priemonių, kurių reikia norint užtikrinti, kad būtų atlikti tyrimai dėl neteisėtai įgyto turto, įskaitant pinigus, ir kad toks turtas būtų grąžintas jų kilmės šaliai; primygtinai ragina valstybes nares imtis atitinkamų veiksmų ir laikytis JT Konvencijos dėl kovos su korupcija, siekiant užtikrinti, kad įšaldytas turtas ateityje būtų grąžintas Libijos žmonėms; pabrėžia, kad reikia koordinuotų ES veiksmų siekiant įšaldyti Kaddafi šeimos ir kitų žinomų susijusių asmenų valdomą turtą Europoje arba bet kuriame mokesčių rojuje veikiančiose Europos finansų įstaigose, užtikrinant, kad ES bankai laikytųsi tinkamų kruopštaus tikrinimo reikalavimų, susijusių su bet kokiomis galimai neteisėtomis iš Libijos pervedamomis lėšomis;

| 17. | pabrėžia, kad su samdoma armija susijusi veikla kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui – tai nusikaltimas žmoniškumui ir todėl ją būtina sustabdyti; ragina Tarybą ir vyriausiąją įgaliotinę paskelbti griežtus įspėjimus, atgrasinančius bet kurią vyriausybę nuo samdomos armijos, karinio personalo ar karinės įrangos, kuriais būtų remiamos Kaddafi režimo vykdomos Libijos žmonių represijos, siuntimo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad su samdoma armija susijusi veikla kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui – tai nusikaltimas žmoniškumui ir todėl ją būtina sustabdyti; ragina Tarybą ir vyriausiąją įgaliotinę paskelbti griežtus įspėjimus, atgrasinančius bet kurią vyriausybę nuo samdomos armijos, karinio personalo ar karinės įrangos, kuriais būtų remiamos Kaddafi režimo vykdomos Libijos žmonių represijos, siuntimo;

| 18. | palankiai vertina 2011 m. kovo 11 d. sušauktą neeilinį Europos Vadovų Tarybos susitikimą dėl įvykių Libijoje ir kaimyninėse pietų šalyse; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares parengti išsamią ir nuoseklią strategiją dėl humanitarinio ir politinio atsako į padėtį šioje šalyje; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina 2011 m. kovo 11 d. sušauktą neeilinį Europos Vadovų Tarybos susitikimą dėl įvykių Libijoje ir kaimyninėse pietų šalyse; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir valstybes nares parengti išsamią ir nuoseklią strategiją dėl humanitarinio ir politinio atsako į padėtį šioje šalyje;

| 19. | ragina vyriausiąją įgaliotinę pradėti parengiamuosius darbus, kad ES įsitrauktų į procesus kaimyninėse pietų šalyse ir juos remtų, ypač teisinės valstybės principų plėtojimą, gerą valdymą ir konstitucines ir rinkimines nuostatas, kurios būtinos stabiliai, pliuralistinei ir taikiai demokratijai regione užtikrinti; ragina vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai išnaudoti visas atitinkamas ES išorės finansines priemones; |
| --- | --- |

19.

ragina vyriausiąją įgaliotinę pradėti parengiamuosius darbus, kad ES įsitrauktų į procesus kaimyninėse pietų šalyse ir juos remtų, ypač teisinės valstybės principų plėtojimą, gerą valdymą ir konstitucines ir rinkimines nuostatas, kurios būtinos stabiliai, pliuralistinei ir taikiai demokratijai regione užtikrinti; ragina vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai išnaudoti visas atitinkamas ES išorės finansines priemones;

| 20. | mano, kad revoliuciniai pokyčiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose aiškiai parodė, jog teigiama ES įtaka ir ilgalaikis pasitikėjimas ja šiame regione priklausys nuo jos gebėjimo vykdyti nuoseklią bendrą užsienio politiką, pagrįstą vertybėmis, ir nuo to, ar ji nedviprasmiškai rems naujas demokratines jėgas; pakartoja savo raginimą, kad ES peržiūrėtų savo demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo politiką, siekiant sukurti žmogaus teisių išlygos įgyvendinimo mechanizmą visuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

20.

mano, kad revoliuciniai pokyčiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose aiškiai parodė, jog teigiama ES įtaka ir ilgalaikis pasitikėjimas ja šiame regione priklausys nuo jos gebėjimo vykdyti nuoseklią bendrą užsienio politiką, pagrįstą vertybėmis, ir nuo to, ar ji nedviprasmiškai rems naujas demokratines jėgas; pakartoja savo raginimą, kad ES peržiūrėtų savo demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo politiką, siekiant sukurti žmogaus teisių išlygos įgyvendinimo mechanizmą visuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis;

| 21. | pakartoja savo prašymą labiau įtraukti Parlamentą į darbo grupės, įsteigtos ES atsakui į krizę Libijoje ir kitose Viduržemio jūros regiono valstybėse koordinuoti, veiklą; |
| --- | --- |

21.

pakartoja savo prašymą labiau įtraukti Parlamentą į darbo grupės, įsteigtos ES atsakui į krizę Libijoje ir kitose Viduržemio jūros regiono valstybėse koordinuoti, veiklą;

| 22. | dar kartą pabrėžia, kad įvykiai Libijoje ir kitose šio regiono šalyse rodo, jog reikia skubiai parengti platesnio užmojo ir veiksmingesnę politiką ir priemones ir stiprinti jų finansavimo pagrindą, siekiant paskatinti ir paremti politines, ekonomines ir socialines reformas ES kaimyninėse pietų šalyse; pabrėžia, kad šiuo metu vykstančiame Europos kaimynystės politikos strateginiame persvarstyme turi atsispindėti pastarojo meto įvykiai regione ir turi būti pasiūlyti nauji, patobulinti būdai, kaip patenkinti gyventojų poreikius ir siekius; primygtinai reikalauja, kad persvarstant Europos kaimynystės politiką būtų teikiama pirmenybė kriterijams, susijusiems su teismų nepriklausomumu, pagarba pagrindinėms laisvėms, pliuralizmu ir spaudos laisve ir kova su korupcija; ragina geriau koordinuoti kitas Sąjungos politikos kryptis tų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

22.

dar kartą pabrėžia, kad įvykiai Libijoje ir kitose šio regiono šalyse rodo, jog reikia skubiai parengti platesnio užmojo ir veiksmingesnę politiką ir priemones ir stiprinti jų finansavimo pagrindą, siekiant paskatinti ir paremti politines, ekonomines ir socialines reformas ES kaimyninėse pietų šalyse; pabrėžia, kad šiuo metu vykstančiame Europos kaimynystės politikos strateginiame persvarstyme turi atsispindėti pastarojo meto įvykiai regione ir turi būti pasiūlyti nauji, patobulinti būdai, kaip patenkinti gyventojų poreikius ir siekius; primygtinai reikalauja, kad persvarstant Europos kaimynystės politiką būtų teikiama pirmenybė kriterijams, susijusiems su teismų nepriklausomumu, pagarba pagrindinėms laisvėms, pliuralizmu ir spaudos laisve ir kova su korupcija; ragina geriau koordinuoti kitas Sąjungos politikos kryptis tų šalių atžvilgiu;

| 23. | pritaria nuomonei, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga turi prisitaikyti prie naujo laikmečio ir aplinkybių, apsvarstyti pastarojo meto įvykius ir imtis veiksmų, siekiant pateikti pasiūlymų, kaip geriausiai propaguoti demokratiją ir žmogaus teises jos valstybėse narėse ir visame regione, įskaitant Libiją, taip pat pasiūlymų dėl galimų reformų, kad pačios Sąjungos vaidmuo sustiprėtų, taptų nuoseklesnis ir veiksmingesnis; |
| --- | --- |

23.

pritaria nuomonei, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga turi prisitaikyti prie naujo laikmečio ir aplinkybių, apsvarstyti pastarojo meto įvykius ir imtis veiksmų, siekiant pateikti pasiūlymų, kaip geriausiai propaguoti demokratiją ir žmogaus teises jos valstybėse narėse ir visame regione, įskaitant Libiją, taip pat pasiūlymų dėl galimų reformų, kad pačios Sąjungos vaidmuo sustiprėtų, taptų nuoseklesnis ir veiksmingesnis;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai ir Generalinei Asamblėjai, JT Žmogaus teisių tarybai, Arabų šalių lygai, Afrikos Sąjungai, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai, Libijos kaimyninių šalių vyriausybėms ir Laikinajai pereinamojo laikotarpio nacionalinei tarybai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai ir Generalinei Asamblėjai, JT Žmogaus teisių tarybai, Arabų šalių lygai, Afrikos Sąjungai, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai, Libijos kaimyninių šalių vyriausybėms ir Laikinajai pereinamojo laikotarpio nacionalinei tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0246.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/163

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisES požiūris Irano klausimu

P7_TA(2011)0096

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES požiūrio į Iraną (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, įskaitant 2010 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Irane, ypač dėl Sakineh Mohammadi Ashtiani ir Zahros Barami bylų (1), 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl padėties Irane (2) ir 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Irano (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, įskaitant 2010 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Irane, ypač dėl Sakineh Mohammadi Ashtiani ir Zahros Barami bylų (1), 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl padėties Irane (2) ir 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Irano (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (4),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos pasirašė ir Iranas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos pasirašė ir Iranas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 8 d. bendrą Europos Sąjungos (ES) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) pareiškimą, kuriame Irano vyriausybė raginama vykdyti savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 8 d. bendrą Europos Sąjungos (ES) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) pareiškimą, kuriame Irano vyriausybė raginama vykdyti savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 24 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton (toliau – vyriausioji įgaliotinė) pareiškimą dėl „įžeidžiamų ir nepriimtinų“ Irano prezidento Mahmoudo Ahmadinejado pastabų JT Generalinėje Asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 24 d. ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton (toliau – vyriausioji įgaliotinė) pareiškimą dėl „įžeidžiamų ir nepriimtinų“ Irano prezidento Mahmoudo Ahmadinejado pastabų JT Generalinėje Asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Tarybos priimtą ES deklaraciją dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir 2003 m. gruodžio 10 d. patvirtintą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Tarybos priimtą ES deklaraciją dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir 2003 m. gruodžio 10 d. patvirtintą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 23 d. vyriausiosios įgaliotinės spaudos atstovo pareiškimą, kuriuo pasmerktas bombos sprogdinimas Mahabade (Irane), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 23 d. vyriausiosios įgaliotinės spaudos atstovo pareiškimą, kuriuo pasmerktas bombos sprogdinimas Mahabade (Irane),

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 12 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą E3+3 vardu dėl Irano branduolinės veiklos klausimo skubaus sprendimo derybų būdu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą E3+3 vardu dėl Irano branduolinės veiklos klausimo skubaus sprendimo derybų būdu,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 12 d. vyriausiosios įgaliotinės deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl septynių bahajų lyderių nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 12 d. vyriausiosios įgaliotinės deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl septynių bahajų lyderių nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. vyriausiosios įgaliotinės spaudos atstovo pareiškimą, kuriuo pasmerkti išpuoliai Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. vyriausiosios įgaliotinės spaudos atstovo pareiškimą, kuriuo pasmerkti išpuoliai Irane,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl galimybės laisvai gauti informaciją Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 22 d. Tarybos išvadas dėl galimybės laisvai gauti informaciją Irane,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl numatomų įvykdyti mirties bausmių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl numatomų įvykdyti mirties bausmių,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 12 d. vyriausiosios įgaliotinės deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl „itin pablogėjusios žmogaus teisių padėties Irane po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 12 d. vyriausiosios įgaliotinės deklaraciją Europos Sąjungos vardu dėl „itin pablogėjusios žmogaus teisių padėties Irane po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų“,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Irano statistikos centro duomenimis 2010 m. pavasarį nedarbo lygis Irane padidėjo iki 14,6 %, o bedarbių skaičius viršija 3,5 mln., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Irano statistikos centro duomenimis 2010 m. pavasarį nedarbo lygis Irane padidėjo iki 14,6 %, o bedarbių skaičius viršija 3,5 mln.,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Iranas yra pasirašęs Branduolinių ginklų neplatinimo sutartį (BGNS), taip pasižadėjo neįsigyti branduolinių ginklų ir teisiškai įsipareigojo deklaruoti visą savo branduolinę veiklą, įskaitant branduolines medžiagas, ir vykdyti ją laikydamasis Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) saugos garantijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Iranas yra pasirašęs Branduolinių ginklų neplatinimo sutartį (BGNS), taip pasižadėjo neįsigyti branduolinių ginklų ir teisiškai įsipareigojo deklaruoti visą savo branduolinę veiklą, įskaitant branduolines medžiagas, ir vykdyti ją laikydamasis Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) saugos garantijų,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 27 d. TATENA pareiškimą dėl to, kad Iranas nevykdo savo įsipareigojimų pagal BGNS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 27 d. TATENA pareiškimą dėl to, kad Iranas nevykdo savo įsipareigojimų pagal BGNS,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad urano sodrinimo sustabdymo ir kiti reikalavimai buvo iš eilės patvirtinti kaip išankstinė Irano teisių pagal BGNS atkūrimo sąlyga šešiose Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose (Nr. 1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ir 1929), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad urano sodrinimo sustabdymo ir kiti reikalavimai buvo iš eilės patvirtinti kaip išankstinė Irano teisių pagal BGNS atkūrimo sąlyga šešiose Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose (Nr. 1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ir 1929),

| — | atsižvelgdamas į TATENA generalinio direktoriaus Yukiya Amano pareiškimą 2010 m. vasario 18 d. ketvirčio ataskaitoje valdytojų tarybai, kad „Iranas neįgyvendina atitinkamose valdytojų tarybos ir Saugumo Tarybos rezoliucijose pateiktų reikalavimų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TATENA generalinio direktoriaus Yukiya Amano pareiškimą 2010 m. vasario 18 d. ketvirčio ataskaitoje valdytojų tarybai, kad „Iranas neįgyvendina atitinkamose valdytojų tarybos ir Saugumo Tarybos rezoliucijose pateiktų reikalavimų“,

| — | atsižvelgdamas į TATENA pasiūlymą dėl susitarimo teikti branduolinį kurą Teherano mokslinių tyrimų reaktoriui mainais už mažai prisodrintą uraną iš Irano išteklių ir į kompromisinį Turkijos ir Brazilijos vyriausybių pasiūlymą, siekiant kurti pasitikėjimą ir palengvinti Irano ir E3+3 derybas, taip pat tarp Irano ir Vienos grupės derybas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TATENA pasiūlymą dėl susitarimo teikti branduolinį kurą Teherano mokslinių tyrimų reaktoriui mainais už mažai prisodrintą uraną iš Irano išteklių ir į kompromisinį Turkijos ir Brazilijos vyriausybių pasiūlymą, siekiant kurti pasitikėjimą ir palengvinti Irano ir E3+3 derybas, taip pat tarp Irano ir Vienos grupės derybas,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliuciją Nr. 1929 (2010), kuria nustatomos naujos ribojamosios priemonės prieš Iraną ir ketvirtas sankcijų Iranui etapas dėl jo branduolinės veiklos programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliuciją Nr. 1929 (2010), kuria nustatomos naujos ribojamosios priemonės prieš Iraną ir ketvirtas sankcijų Iranui etapas dėl jo branduolinės veiklos programos,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos išvadas dėl Irano, Tarybos patvirtintas ribojamąsias priemones, kurios bus taikomos Iranui prekybos, finansinių paslaugų, energetikos ir transporto srityse, ir reglamentą, kuriuo papildomas subjektų ir fizinių asmenų, kuriems taikomas lėšų įšaldymas, sąrašas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos išvadas dėl Irano, Tarybos patvirtintas ribojamąsias priemones, kurios bus taikomos Iranui prekybos, finansinių paslaugų, energetikos ir transporto srityse, ir reglamentą, kuriuo papildomas subjektų ir fizinių asmenų, kuriems taikomas lėšų įšaldymas, sąrašas,

| — | atsižvelgdamas į papildomas sankcijas Iranui, kurias paskelbė JAV, Japonija, Kanada ir Australija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į papildomas sankcijas Iranui, kurias paskelbė JAV, Japonija, Kanada ir Australija,

| — | atsižvelgdamas į ilgalaikį Europos Sąjungos įsipareigojimą siekti Irano branduolinės veiklos klausimą spręsti diplomatiniu būdu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ilgalaikį Europos Sąjungos įsipareigojimą siekti Irano branduolinės veiklos klausimą spręsti diplomatiniu būdu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0037/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0037/2011),

| A. | kadangi Irano Islamo Respublika (toliau – Iranas) patiria įvairias valdymo problemas – pradedant jėgų, kurias sudaro besivaržančios grupuotės šalies valdžios elito viduje, tarpusavio kovomis ir baigiant paralyžiuojančia socialine ir ekonomine negalia, problemine regiono saugumo padėtimi ir augančiu nepasitenkinimu šalies viduje – kurių priežastis yra paties Irano režimo vykdoma politika, |
| --- | --- |

A.

kadangi Irano Islamo Respublika (toliau – Iranas) patiria įvairias valdymo problemas – pradedant jėgų, kurias sudaro besivaržančios grupuotės šalies valdžios elito viduje, tarpusavio kovomis ir baigiant paralyžiuojančia socialine ir ekonomine negalia, problemine regiono saugumo padėtimi ir augančiu nepasitenkinimu šalies viduje – kurių priežastis yra paties Irano režimo vykdoma politika,

| B. | kadangi politiniai įvykiai Irane po 2009 m. birželio mėn. įvykusių ginčytinų prezidento rinkimų, kurie daugelio laikomi nesąžiningais, atskleidė, kad šalyje esama daug liaudies skatinamų demokratinių pokyčių, kuriems vadovautų energinga ir aktyvi visuomenė, galimybių, pažymi, kad reformų šalininkai dažniausiai tapatinami su Žaliuoju judėjimu, kuris susiformavo masinių protestų dėl prezidento M. Ahmadinejado perrinkimo metu, |
| --- | --- |

B.

kadangi politiniai įvykiai Irane po 2009 m. birželio mėn. įvykusių ginčytinų prezidento rinkimų, kurie daugelio laikomi nesąžiningais, atskleidė, kad šalyje esama daug liaudies skatinamų demokratinių pokyčių, kuriems vadovautų energinga ir aktyvi visuomenė, galimybių, pažymi, kad reformų šalininkai dažniausiai tapatinami su Žaliuoju judėjimu, kuris susiformavo masinių protestų dėl prezidento M. Ahmadinejado perrinkimo metu,

| C. | kadangi Irano saugumo pajėgos – Revoliucinė gvardija, „Basij“ milicija ir policija – reaguodamos į šią padėtį ėmėsi griežtų priemonių ir savavališkai sulaikė tūkstančius taikių protestuotojų ir disidentų, įskaitant studentus ir akademikus, moterų teisių gynėjus, profesinių sąjungų narius, teisininkus, žurnalistus, interneto dienoraščių autorius, dvasininkus ir žinomus žmogaus teisių gynėjus, aiškiai siekdamos įbauginti kritikus ir numalšinti pasipriešinimą; kadangi teismai surengė daugybę parodomųjų šimtų garsių reformistų ir veikėjų teismų procesų, per kuriuos kai kurie kaltinamieji buvo nuteisti ilgomis laisvės atėmimo bausmėmis ir negi mirties bausme, |
| --- | --- |

C.

kadangi Irano saugumo pajėgos – Revoliucinė gvardija, „Basij“ milicija ir policija – reaguodamos į šią padėtį ėmėsi griežtų priemonių ir savavališkai sulaikė tūkstančius taikių protestuotojų ir disidentų, įskaitant studentus ir akademikus, moterų teisių gynėjus, profesinių sąjungų narius, teisininkus, žurnalistus, interneto dienoraščių autorius, dvasininkus ir žinomus žmogaus teisių gynėjus, aiškiai siekdamos įbauginti kritikus ir numalšinti pasipriešinimą; kadangi teismai surengė daugybę parodomųjų šimtų garsių reformistų ir veikėjų teismų procesų, per kuriuos kai kurie kaltinamieji buvo nuteisti ilgomis laisvės atėmimo bausmėmis ir negi mirties bausme,

| D. | kadangi po 2005 m. prezidento M. Ahmadinejado rinkimų Irano revoliucijos gvardija nuo 1980 m. sukauptas lėšas naudojo valstybės įmonėms ir įmonėms, privatizuotoms per Teherano vertybinių popierių biržą, įsigyti, |
| --- | --- |

D.

kadangi po 2005 m. prezidento M. Ahmadinejado rinkimų Irano revoliucijos gvardija nuo 1980 m. sukauptas lėšas naudojo valstybės įmonėms ir įmonėms, privatizuotoms per Teherano vertybinių popierių biržą, įsigyti,

| E. | kadangi pagrindinės Irano gyventojų žmogaus teisės – teisė į gyvybę, teisė į žodžio laisvę, susirinkimų teisė, teisė nepatirti savavališko suėmimo, sulaikymo, kankinimų ir teisė nepatirti jokių formų diskriminacijos – toliau nebaudžiamai pažeidinėjamos, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinės Irano gyventojų žmogaus teisės – teisė į gyvybę, teisė į žodžio laisvę, susirinkimų teisė, teisė nepatirti savavališko suėmimo, sulaikymo, kankinimų ir teisė nepatirti jokių formų diskriminacijos – toliau nebaudžiamai pažeidinėjamos,

| F. | kadangi Iranas priskiriamas prie labiausiai kompiuterizuotų Artimųjų Rytų valstybių ir yra trečias pasaulyje pagal interneto dienoraščių skaičių po Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kinijos; kadangi reguliarūs telekomunikacijų ir interneto sutrikimai po 2009 m. birželio mėn. rinkimų nėra atsitiktinumas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Iranas priskiriamas prie labiausiai kompiuterizuotų Artimųjų Rytų valstybių ir yra trečias pasaulyje pagal interneto dienoraščių skaičių po Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kinijos; kadangi reguliarūs telekomunikacijų ir interneto sutrikimai po 2009 m. birželio mėn. rinkimų nėra atsitiktinumas,

| G. | kadangi Irane tebetaikoma mirties bausmė ir jis yra viena iš trijų pasaulio valstybių, kuriose įvykdoma daugiausia mirties bausmių; kadangi Irane įvykdoma daugiausia mirties bausmių nusikaltusiems nepilnamečiams; kadangi Irane mirties bausmė vis dar vykdoma užmėtant akmenimis, o tai prieštarauja Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrajam fakultatyviam protokolui, |
| --- | --- |

G.

kadangi Irane tebetaikoma mirties bausmė ir jis yra viena iš trijų pasaulio valstybių, kuriose įvykdoma daugiausia mirties bausmių; kadangi Irane įvykdoma daugiausia mirties bausmių nusikaltusiems nepilnamečiams; kadangi Irane mirties bausmė vis dar vykdoma užmėtant akmenimis, o tai prieštarauja Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrajam fakultatyviam protokolui,

| H. | kadangi daug iraniečių buvo nubausti mirties bausme dėl politinių priežasčių, daugybė tebėra kalėjimuose, o šimtai buvo priversti palikti šalį bijodami dėl savo gyvybės ir (arba) neterminuoto sulaikymo, tardymo ir kankinimų, |
| --- | --- |

H.

kadangi daug iraniečių buvo nubausti mirties bausme dėl politinių priežasčių, daugybė tebėra kalėjimuose, o šimtai buvo priversti palikti šalį bijodami dėl savo gyvybės ir (arba) neterminuoto sulaikymo, tardymo ir kankinimų,

| I. | kadangi Irane veikiančios žmogaus teisių organizacijos (pvz., Islamo žmogaus teisių komisija ir 90 straipsnio komisija) yra artimai susijusios su vyriausybe ir išlieka iš esmės nereikšmingos, |
| --- | --- |

I.

kadangi Irane veikiančios žmogaus teisių organizacijos (pvz., Islamo žmogaus teisių komisija ir 90 straipsnio komisija) yra artimai susijusios su vyriausybe ir išlieka iš esmės nereikšmingos,

| J. | kadangi Irano branduolinė programa susijusi su nuolatiniu slapukavimu, dėl kurio laikui bėgant Irano tvirtinimai, kad programa siekiama tik taikių tikslų, prarado patikimumą, |
| --- | --- |

J.

kadangi Irano branduolinė programa susijusi su nuolatiniu slapukavimu, dėl kurio laikui bėgant Irano tvirtinimai, kad programa siekiama tik taikių tikslų, prarado patikimumą,

| K. | kadangi Iranas vis dar turi įvykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal visas atitinkamas JTST rezoliucijas, taip pat ir pagal naujausią rezoliuciją Nr. 1929 (2010), ir visus TATENA valdytojų tarybos reikalavimus, kuriuose nurodoma suteikti Agentūrai visišką ir besąlygišką prieigą prie visų objektų, įrenginių, žmonių ir dokumentų, taip sudarant sąlygas tinkamai atlikti Irano branduolinės veiklos tikslų patikrinimą ir leidžiant TATENAI atlikti jai skirtą branduolinės veiklos kontrolierės vaidmenį, |
| --- | --- |

K.

kadangi Iranas vis dar turi įvykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus pagal visas atitinkamas JTST rezoliucijas, taip pat ir pagal naujausią rezoliuciją Nr. 1929 (2010), ir visus TATENA valdytojų tarybos reikalavimus, kuriuose nurodoma suteikti Agentūrai visišką ir besąlygišką prieigą prie visų objektų, įrenginių, žmonių ir dokumentų, taip sudarant sąlygas tinkamai atlikti Irano branduolinės veiklos tikslų patikrinimą ir leidžiant TATENAI atlikti jai skirtą branduolinės veiklos kontrolierės vaidmenį,

| L. | kadangi tam tikra Irano vyriausybės politikos dalis kelia grėsmę stabilumui ir taikai regione; kadangi ypač Izraelis ir Persijos įlankos regionas ypač jaučia grėsmę dėl agresyvios bei kryptingos Irano retorikos, jo tęsiamos branduolinės veiklos programos ir jo paramos organizacijoms Hezbollah ir Hamas, kadangi, kita vertus, stabilizuojanti įtaka, kurią Iranas galėtų atgauti, jei normalizuotų savo tarptautinius santykius, ypač su kaimyninėmis šalimis, išsklaidytų nerimą dėl savo ketinimų vykdyti branduolinės veiklos programą ir užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai, būtų naudinga visam regionui, |
| --- | --- |

L.

kadangi tam tikra Irano vyriausybės politikos dalis kelia grėsmę stabilumui ir taikai regione; kadangi ypač Izraelis ir Persijos įlankos regionas ypač jaučia grėsmę dėl agresyvios bei kryptingos Irano retorikos, jo tęsiamos branduolinės veiklos programos ir jo paramos organizacijoms Hezbollah ir Hamas, kadangi, kita vertus, stabilizuojanti įtaka, kurią Iranas galėtų atgauti, jei normalizuotų savo tarptautinius santykius, ypač su kaimyninėmis šalimis, išsklaidytų nerimą dėl savo ketinimų vykdyti branduolinės veiklos programą ir užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai, būtų naudinga visam regionui,

| M. | kadangi Iranas priėmė dvi pabėgėlių iš Afganistano kartas, kurios naudojosi pagrindinėmis sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis; kadangi 2010 m. buvo užregistruota daugiau nei 1 mln. Irane gyvenančių afganų; kadangi Iranui suteikta tik ribota tarptautinė parama šioje srityje, |
| --- | --- |

M.

kadangi Iranas priėmė dvi pabėgėlių iš Afganistano kartas, kurios naudojosi pagrindinėmis sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis; kadangi 2010 m. buvo užregistruota daugiau nei 1 mln. Irane gyvenančių afganų; kadangi Iranui suteikta tik ribota tarptautinė parama šioje srityje,

| N. | kadangi Iranas yra vienas iš trijų didžiausių pasaulyje patvirtintų naftos ir gamtinių dujų atsargų turėtojų, |
| --- | --- |

N.

kadangi Iranas yra vienas iš trijų didžiausių pasaulyje patvirtintų naftos ir gamtinių dujų atsargų turėtojų,

| O. | kadangi matyti, jog Iranas ir Turkija plėtoja santykius; kadangi Iranas naudojasi savo valstybiniais ir nevalstybiniais sąjungininkais Sirijoje, organizacijose Hezbollah ir Hamas, taip pat Musulmonų brolijoje, siekdamas destabilizuoti regioną, |
| --- | --- |

O.

kadangi matyti, jog Iranas ir Turkija plėtoja santykius; kadangi Iranas naudojasi savo valstybiniais ir nevalstybiniais sąjungininkais Sirijoje, organizacijose Hezbollah ir Hamas, taip pat Musulmonų brolijoje, siekdamas destabilizuoti regioną,

| P. | kadangi BGNS IV straipsnyje pažymima neatimama visų šios sutarties šalių teisė be diskriminacijos plėtoti mokslinius tyrimus, gaminti ir naudoti atominę energiją taikiais tikslais ir laikantis šios sutarties I ir II straipsnių nuostatų, |
| --- | --- |

P.

kadangi BGNS IV straipsnyje pažymima neatimama visų šios sutarties šalių teisė be diskriminacijos plėtoti mokslinius tyrimus, gaminti ir naudoti atominę energiją taikiais tikslais ir laikantis šios sutarties I ir II straipsnių nuostatų,

Vidaus padėtis

| 1. | su nerimu atkreipia dėmesį į vidaus politinę padėtį, ypač atsižvelgiant į demokratiją; taip pat atkreipia dėmesį į Irano žmonių, ypač jaunesnės kartos, demokratinius siekius ir labai apgailestauja dėl to, kad Irano vyriausybė ir Parlamentas akivaizdžiai nesugeba reaguoti į Irano piliečių pagrįstus reikalavimus; pabrėžia, kad gyventojų nepasitenkinimas Irano vyriausybe dėl sunkios socialinės ir ekonominės padėties, taip pat dėl laivės ir elementarios pagarbos žmogaus orumui Irane nebuvimo, kelia didžiausią grėsmę režimui; |
| --- | --- |

1.

su nerimu atkreipia dėmesį į vidaus politinę padėtį, ypač atsižvelgiant į demokratiją; taip pat atkreipia dėmesį į Irano žmonių, ypač jaunesnės kartos, demokratinius siekius ir labai apgailestauja dėl to, kad Irano vyriausybė ir Parlamentas akivaizdžiai nesugeba reaguoti į Irano piliečių pagrįstus reikalavimus; pabrėžia, kad gyventojų nepasitenkinimas Irano vyriausybe dėl sunkios socialinės ir ekonominės padėties, taip pat dėl laivės ir elementarios pagarbos žmogaus orumui Irane nebuvimo, kelia didžiausią grėsmę režimui;

| 2. | pabrėžia, kad demokratinės permainos negali būti primestos iš išorės arba netgi karinėmis priemonėmis, bet turi būti pasiektos vykdant taikų demokratinį procesą; išreiškia savo susižavėjimą dešimtimis tūkstančių iraniečių, kurie ir toliau rizikuoja savo profesine karjera ir gyvybe reikalaudami daugiau laisvės ir daugiau demokratinių teisių Irano Islamo Respublikoje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad demokratinės permainos negali būti primestos iš išorės arba netgi karinėmis priemonėmis, bet turi būti pasiektos vykdant taikų demokratinį procesą; išreiškia savo susižavėjimą dešimtimis tūkstančių iraniečių, kurie ir toliau rizikuoja savo profesine karjera ir gyvybe reikalaudami daugiau laisvės ir daugiau demokratinių teisių Irano Islamo Respublikoje;

| 3. | pažymi, kad, nors socialinio teisingumo ir ekonominio populizmo programą skelbęs prezidentas M. Ahmadinejad išrinktas 2005 m., Irano vidaus problemos ir toliau didėja nepaisant augančių naftos kainų; todėl apgailestauja, kad M. Ahmadinejad savo politines pozicijas šalies viduje siekia sutvirtinti vykdydamas radikalią tarptautinę programą ir tikėdamasis, kad itin priešiška Vakarams ir Izraeliui pozicija sustiprins Irano vadovaujamą padėtį musulmoniškajame pasaulyje; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad, nors socialinio teisingumo ir ekonominio populizmo programą skelbęs prezidentas M. Ahmadinejad išrinktas 2005 m., Irano vidaus problemos ir toliau didėja nepaisant augančių naftos kainų; todėl apgailestauja, kad M. Ahmadinejad savo politines pozicijas šalies viduje siekia sutvirtinti vykdydamas radikalią tarptautinę programą ir tikėdamasis, kad itin priešiška Vakarams ir Izraeliui pozicija sustiprins Irano vadovaujamą padėtį musulmoniškajame pasaulyje;

| 4. | pastebi, kad ankstesni Irano masiniai judėjimai buvo grindžiami gerovės ir laisvės siekiu ir kad šie 1979 m. revoliucijos pažadai tebėra neįvykdyti; pažymi, kad per pastaruosius metus labai padidėjo ekonominiai sunkumai, pvz., infliacija, korupcija, didelis nedarbas, energijos trūkumas, valstybės sektoriaus neefektyvumas ir valstybės lėšų švaistymas; |
| --- | --- |

4.

pastebi, kad ankstesni Irano masiniai judėjimai buvo grindžiami gerovės ir laisvės siekiu ir kad šie 1979 m. revoliucijos pažadai tebėra neįvykdyti; pažymi, kad per pastaruosius metus labai padidėjo ekonominiai sunkumai, pvz., infliacija, korupcija, didelis nedarbas, energijos trūkumas, valstybės sektoriaus neefektyvumas ir valstybės lėšų švaistymas;

| 5. | pažymi, kad reformų judėjimas apima daug filosofinių srovių ir politinių programų, kuriomis siekiama įvairių tikslų – nuo laipsniško Irano valstybės institucijų modernizavimo iki esminės režimo pertvarkos; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad reformų judėjimas apima daug filosofinių srovių ir politinių programų, kuriomis siekiama įvairių tikslų – nuo laipsniško Irano valstybės institucijų modernizavimo iki esminės režimo pertvarkos;

| 6. | išreiškia savo solidarumą su milijonais iraniečių, kurie po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų išėjo į gatves tikėdamiesi politinių permainų Irane; |
| --- | --- |

6.

išreiškia savo solidarumą su milijonais iraniečių, kurie po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų išėjo į gatves tikėdamiesi politinių permainų Irane;

| 7. | griežtai smerkia Irano opozicijos lyderių Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi bei jų žmonų neteisėtą sulaikymą, įvykdytą Irano saugumo pajėgų, ir ragina juos nedelsiant ir besąlygiškai paleisti; pažymi, kad jie buvo sulaikyti, pažeidžiant Irano teisę; smerkia Irano valdžios institucijų požiūrį į opoziciją, vykdančią savo legitimią teisę protestuoti, ir reiškia savo solidarumą su Irano žmonėmis jų demokratiniuose siekiuose; apgailestauja dėl Irano vyriausybės veidmainiavimo, naudojant nepamatuotą jėgą, gąsdinimus ir neteisėtą taikių demonstrantų, išreiškusių solidarumą su Egipto liaudimi 2011 m. vasario 14 d., reikalaujant paremti laisvę Egipte, sulaikymą; |
| --- | --- |

7.

griežtai smerkia Irano opozicijos lyderių Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi bei jų žmonų neteisėtą sulaikymą, įvykdytą Irano saugumo pajėgų, ir ragina juos nedelsiant ir besąlygiškai paleisti; pažymi, kad jie buvo sulaikyti, pažeidžiant Irano teisę; smerkia Irano valdžios institucijų požiūrį į opoziciją, vykdančią savo legitimią teisę protestuoti, ir reiškia savo solidarumą su Irano žmonėmis jų demokratiniuose siekiuose; apgailestauja dėl Irano vyriausybės veidmainiavimo, naudojant nepamatuotą jėgą, gąsdinimus ir neteisėtą taikių demonstrantų, išreiškusių solidarumą su Egipto liaudimi 2011 m. vasario 14 d., reikalaujant paremti laisvę Egipte, sulaikymą;

| 8. | ryžtingai prieštarauja po 2009 m. rinkimų režimo vykdytam protestuotojų ir oponentų pasmerkimui, vadinant juos „Alacho priešais“ („muharib“), kurie pagal islamą turėtų būti baudžiami griežčiausiomis bausmėmis; daro išvadą, kad šacho valdymo laikotarpiu režimo kritika buvo laikoma nusikaltimu, o valdant dabartiniam režimui yra tolygi nuodėmei prieš islamą; |
| --- | --- |

8.

ryžtingai prieštarauja po 2009 m. rinkimų režimo vykdytam protestuotojų ir oponentų pasmerkimui, vadinant juos „Alacho priešais“ („muharib“), kurie pagal islamą turėtų būti baudžiami griežčiausiomis bausmėmis; daro išvadą, kad šacho valdymo laikotarpiu režimo kritika buvo laikoma nusikaltimu, o valdant dabartiniam režimui yra tolygi nuodėmei prieš islamą;

| 9. | įspėja, kad vis didėjantis Irano revoliucijos gvardijos (IRG) vaidmuo karinėje, politinėje ir ekonominėje Irano visuomeninio gyvenimo srityse kelia nerimą dėl tolesnio valstybės militarizavimo; išreiškia savo itin gilų susirūpinimą, kad tokios tendencijos gali paskatinti smurtą ir politinių priešininkų slopinimą; |
| --- | --- |

9.

įspėja, kad vis didėjantis Irano revoliucijos gvardijos (IRG) vaidmuo karinėje, politinėje ir ekonominėje Irano visuomeninio gyvenimo srityse kelia nerimą dėl tolesnio valstybės militarizavimo; išreiškia savo itin gilų susirūpinimą, kad tokios tendencijos gali paskatinti smurtą ir politinių priešininkų slopinimą;

| 10. | yra labai susirūpinęs dėl studentų organizacijos „Basij“ (SBO), kurią iš esmės valdo Islamo revoliucijos gvardija (IRG), vaidmens Irano visuomenėje kontroliuojant ir sulaikant studentus disidentus, ir pažymi, kad Irano studentų judėjimas buvo vienas iš svarbiausių veikėjų kovojant už demokratiją, laisvę ir teisingumą; |
| --- | --- |

10.

yra labai susirūpinęs dėl studentų organizacijos „Basij“ (SBO), kurią iš esmės valdo Islamo revoliucijos gvardija (IRG), vaidmens Irano visuomenėje kontroliuojant ir sulaikant studentus disidentus, ir pažymi, kad Irano studentų judėjimas buvo vienas iš svarbiausių veikėjų kovojant už demokratiją, laisvę ir teisingumą;

Žmogaus teisės

| 11. | ragina Iraną užbaigti visų formų diskriminaciją šalyje; yra susirūpinęs dėl vykdomos diskriminacijos bei politinių ir socialinių represijų, kurios ypač paveikia Irano moteris; ragina Irano valdžios institucijas liautis diskriminuoti žmones dėl jų seksualinės orientacijos; smerkia nežmonišką ir viduramžišką praktiką bausti mirties bausme asmenis, apkaltintus nusikaltimais, susijusiais su partnerių ar lytinių santykių pasirinkimu; |
| --- | --- |

11.

ragina Iraną užbaigti visų formų diskriminaciją šalyje; yra susirūpinęs dėl vykdomos diskriminacijos bei politinių ir socialinių represijų, kurios ypač paveikia Irano moteris; ragina Irano valdžios institucijas liautis diskriminuoti žmones dėl jų seksualinės orientacijos; smerkia nežmonišką ir viduramžišką praktiką bausti mirties bausme asmenis, apkaltintus nusikaltimais, susijusiais su partnerių ar lytinių santykių pasirinkimu;

| 12. | yra pasibaisėjęs tuo, kad, remiantis metinėmis ataskaitomis dėl mirties bausmės Irane, 2009 m. egzekucijų jame skaičius buvo didžiausias per pastaruosius 10 metų, ir dėlto Iranas tapo šalimi, kurioje įvykdoma didžiausias skaičius mirties bausmių vienam gyventojui pasaulyje; ragina Iraną paskelbti oficialią statistiką dėl mirties bausmės taikymo; reikalauja, kad Iranas visiškai liautųsi taikyti mirties bausmę nusikaltimų, kuriuos įvykdo jaunesni negu aštuoniolikos metų amžiaus asmenys, atvejais ir pakeistų savo teisės aktus, kurie neatitinka Irano ratifikuotų tarptautinių žmogaus teisių konvencijų, įskaitant Vaiko teisių konvenciją ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/138 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė bus panaikinta; pabrėžia, kad ES institucijos turi šiuo klausimu daryti Iranui nuolatinį spaudimą; |
| --- | --- |

12.

yra pasibaisėjęs tuo, kad, remiantis metinėmis ataskaitomis dėl mirties bausmės Irane, 2009 m. egzekucijų jame skaičius buvo didžiausias per pastaruosius 10 metų, ir dėlto Iranas tapo šalimi, kurioje įvykdoma didžiausias skaičius mirties bausmių vienam gyventojui pasaulyje; ragina Iraną paskelbti oficialią statistiką dėl mirties bausmės taikymo; reikalauja, kad Iranas visiškai liautųsi taikyti mirties bausmę nusikaltimų, kuriuos įvykdo jaunesni negu aštuoniolikos metų amžiaus asmenys, atvejais ir pakeistų savo teisės aktus, kurie neatitinka Irano ratifikuotų tarptautinių žmogaus teisių konvencijų, įskaitant Vaiko teisių konvenciją ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/138 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė bus panaikinta; pabrėžia, kad ES institucijos turi šiuo klausimu daryti Iranui nuolatinį spaudimą;

| 13. | griežtai smerkia tai, kad 2011 m. sausio 29 d. Teherane Nyderlandų ir Irano pilietei Zahrai Bahrami buvo įvykdyta mirties bausmė; yra sunerimęs dėl to, kad Irano valdžios institucijos atsisakė leisti Z. Bahrami naudotis konsuline pagalba ir neužtikrino skaidraus ir teisingo teismo proceso; |
| --- | --- |

13.

griežtai smerkia tai, kad 2011 m. sausio 29 d. Teherane Nyderlandų ir Irano pilietei Zahrai Bahrami buvo įvykdyta mirties bausmė; yra sunerimęs dėl to, kad Irano valdžios institucijos atsisakė leisti Z. Bahrami naudotis konsuline pagalba ir neužtikrino skaidraus ir teisingo teismo proceso;

| 14. | atkreipia dėmesį į Irano valdžios institucijų pareiškimą, kad jos nusistačiusios prieš rasinę diskriminaciją, tačiau pabrėžia, kad Irano etninės mažumos skundžiasi dėl ekonominio atsilikimo provincijose, kuriose jos sudaro daugumą; smerkia daugybę grupuotės „Jundullah“ atliktų teroristinių išpuolių Sistano ir Beludžistano provincijoje nuo jos įsteigimo 2003 m.; tuo pat metu prašo konkrečių įrodymų, kuriais būtų pagrįstas oficialus Irano pareiškimas, kad „Jundullah“ remia JAV ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į Irano valdžios institucijų pareiškimą, kad jos nusistačiusios prieš rasinę diskriminaciją, tačiau pabrėžia, kad Irano etninės mažumos skundžiasi dėl ekonominio atsilikimo provincijose, kuriose jos sudaro daugumą; smerkia daugybę grupuotės „Jundullah“ atliktų teroristinių išpuolių Sistano ir Beludžistano provincijoje nuo jos įsteigimo 2003 m.; tuo pat metu prašo konkrečių įrodymų, kuriais būtų pagrįstas oficialus Irano pareiškimas, kad „Jundullah“ remia JAV ir Jungtinės Karalystės žvalgybos tarnybos;

| 15. | išreiškia gilų nusivylimą dėl to, kad Iranas, taip pat tokios šalys kaip Afganistanas, Somalis, Saudo Arabija, Sudanas ir Nigerija ir toliau priklauso grupei šalių, kuriose vis dar vykdoma mirties bausmė užmėtant akmenimis; ragina Irano parlamentą priimti teisės aktus, kuriuose būtų draudžiama ši žiauri ir nežmoniška bausmė; |
| --- | --- |

15.

išreiškia gilų nusivylimą dėl to, kad Iranas, taip pat tokios šalys kaip Afganistanas, Somalis, Saudo Arabija, Sudanas ir Nigerija ir toliau priklauso grupei šalių, kuriose vis dar vykdoma mirties bausmė užmėtant akmenimis; ragina Irano parlamentą priimti teisės aktus, kuriuose būtų draudžiama ši žiauri ir nežmoniška bausmė;

| 16. | ragina Irano valdžios institucijas teisiškai ir realiai nutraukti visų formų kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį ar bausmes ir užtikrinti tinkamus teismo procesus, taip pat nutraukti asmenų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, nebaudžiamumą; ypač ragina Irano parlamentą ir teismus panaikinti tokias žiaurias ir nežmoniškas bausmes kaip galūnių amputavimą, užmėtymą akmenimis ir plakimą, kurios nesuderinamos su Irano tarptautiniais įsipareigojimais; ryžtingai atmeta Irano teisėsaugos institucijų remiamą nuomonę, kad tokios bausmės pateisinamos kultūriniu požiūriu; |
| --- | --- |

16.

ragina Irano valdžios institucijas teisiškai ir realiai nutraukti visų formų kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį ar bausmes ir užtikrinti tinkamus teismo procesus, taip pat nutraukti asmenų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, nebaudžiamumą; ypač ragina Irano parlamentą ir teismus panaikinti tokias žiaurias ir nežmoniškas bausmes kaip galūnių amputavimą, užmėtymą akmenimis ir plakimą, kurios nesuderinamos su Irano tarptautiniais įsipareigojimais; ryžtingai atmeta Irano teisėsaugos institucijų remiamą nuomonę, kad tokios bausmės pateisinamos kultūriniu požiūriu;

| 17. | primena plačiai paplitusius – ir pagrįstus – 2009 m. birželio 13 d. Irano demonstrantų šūkius „Kur mano balsas?“, susijusius su jų įsitikinimu, kad dieną prieš tai vykusių rinkimų rezultatai buvo plačiai klastojami, o tai meta šešėlį antrajai prezidento M. Ahmadinejado kadencijai; |
| --- | --- |

17.

primena plačiai paplitusius – ir pagrįstus – 2009 m. birželio 13 d. Irano demonstrantų šūkius „Kur mano balsas?“, susijusius su jų įsitikinimu, kad dieną prieš tai vykusių rinkimų rezultatai buvo plačiai klastojami, o tai meta šešėlį antrajai prezidento M. Ahmadinejado kadencijai;

| 18. | yra pasibaisėjęs tuo, kad 2009 m. birželio 15-osios naktį saugumo pajėgos laikė priimtina šaudyti į demonstrantų minią, kaip parodyta filmuotoje vaizdo medžiagoje; yra giliai susirūpinęs dėl represijų išplitimo praėjus vieniems metams po sukilimo Irane, įskaitant pranešimus apie savavališkus suėmimus, kankinimus, netinkamą elgesį ir politinių disidentų egzekucijas; smerkia Irano vyriausybės pastangas priversti nutilti visą politinę opoziciją, taip pat jos mėginimus išvengti bet kokio tarptautinio pažeidimų, įvykusių per neramumus po rinkimų, tyrimo; ragina ES institucijas pateikti Irano valdžios institucijoms išsamų po rinkimų įvykdytų visų žinomų incidentų ir smurtinių veiksmų prieš Irano civilius gyventojus sąrašą ir primygtinai raginti, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis tyrimas ir jo išvados paskelbtos viešai; |
| --- | --- |

18.

yra pasibaisėjęs tuo, kad 2009 m. birželio 15-osios naktį saugumo pajėgos laikė priimtina šaudyti į demonstrantų minią, kaip parodyta filmuotoje vaizdo medžiagoje; yra giliai susirūpinęs dėl represijų išplitimo praėjus vieniems metams po sukilimo Irane, įskaitant pranešimus apie savavališkus suėmimus, kankinimus, netinkamą elgesį ir politinių disidentų egzekucijas; smerkia Irano vyriausybės pastangas priversti nutilti visą politinę opoziciją, taip pat jos mėginimus išvengti bet kokio tarptautinio pažeidimų, įvykusių per neramumus po rinkimų, tyrimo; ragina ES institucijas pateikti Irano valdžios institucijoms išsamų po rinkimų įvykdytų visų žinomų incidentų ir smurtinių veiksmų prieš Irano civilius gyventojus sąrašą ir primygtinai raginti, kad būtų atliktas nepriklausomas tarptautinis tyrimas ir jo išvados paskelbtos viešai;

| 19. | ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant paleisti į laisvę visus asmenis, kurie sulaikyti dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į žodžio, asociacijų ir susirinkimų laisvę, ir apklausti bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn vyriausybės pareigūnus ir saugumo pajėgų narius, atsakingus už disidentų, demonstrantų ir sulaikytų asmenų šeimų narių nužudymus, prievartą prieš juos ir jų kankinimus; |
| --- | --- |

19.

ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant paleisti į laisvę visus asmenis, kurie sulaikyti dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į žodžio, asociacijų ir susirinkimų laisvę, ir apklausti bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn vyriausybės pareigūnus ir saugumo pajėgų narius, atsakingus už disidentų, demonstrantų ir sulaikytų asmenų šeimų narių nužudymus, prievartą prieš juos ir jų kankinimus;

| 20. | primygtinai reikalauja, kad bet kokių būsimų derybų su Iranu metu vyriausioji įgaliotinė didžiausią pirmenybę teiktų žmogaus teisių padėties šalyje klausimui; ragina Komisiją įgyvendinti visas jos turimas priemones, kad būtų ginamos ir skatinamos žmogaus teisės Irane; ypač ragina Komisiją ir Tarybą numatyti papildomų priemonių pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę siekiant aktyviai ginti Irano žmogaus teisių gynėjus; pabrėžia, kad ypač svarbu palengvinti prieglobsčio suteikimą žmogaus teisių gynėjams ir suteikti jiems galimybę gauti organizacinių išteklių bei pasinaudoti ryšių platformomis; ragina valstybes nares remti Europos prieglobsčio miestų programą ir programas, skirtas priemonėms prieš pasiklausymo technologijas parengti; |
| --- | --- |

20.

primygtinai reikalauja, kad bet kokių būsimų derybų su Iranu metu vyriausioji įgaliotinė didžiausią pirmenybę teiktų žmogaus teisių padėties šalyje klausimui; ragina Komisiją įgyvendinti visas jos turimas priemones, kad būtų ginamos ir skatinamos žmogaus teisės Irane; ypač ragina Komisiją ir Tarybą numatyti papildomų priemonių pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę siekiant aktyviai ginti Irano žmogaus teisių gynėjus; pabrėžia, kad ypač svarbu palengvinti prieglobsčio suteikimą žmogaus teisių gynėjams ir suteikti jiems galimybę gauti organizacinių išteklių bei pasinaudoti ryšių platformomis; ragina valstybes nares remti Europos prieglobsčio miestų programą ir programas, skirtas priemonėms prieš pasiklausymo technologijas parengti;

| 21. | apgailestauja dėl to, kad Irano vyrai gali reikalauti, kad jų nesantuokiniai santykiai būtų faktiškai laikomi teisėtomis laikinomis santuokomis, o apkaltintos neištikimybe ištekėjusios moterys neturi galimybės pasinaudoti tokio pobūdžio „išsigelbėjimu“; taip pat apgailestauja dėl to, kad pagal Islamo Respublikos Baudžiamojo kodekso 105 straipsnį teisėjui leidžiama, remiantis vien jo turimomis „žiniomis“, skirti svetimautojai užmėtymo akmenimis bausmę, taip pat apgailestauja dėl to, kad Iranas bando apriboti tarptautinės visuomenės žinias apie jo žiaurumą ir viešai neskelbia sprendimų dėl užmėtymo akmenimis bausmių; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja dėl to, kad Irano vyrai gali reikalauti, kad jų nesantuokiniai santykiai būtų faktiškai laikomi teisėtomis laikinomis santuokomis, o apkaltintos neištikimybe ištekėjusios moterys neturi galimybės pasinaudoti tokio pobūdžio „išsigelbėjimu“; taip pat apgailestauja dėl to, kad pagal Islamo Respublikos Baudžiamojo kodekso 105 straipsnį teisėjui leidžiama, remiantis vien jo turimomis „žiniomis“, skirti svetimautojai užmėtymo akmenimis bausmę, taip pat apgailestauja dėl to, kad Iranas bando apriboti tarptautinės visuomenės žinias apie jo žiaurumą ir viešai neskelbia sprendimų dėl užmėtymo akmenimis bausmių;

| 22. | smerkia sistemingą Irano valdžios institucijų priekabiavimą prie darbo aktyvistų, pažeidžiant įsipareigojimus gerbti socialines ir ekonomines savo šalies piliečių teises ir jų teisę į saviraiškos laisvę, kuriuos Iranas prisiėmė per Jungtinių Tautų visuotinės reguliarios peržiūros procesą; ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus suimtus darbo aktyvistus bei gerbti profesinių sąjungų aktyvistų ir mokytojų teisę dalyvauti Tarptautinės darbo žmonių dienos (gegužės 1 d.) ir Nacionalinės mokytojų dienos (gegužės 2 d.) minėjimuose; ragina Irano vyriausybę gerbti darbuotojų pagrindines teises, apibrėžtas pagal tarptautinius darbo standartus; |
| --- | --- |

22.

smerkia sistemingą Irano valdžios institucijų priekabiavimą prie darbo aktyvistų, pažeidžiant įsipareigojimus gerbti socialines ir ekonomines savo šalies piliečių teises ir jų teisę į saviraiškos laisvę, kuriuos Iranas prisiėmė per Jungtinių Tautų visuotinės reguliarios peržiūros procesą; ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus suimtus darbo aktyvistus bei gerbti profesinių sąjungų aktyvistų ir mokytojų teisę dalyvauti Tarptautinės darbo žmonių dienos (gegužės 1 d.) ir Nacionalinės mokytojų dienos (gegužės 2 d.) minėjimuose; ragina Irano vyriausybę gerbti darbuotojų pagrindines teises, apibrėžtas pagal tarptautinius darbo standartus;

| 23. | smerkia garsių universitetų profesorių atleidimo dėl politinių priežasčių kampaniją, kaip netoleruotiną išpuolį prieš jų žmogaus teises ir akademinę laisvę; mano, kad dėl šios politikos Irano universitetai, kurie ilgai buvo nacionalinio pasididžiavimo ir viso pasaulio mokslininkų žavėjimosi objektas, bus toliau politizuojami ir nuvertinami; ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių siekiant atkurti šalyje akademinę laisvę; |
| --- | --- |

23.

smerkia garsių universitetų profesorių atleidimo dėl politinių priežasčių kampaniją, kaip netoleruotiną išpuolį prieš jų žmogaus teises ir akademinę laisvę; mano, kad dėl šios politikos Irano universitetai, kurie ilgai buvo nacionalinio pasididžiavimo ir viso pasaulio mokslininkų žavėjimosi objektas, bus toliau politizuojami ir nuvertinami; ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių siekiant atkurti šalyje akademinę laisvę;

| 24. | apgailestauja, kad, nors tai prieštarauja Konstitucijai, religinių mažumų nariai kenčia nuo diskriminacijos būsto, švietimo ir valstybinių postų srityje, o tai skatina jaunus šių mažumų narius rinktis emigraciją; ypač smerkia nuolat pasikartojantį bahajų bendruomenės persekiojimą, 2009 m. krikščionių suėmimų bangą, taip pat religinių disidentų, atsivertėlių bei musulmonų sufijų ir sunitų persekiojimą; pakartoja savo raginimą paleisti 7 bahajų lyderius ir ragina Irano parlamentą pakeisti Irano teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad įvairių tikėjimų šalininkai Irane galėtų laisvai nepersekiojami išpažinti savo įsitikinimus ir jiems tiek pagal galiojančią teisę, tiek praktikoje būtų užtikrintos vienodos teisės, nepriklausomai nuo to, ar šie tikėjimai pripažinti Konstitucijoje; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad, nors tai prieštarauja Konstitucijai, religinių mažumų nariai kenčia nuo diskriminacijos būsto, švietimo ir valstybinių postų srityje, o tai skatina jaunus šių mažumų narius rinktis emigraciją; ypač smerkia nuolat pasikartojantį bahajų bendruomenės persekiojimą, 2009 m. krikščionių suėmimų bangą, taip pat religinių disidentų, atsivertėlių bei musulmonų sufijų ir sunitų persekiojimą; pakartoja savo raginimą paleisti 7 bahajų lyderius ir ragina Irano parlamentą pakeisti Irano teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad įvairių tikėjimų šalininkai Irane galėtų laisvai nepersekiojami išpažinti savo įsitikinimus ir jiems tiek pagal galiojančią teisę, tiek praktikoje būtų užtikrintos vienodos teisės, nepriklausomai nuo to, ar šie tikėjimai pripažinti Konstitucijoje;

| 25. | pažymi, kad Irano NVO padėtis itin pablogėjo kilus protestams po prieštaringai vertinamų 2009 m. birželio 12 d. prezidento rinkimų; griežtai kritikuoja tai, kad valdžios institucijos nuolat naudojasi visais tarptautiniais ryšiais ar finansine parama Irano nevyriausybinėms organizacijoms, bandydamos diskredituoti šias organizacijas ir jų veiklą; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad Irano NVO padėtis itin pablogėjo kilus protestams po prieštaringai vertinamų 2009 m. birželio 12 d. prezidento rinkimų; griežtai kritikuoja tai, kad valdžios institucijos nuolat naudojasi visais tarptautiniais ryšiais ar finansine parama Irano nevyriausybinėms organizacijoms, bandydamos diskredituoti šias organizacijas ir jų veiklą;

| 26. | išreiškia rimtą susirūpinimą dėl daugybės mirties bausmių, vykdomų nepilnamečiams, taip pat dėl moterų viešo užmėtymo akmenimis, vykdomo kasmet nepaisant tarptautinės bendruomenės reikalavimų, kad Iranas laikytųsi žmogaus teisių standartų; |
| --- | --- |

26.

išreiškia rimtą susirūpinimą dėl daugybės mirties bausmių, vykdomų nepilnamečiams, taip pat dėl moterų viešo užmėtymo akmenimis, vykdomo kasmet nepaisant tarptautinės bendruomenės reikalavimų, kad Iranas laikytųsi žmogaus teisių standartų;

| 27. | ragina atkurti JT specialiojo pranešėjo mandatą, siekiant ištirti žmogaus teisių pažeidimus ir siekti, kad būtų patraukiami atsakomybėn tie, kurie atsakingi už žmogaus teisių pažeidimus Irane; ragina Irano valdžios institucijas teigiamai atsakyti į seniai pateiktus kelių JT specialiųjų pranešėjų (pvz., neteisminio, neatidėliotino ar savavališko mirties bausmės vykdymo, kankinimų, religijos ar įsitikinimų laisvės, teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais) prašymus dėl oficialių vizitų į Iraną; |
| --- | --- |

27.

ragina atkurti JT specialiojo pranešėjo mandatą, siekiant ištirti žmogaus teisių pažeidimus ir siekti, kad būtų patraukiami atsakomybėn tie, kurie atsakingi už žmogaus teisių pažeidimus Irane; ragina Irano valdžios institucijas teigiamai atsakyti į seniai pateiktus kelių JT specialiųjų pranešėjų (pvz., neteisminio, neatidėliotino ar savavališko mirties bausmės vykdymo, kankinimų, religijos ar įsitikinimų laisvės, teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais) prašymus dėl oficialių vizitų į Iraną;

| 28. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant JT pagrindinių principų dėl teisininkų vaidmens, po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų smarkiai pablogėjo teisininkų padėtis Irane, nes Irano valdžios institucijos griebiasi spaudimo taktikos (pvz., areštų, profesijos draudimo, žodžio laisvės principo nesilaikymo, nepagrįstų mokesčių tyrimų ir kitokio finansinio spaudimo), siekdamos sukliudyti teisininkams laisvai verstis savo profesija; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant JT pagrindinių principų dėl teisininkų vaidmens, po 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų smarkiai pablogėjo teisininkų padėtis Irane, nes Irano valdžios institucijos griebiasi spaudimo taktikos (pvz., areštų, profesijos draudimo, žodžio laisvės principo nesilaikymo, nepagrįstų mokesčių tyrimų ir kitokio finansinio spaudimo), siekdamos sukliudyti teisininkams laisvai verstis savo profesija;

| 29. | apgailestauja, kad ypač blogėja žmogaus teisių gynėjų, įskaitant žmogaus teisių teisininkus ir moterų teisių gynėjus, kurie ypatingai puolami, padėtis; yra labai susirūpinęs dėl to, kad žmogaus teisių gynėjai yra tapę įvairių išpuolių, nesąžiningų teismo procesų aukomis ir kad jiems trukdoma naudotis savo konstitucinėmis teisėmis; ragina nedelsiant paleisti visus vis dar įkalintus žmogaus teisių gynėjus ir sąžinės kalinius; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad ypač blogėja žmogaus teisių gynėjų, įskaitant žmogaus teisių teisininkus ir moterų teisių gynėjus, kurie ypatingai puolami, padėtis; yra labai susirūpinęs dėl to, kad žmogaus teisių gynėjai yra tapę įvairių išpuolių, nesąžiningų teismo procesų aukomis ir kad jiems trukdoma naudotis savo konstitucinėmis teisėmis; ragina nedelsiant paleisti visus vis dar įkalintus žmogaus teisių gynėjus ir sąžinės kalinius;

| 30. | ragina Irano Islamo Respubliką pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW); |
| --- | --- |

30.

ragina Irano Islamo Respubliką pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW);

| 31. | remia kampaniją „Vienas milijonas parašų reikalaujant pakeisti diskriminacinius įstatymus“, kuria siekiama surinkti vieną milijoną parašų asmenų, remiančių reikalavimą pakeisti moteris diskriminuojančius Irano įstatymus; ragina Irano valdžios institucijas nutraukti šios kampanijos dalyvių persekiojimą, įskaitant teisminių institucijų persekiojimą; |
| --- | --- |

31.

remia kampaniją „Vienas milijonas parašų reikalaujant pakeisti diskriminacinius įstatymus“, kuria siekiama surinkti vieną milijoną parašų asmenų, remiančių reikalavimą pakeisti moteris diskriminuojančius Irano įstatymus; ragina Irano valdžios institucijas nutraukti šios kampanijos dalyvių persekiojimą, įskaitant teisminių institucijų persekiojimą;

| 32. | ragina Irano vyriausybę pagerinti moterų teisių įgyvendinimą, siekiant pripažinti itin svarbų moterų vaidmenį visuomenėje, ir gerbti Irano pagal Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių paktą prisiimtus įsipareigojimus; pakartoja savo raginimą Irano parlamentui priimti teisės aktus, kuriuose būtų draudžiama žiauri ir nežmoniškai užmėtymo akmenimis praktika; ragina vyriausiąją įgaliotinę atkreipti ypatingą dėmesį į moterų teisių padėtį Irane ir Irano valdžios institucijoms kelti klausimus dėl Sakineh Mohammadi Ashtiani ir Zahros Bahrami bylų; |
| --- | --- |

32.

ragina Irano vyriausybę pagerinti moterų teisių įgyvendinimą, siekiant pripažinti itin svarbų moterų vaidmenį visuomenėje, ir gerbti Irano pagal Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių paktą prisiimtus įsipareigojimus; pakartoja savo raginimą Irano parlamentui priimti teisės aktus, kuriuose būtų draudžiama žiauri ir nežmoniškai užmėtymo akmenimis praktika; ragina vyriausiąją įgaliotinę atkreipti ypatingą dėmesį į moterų teisių padėtį Irane ir Irano valdžios institucijoms kelti klausimus dėl Sakineh Mohammadi Ashtiani ir Zahros Bahrami bylų;

| 33. | pabrėžia, kad ES institucijų atstovai turėtų palaikyti ryšius su atstovais iš įvairių Irano politinių ir socialinių organizacijų, įskaitant žinomus Irano žmogaus teisių gynėjus; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti paramą veiklai vietos lygmeniu ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad ES institucijų atstovai turėtų palaikyti ryšius su atstovais iš įvairių Irano politinių ir socialinių organizacijų, įskaitant žinomus Irano žmogaus teisių gynėjus; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti paramą veiklai vietos lygmeniu ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius;

| 34. | smerkia Irano valdžios institucijų prieš nepriklausomą žiniasklaidą nukreiptas represines priemones, įskaitant filmuotos ir fotografuotos medžiagos cenzūrą siekiant riboti galimybes gauti informacijos ir sumažinti jos srautą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dėl savavališkų teisminių institucijų sprendimų Irane stipriai juntama žiniasklaidos priemonių (auto)cenzūra; ragina ES ir jos valstybių narių oficialiuosius atstovus priminti Iranui jo tarptautinį įsipareigojimą puoselėti žiniasklaidos laisvę; ragina ES ir jos valstybės nares susitinkant su analogiškas pareigas užimančiais Irano atstovais primygtinai raginti leisti daugeliui prievarta uždarytų dienraščių atnaujinti veiklą, taip pat paleisti politinius kalinius ir abiem atvejais pateikti pavadinimų ir vardų sąrašus; smerkia Irano vyriausybės praktiką išsiųsti iš šalies užsienio korespondentus, įskaitant pagrindinių Europos laikraščių žurnalistus; džiaugiasi dėl to, kad buvo įkurta Euronews persų kalbos tarnyba; |
| --- | --- |

34.

smerkia Irano valdžios institucijų prieš nepriklausomą žiniasklaidą nukreiptas represines priemones, įskaitant filmuotos ir fotografuotos medžiagos cenzūrą siekiant riboti galimybes gauti informacijos ir sumažinti jos srautą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dėl savavališkų teisminių institucijų sprendimų Irane stipriai juntama žiniasklaidos priemonių (auto)cenzūra; ragina ES ir jos valstybių narių oficialiuosius atstovus priminti Iranui jo tarptautinį įsipareigojimą puoselėti žiniasklaidos laisvę; ragina ES ir jos valstybės nares susitinkant su analogiškas pareigas užimančiais Irano atstovais primygtinai raginti leisti daugeliui prievarta uždarytų dienraščių atnaujinti veiklą, taip pat paleisti politinius kalinius ir abiem atvejais pateikti pavadinimų ir vardų sąrašus; smerkia Irano vyriausybės praktiką išsiųsti iš šalies užsienio korespondentus, įskaitant pagrindinių Europos laikraščių žurnalistus; džiaugiasi dėl to, kad buvo įkurta Euronews persų kalbos tarnyba;

| 35. | išreiškia susirūpinimą dėl kultūros, muzikinės ir meninės raiškos slopinimo taikant cenzūrą ir draudimus, taip pat dėl menininkų, muzikantų, režisierių, rašytojų ir poetų represijų; |
| --- | --- |

35.

išreiškia susirūpinimą dėl kultūros, muzikinės ir meninės raiškos slopinimo taikant cenzūrą ir draudimus, taip pat dėl menininkų, muzikantų, režisierių, rašytojų ir poetų represijų;

| 36. | ragina nutraukti nebaudžiamumą Irane sukuriant šalyje nepriklausomą teisminės peržiūros procedūrą arba numatant galimybę per JT Saugumo Tarybą kreiptis į institucijas, kurios veikia pagal tarptautinę teisę, pvz., į Tarptautinį baudžiamąjį teismą; |
| --- | --- |

36.

ragina nutraukti nebaudžiamumą Irane sukuriant šalyje nepriklausomą teisminės peržiūros procedūrą arba numatant galimybę per JT Saugumo Tarybą kreiptis į institucijas, kurios veikia pagal tarptautinę teisę, pvz., į Tarptautinį baudžiamąjį teismą;

| 37. | palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi nemažai valstybių narių, suteikdamos prieglobstį tiems Irano žmogaus teisių gynėjams, disidentams, žurnalistams, studentams, moterims, vaikams ir menininkams, kurie persekiojami dėl savo religinių įsitikinimų, pareikštų nuomonių, seksualinės orientacijos ar dėl to, kad kitaip naudojosi žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi nemažai valstybių narių, suteikdamos prieglobstį tiems Irano žmogaus teisių gynėjams, disidentams, žurnalistams, studentams, moterims, vaikams ir menininkams, kurie persekiojami dėl savo religinių įsitikinimų, pareikštų nuomonių, seksualinės orientacijos ar dėl to, kad kitaip naudojosi žmogaus teisėmis;

Branduolinės veiklos klausimai

| 38. | nepaisant Irano teisės pagal neplatinimo režimo taisykles plėtoti branduolinės energijos naudojimą taikiais tikslais, pakartoja, kad platinimo rizika, susijusi su Irano branduoline programa, vis dar kelia didelį susirūpinimą Europos Sąjungai ir tarptautinei bendruomenei, kaip labai aiškiai išreikšta daugelyje JTST rezoliucijų; |
| --- | --- |

38.

nepaisant Irano teisės pagal neplatinimo režimo taisykles plėtoti branduolinės energijos naudojimą taikiais tikslais, pakartoja, kad platinimo rizika, susijusi su Irano branduoline programa, vis dar kelia didelį susirūpinimą Europos Sąjungai ir tarptautinei bendruomenei, kaip labai aiškiai išreikšta daugelyje JTST rezoliucijų;

| 39. | ragina Irano valdžios institucijas vykdyti Irano įsipareigojimus pagal BGNS; ypač primygtinai reikalauja, kad Teheranas ratifikuotų ir įgyvendintų Saugos garantijų susitarimo papildomąjį protokolą; smerkia tai, kad Iranas, nesuteikdamas visiškos ir besąlygiškos prieigos prie pagrindinių įrengimų ir prieštaraudamas inspektorių paskyrimui, ir toliau trukdo TATENA darbui ir taip atsisako visapusiškai bendradarbiauti su TATENA; |
| --- | --- |

39.

ragina Irano valdžios institucijas vykdyti Irano įsipareigojimus pagal BGNS; ypač primygtinai reikalauja, kad Teheranas ratifikuotų ir įgyvendintų Saugos garantijų susitarimo papildomąjį protokolą; smerkia tai, kad Iranas, nesuteikdamas visiškos ir besąlygiškos prieigos prie pagrindinių įrengimų ir prieštaraudamas inspektorių paskyrimui, ir toliau trukdo TATENA darbui ir taip atsisako visapusiškai bendradarbiauti su TATENA;

| 40. | taip pat pabrėžia tai, kad, remiantis pagrindiniu BGNS principu, Iranas turi teisę sodrinti uraną taikiais tikslais ir gauti techninę pagalbą tais pačiais tikslais; |
| --- | --- |

40.

taip pat pabrėžia tai, kad, remiantis pagrindiniu BGNS principu, Iranas turi teisę sodrinti uraną taikiais tikslais ir gauti techninę pagalbą tais pačiais tikslais;

| 41. | pritaria Tarybos dvejopam metodui, kuriuo siekiama derybų būdu rasti taikią išeitį iš branduolinės veiklos klausimo aklavietės ir į kurį atkreipiamas dėmesys naujoje Tarybos 2010 m. liepos 26 d. bendrojoje pozicijoje, kurioje pateikiamos naujos ir griežtos konkrečiai Iranui taikytinos autonominės priemonės; apgailestauja dėl to, kad per paskutinį nuolatinių JT Saugumo Tarybos narių ir Vokietijos (P5+1) derybų raundą Stambule svečio teisėmis dalyvaujantis Iranas buvo nepasirengęs priimti jam pateiktus pasiūlymus, taigi šios derybos žlugo; vis dėlto, yra įsitikinęs, kad atsižvelgdama į Iraną ES turėtų numatyti platesnę strategiją, kuri apimtų ne tik branduolinius, bet ir žmogaus teisių padėties Irane klausimus, ir kurioje būtų aptariamas jo regioninis vaidmuo; |
| --- | --- |

41.

pritaria Tarybos dvejopam metodui, kuriuo siekiama derybų būdu rasti taikią išeitį iš branduolinės veiklos klausimo aklavietės ir į kurį atkreipiamas dėmesys naujoje Tarybos 2010 m. liepos 26 d. bendrojoje pozicijoje, kurioje pateikiamos naujos ir griežtos konkrečiai Iranui taikytinos autonominės priemonės; apgailestauja dėl to, kad per paskutinį nuolatinių JT Saugumo Tarybos narių ir Vokietijos (P5+1) derybų raundą Stambule svečio teisėmis dalyvaujantis Iranas buvo nepasirengęs priimti jam pateiktus pasiūlymus, taigi šios derybos žlugo; vis dėlto, yra įsitikinęs, kad atsižvelgdama į Iraną ES turėtų numatyti platesnę strategiją, kuri apimtų ne tik branduolinius, bet ir žmogaus teisių padėties Irane klausimus, ir kurioje būtų aptariamas jo regioninis vaidmuo;

| 42. | primena, kad dėl Irano branduolinės programos klausimo Iranas supriešinamas su visomis Jungtinėmis Tautomis, o ne tik su Vakarų šalimis; |
| --- | --- |

42.

primena, kad dėl Irano branduolinės programos klausimo Iranas supriešinamas su visomis Jungtinėmis Tautomis, o ne tik su Vakarų šalimis;

| 43. | pažymi, kad papildomos sankcijos yra logiška Irano visapusiško bendradarbiavimo su TATENA stokos pasekmė; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares įvertinti visas ES bendrosios pozicijos įgyvendinimo priemones – ypač susijusias su eksporto licencijų išdavimu, muitinės ir pasienio kontrole, oro ir jūrų krovininiu transportu siekiant sukliudyti Iranui išvengti sankcijų režimo ir realiai įvertinti, ar sankcijos duoda norimų rezultatų; pakartoja savo poziciją, kad šios priemonės neturėtų daryti neigiamos įtakos gyventojams; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina JAV sprendimą taikyti tikslines sankcijas Irano pareigūnams, kurie, kaip manoma, atsakingi už sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane po ginčytinų 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų arba bendrininkavo juos vykdant; ragina Tarybą priimti panašias priemones; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad papildomos sankcijos yra logiška Irano visapusiško bendradarbiavimo su TATENA stokos pasekmė; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares įvertinti visas ES bendrosios pozicijos įgyvendinimo priemones – ypač susijusias su eksporto licencijų išdavimu, muitinės ir pasienio kontrole, oro ir jūrų krovininiu transportu siekiant sukliudyti Iranui išvengti sankcijų režimo ir realiai įvertinti, ar sankcijos duoda norimų rezultatų; pakartoja savo poziciją, kad šios priemonės neturėtų daryti neigiamos įtakos gyventojams; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina JAV sprendimą taikyti tikslines sankcijas Irano pareigūnams, kurie, kaip manoma, atsakingi už sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane po ginčytinų 2009 m. birželio mėn. prezidento rinkimų arba bendrininkavo juos vykdant; ragina Tarybą priimti panašias priemones;

| 44. | mano, kad visame pasaulyje turėtų būti atnaujintos pastangos, kurių tikslas išsivaduoti nuo branduolinio ginklo grėsmės visoje planetoje; pritaria prezidento B. Obamos kreipimuisi dėl branduolinio nusiginklavimo ir ragina vyriausiąją įgaliotinę priskirti šį klausimą prie savo prioritetinių klausimų, keliamų tiek bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, tiek su Artimųjų Rytų ir Azijos regiono vyriausybėmis; |
| --- | --- |

44.

mano, kad visame pasaulyje turėtų būti atnaujintos pastangos, kurių tikslas išsivaduoti nuo branduolinio ginklo grėsmės visoje planetoje; pritaria prezidento B. Obamos kreipimuisi dėl branduolinio nusiginklavimo ir ragina vyriausiąją įgaliotinę priskirti šį klausimą prie savo prioritetinių klausimų, keliamų tiek bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, tiek su Artimųjų Rytų ir Azijos regiono vyriausybėmis;

| 45. | ragina Komisiją, Tarybą ir ES valstybes nares įvertinti su sankcijomis nesusijusius prekybos santykius su Iranu, siekiant apriboti žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali kilti dėl europinius standartus atitinkančių technologijų (įskaitant mobiliuosius telefonus, ryšių tinklus, (dvejopo naudojimo) technologijas, sekimo technologijas ir programinę įrangą, skirtą interneto nuskaitymui, cenzūrai ir duomenų, įskaitant asmens duomenis, gavybai) eksporto į Iraną; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl naujos licencijų sistemos, jeigu atlikus anksčiau minėtą įvertinimą bus padaryta išvada, jog toks teisės aktas yra reikalingas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją, Tarybą ir ES valstybes nares įvertinti su sankcijomis nesusijusius prekybos santykius su Iranu, siekiant apriboti žmogaus teisių pažeidimus, kurie gali kilti dėl europinius standartus atitinkančių technologijų (įskaitant mobiliuosius telefonus, ryšių tinklus, (dvejopo naudojimo) technologijas, sekimo technologijas ir programinę įrangą, skirtą interneto nuskaitymui, cenzūrai ir duomenų, įskaitant asmens duomenis, gavybai) eksporto į Iraną; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl reglamento dėl naujos licencijų sistemos, jeigu atlikus anksčiau minėtą įvertinimą bus padaryta išvada, jog toks teisės aktas yra reikalingas;

| 46. | ragina Komisiją ir Tarybą imtis neatidėliotinų veiksmų, kad ES įmonėms būtų uždrausta eksportuoti į Iraną sekimo technologijas (ypač stebėjimo centrus); |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ir Tarybą imtis neatidėliotinų veiksmų, kad ES įmonėms būtų uždrausta eksportuoti į Iraną sekimo technologijas (ypač stebėjimo centrus);

| 47. | ragina Europos Vadovų Tarybą išplėsti Irano asmenų, susijusių su Irano branduoline ir balistinio ginklo programomis, taip pat su jas aptarnaujančiais pirkimų tinklais, sąrašą; ragina atitinkamas valdžios institucijas kuo skubiau įšaldyti jų turtą ir neleisti jiems patekti į ES teritoriją ir naudotis ES jurisdikcijomis bet kokiai veiklai, susijusiai su šiomis programomis, vykdyti; |
| --- | --- |

47.

ragina Europos Vadovų Tarybą išplėsti Irano asmenų, susijusių su Irano branduoline ir balistinio ginklo programomis, taip pat su jas aptarnaujančiais pirkimų tinklais, sąrašą; ragina atitinkamas valdžios institucijas kuo skubiau įšaldyti jų turtą ir neleisti jiems patekti į ES teritoriją ir naudotis ES jurisdikcijomis bet kokiai veiklai, susijusiai su šiomis programomis, vykdyti;

| 48. | ragina vyriausiąją įgaliotinę toliau laikyti Irano branduolinę veiklą ir Irano gyventojų teises svarbiu darbotvarkės klausimu ir ragina Iraną pradėti prasmingas derybas norint rasti visapusišką ir ilgalaikį branduolinės problemos sprendimą; |
| --- | --- |

48.

ragina vyriausiąją įgaliotinę toliau laikyti Irano branduolinę veiklą ir Irano gyventojų teises svarbiu darbotvarkės klausimu ir ragina Iraną pradėti prasmingas derybas norint rasti visapusišką ir ilgalaikį branduolinės problemos sprendimą;

Išorės santykiai

| 49. | ypač griežtai smerkia Irano prezidento M. Ahmadinejado išreikštą ketinimą „sunaikinti“ Izraelį, jo antisemitinius pasisakymus, ypač holokausto neigimą ir jo vykdomą Izraelio valstybės teisėtumo paneigimo programą; dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia Izraelio egzistavimą ir Palestinos problemai spręsti skirtą dviejų valstybių koncepciją; |
| --- | --- |

49.

ypač griežtai smerkia Irano prezidento M. Ahmadinejado išreikštą ketinimą „sunaikinti“ Izraelį, jo antisemitinius pasisakymus, ypač holokausto neigimą ir jo vykdomą Izraelio valstybės teisėtumo paneigimo programą; dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia Izraelio egzistavimą ir Palestinos problemai spręsti skirtą dviejų valstybių koncepciją;

| 50. | ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti padėtį Persijos įlankos regione ir padaryti viską, kad šiame regione būtų skatinama taika ir stabilumas; |
| --- | --- |

50.

ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti padėtį Persijos įlankos regione ir padaryti viską, kad šiame regione būtų skatinama taika ir stabilumas;

| 51. | pripažįsta Turkijos, kaip įtakingo veikėjo regione, vaidmenį ir palankiai vertina jos ir Brazilijos bendras pastangas rasti diplomatinį Irano branduolinio klausimo sprendimą; vis dėlto apgailestauja, kad 2010 m. gegužės 17 d. trišalis susitarimas tik iš dalies atitinka TATENA reikalavimus; ragina Turkijos valdžios institucijas laikytis Europos požiūrio į Irano keliamą branduolinę grėsmę; ragina Turkiją palaikant dialogą su Iranu nepamiršti žmogaus teisių padėties klausimo; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta Turkijos, kaip įtakingo veikėjo regione, vaidmenį ir palankiai vertina jos ir Brazilijos bendras pastangas rasti diplomatinį Irano branduolinio klausimo sprendimą; vis dėlto apgailestauja, kad 2010 m. gegužės 17 d. trišalis susitarimas tik iš dalies atitinka TATENA reikalavimus; ragina Turkijos valdžios institucijas laikytis Europos požiūrio į Irano keliamą branduolinę grėsmę; ragina Turkiją palaikant dialogą su Iranu nepamiršti žmogaus teisių padėties klausimo;

| 52. | pabrėžia, kad Rusija buvo viena iš pagrindinių modernių ginklų ir prisodrinto urano tiekėjų Iranui; palankiai vertina Rusijos Federacijos sprendimą šiemet sustabdyti S-300 pardavimą Iranui ir paremti JT sankcijas Iranui dėl jo branduolinės programos; griežtai reikalauja, kad Rusija nutrauktų bet kokį ginklų platinimą bei urano eksportą į Iraną norint, kad būtų užtikrintas sankcijų Iranui ir Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties reikalavimų įgyvendinimo veiksmingumas; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad Rusija buvo viena iš pagrindinių modernių ginklų ir prisodrinto urano tiekėjų Iranui; palankiai vertina Rusijos Federacijos sprendimą šiemet sustabdyti S-300 pardavimą Iranui ir paremti JT sankcijas Iranui dėl jo branduolinės programos; griežtai reikalauja, kad Rusija nutrauktų bet kokį ginklų platinimą bei urano eksportą į Iraną norint, kad būtų užtikrintas sankcijų Iranui ir Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties reikalavimų įgyvendinimo veiksmingumas;

| 53. | ragina vyriausiąją įgaliotinę Irano atžvilgiu taikyti transatlantinio koordinavimo ir papildomumo principus ir dėl su Iranu susijusių veiksmų konsultuotis su nuolatiniais JT Saugumo Tarybos nariais ir su visais atitinkamais partneriais pasaulyje ir regione, kuriems taip pat rūpi Irano klausimai; |
| --- | --- |

53.

ragina vyriausiąją įgaliotinę Irano atžvilgiu taikyti transatlantinio koordinavimo ir papildomumo principus ir dėl su Iranu susijusių veiksmų konsultuotis su nuolatiniais JT Saugumo Tarybos nariais ir su visais atitinkamais partneriais pasaulyje ir regione, kuriems taip pat rūpi Irano klausimai;

| 54. | atkreipia dėmesį į bendrus ES ir Irano interesus siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą Afganistane; palankiai vertina konstruktyvų Irano vaidmenį atnaujinant infrastruktūrą ir atkuriant Afganistano ekonomiką, taip pat užkertant kelią narkotikų prekybai iš šios šalies; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant tvarios taikos ir stabilumo Afganistane reikės, kad visos kaimynės susilaikytų nuo politinio kišimosi į šios šalies reikalus; |
| --- | --- |

54.

atkreipia dėmesį į bendrus ES ir Irano interesus siekiant užtikrinti taiką ir stabilumą Afganistane; palankiai vertina konstruktyvų Irano vaidmenį atnaujinant infrastruktūrą ir atkuriant Afganistano ekonomiką, taip pat užkertant kelią narkotikų prekybai iš šios šalies; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant tvarios taikos ir stabilumo Afganistane reikės, kad visos kaimynės susilaikytų nuo politinio kišimosi į šios šalies reikalus;

| 55. | ragina vyriausiąją įgaliotinę dabar, kai Europos išorės veiksmų tarnyba iš rotaciniu principu pirmininkavusios valstybės perėmė įgaliojimus atstovauti Europos Sąjungai trečiosiose šalyse, įsteigti Teherane ES delegaciją; |
| --- | --- |

55.

ragina vyriausiąją įgaliotinę dabar, kai Europos išorės veiksmų tarnyba iš rotaciniu principu pirmininkavusios valstybės perėmė įgaliojimus atstovauti Europos Sąjungai trečiosiose šalyse, įsteigti Teherane ES delegaciją;

| 56. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti Iraną imtis konstruktyvaus vaidmens atsižvelgiant į būsimą Afganistano plėtrą ir pabrėžia bendrus ES ir Irano tikslus siekiant stabilumo Afganistane ir imantis veiksmingų kovos su opiumo gamyba ir prekyba narkotikais priemonių; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją ir Tarybą skatinti Iraną imtis konstruktyvaus vaidmens atsižvelgiant į būsimą Afganistano plėtrą ir pabrėžia bendrus ES ir Irano tikslus siekiant stabilumo Afganistane ir imantis veiksmingų kovos su opiumo gamyba ir prekyba narkotikais priemonių;

*

* *

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

57.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0310.

(2)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 9.

(3)  OL C 265 E, 2010 9 30, p. 26.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/172

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienis16-oji Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesija (Ženeva, 2011 m. vasario 28 d. - kovo 25 d.)

P7_TA(2011)0097

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prioritetų 16-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir 2011 m. peržiūros

2012/C 199 E/20

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT), ypač į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos (1) ir į 2009 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos raidos ir ES vaidmens (2), taip pat į 2006 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Žmogaus Teisių Tarybos rezultatų ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos 62-osios sesijos (3), 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (4), 2005 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (5), 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulinio aukščiausiojo lygio viršūnių susitikimo rezultatų (6) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT), ypač į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos (1) ir į 2009 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos raidos ir ES vaidmens (2), taip pat į 2006 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Žmogaus Teisių Tarybos rezultatų ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos 62-osios sesijos (3), 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (4), 2005 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (5), 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulinio aukščiausiojo lygio viršūnių susitikimo rezultatų (6) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes eilines ir specialiąsias JTŽTT sesijas ir į ankstesnius visuotinės reguliarios peržiūros (VRP) raundus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes eilines ir specialiąsias JTŽTT sesijas ir į ankstesnius visuotinės reguliarios peržiūros (VRP) raundus,

| — | atsižvelgdamas į 16-ąją JTŽTT sesiją ir į 2011 m. gegužės 2–13 d. vyksiantį 11-ąjį VRP raundą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 16-ąją JTŽTT sesiją ir į 2011 m. gegužės 2–13 d. vyksiantį 11-ąjį VRP raundą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vykstančią JTŽTT peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vykstančią JTŽTT peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į institucinius pokyčius įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ypač į Europos išorės veiksmų tarnybos ir vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybės įsteigimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į institucinius pokyčius įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ypač į Europos išorės veiksmų tarnybos ir vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybės įsteigimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (Lisabonos sutarties redakcija) 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 18, 21, 27 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (Lisabonos sutarties redakcija) 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 18, 21, 27 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių (8), |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių (8),

| B. | kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės savo politikoje turėtų užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kad Europos Sąjungos pozicija JT žmogaus teisių taryboje būtų tvirtesnė ir įtikinama, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės savo politikoje turėtų užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kad Europos Sąjungos pozicija JT žmogaus teisių taryboje būtų tvirtesnė ir įtikinama,

| C. | kadangi JTŽTT yra unikalus, ypatingą dėmesį visuotinėms žmogaus teisėms skiriantis organas ir specialusis JT sistemos forumas, kuriame sprendžiami žmogaus teisių klausimai; kadangi jai pavestas svarbus uždavinys ir atsakomybė stiprinti žmogaus teisių skatinimą, apsaugą ir pagarbą joms visame pasaulyje, |
| --- | --- |

C.

kadangi JTŽTT yra unikalus, ypatingą dėmesį visuotinėms žmogaus teisėms skiriantis organas ir specialusis JT sistemos forumas, kuriame sprendžiami žmogaus teisių klausimai; kadangi jai pavestas svarbus uždavinys ir atsakomybė stiprinti žmogaus teisių skatinimą, apsaugą ir pagarbą joms visame pasaulyje,

| D. | kadangi JTŽTT veiklos peržiūra vyks dviem kryptimis: šio organo statuso aptarimas vyks Niujorke, o procedūrų – Ženevoje; kadangi tuo pat metu visi tarptautiniai veikėjai turi dėti pastangas, kad panaikintų dvigubus standartus ir užkirstų kelią selektyvumui bei politizavimui svarstant žmogaus teisių klausimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi JTŽTT veiklos peržiūra vyks dviem kryptimis: šio organo statuso aptarimas vyks Niujorke, o procedūrų – Ženevoje; kadangi tuo pat metu visi tarptautiniai veikėjai turi dėti pastangas, kad panaikintų dvigubus standartus ir užkirstų kelią selektyvumui bei politizavimui svarstant žmogaus teisių klausimus,

| E. | kadangi suverenumo ir vidaus jurisdikcijos klausimai daugiau nebegali būti naudojami kaip valstybių priedanga nuo jų žmogaus teisių padėties priežiūros, |
| --- | --- |

E.

kadangi suverenumo ir vidaus jurisdikcijos klausimai daugiau nebegali būti naudojami kaip valstybių priedanga nuo jų žmogaus teisių padėties priežiūros,

| F. | kadangi Europos Sąjunga turėtų veikti kaip pasaulinis veikėjas apskritai JT ir konkrečiai JTŽTT ir kadangi naujas požiūris, kurį taiko nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), turėtų padėti Sąjungai veikti efektyviau ir akivaizdžiau siekiant rasti aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga turėtų veikti kaip pasaulinis veikėjas apskritai JT ir konkrečiai JTŽTT ir kadangi naujas požiūris, kurį taiko nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), turėtų padėti Sąjungai veikti efektyviau ir akivaizdžiau siekiant rasti aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus,

| G. | kadangi EIVT įsteigtas Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratas, |
| --- | --- |

G.

kadangi EIVT įsteigtas Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratas,

| H. | kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevą dalyvauti 16-oje JTŽTT sesijoje, kaip buvo daroma ir ankstesniaisiais metais, kai vyko JTŽTT sesijos, ir prieš tai – kai buvo rengiamos JTŽTT pirmtakės JT Žmogaus teisių komisijos sesijos, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevą dalyvauti 16-oje JTŽTT sesijoje, kaip buvo daroma ir ankstesniaisiais metais, kai vyko JTŽTT sesijos, ir prieš tai – kai buvo rengiamos JTŽTT pirmtakės JT Žmogaus teisių komisijos sesijos,

| 1. | pabrėžia 16-osios JTŽTT sesijos ir ypač JTŽTT peržiūros proceso svarbą, nes tai unikali galimybė įvertinti, kaip ŽTT įgyvendino savo mandatą, ir proga ŽTT patobulinti savo darbo metodus, kad būtų veiksmingesnė ir sistemingai reaguotų į žmogaus teisių pažeidimus; palankiai vertina tai, kad vadovauti ŽTT peržiūrai paskirti Marokas ir Lichtenšteinas; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia 16-osios JTŽTT sesijos ir ypač JTŽTT peržiūros proceso svarbą, nes tai unikali galimybė įvertinti, kaip ŽTT įgyvendino savo mandatą, ir proga ŽTT patobulinti savo darbo metodus, kad būtų veiksmingesnė ir sistemingai reaguotų į žmogaus teisių pažeidimus; palankiai vertina tai, kad vadovauti ŽTT peržiūrai paskirti Marokas ir Lichtenšteinas;

| 2. | džiaugiasi, kad į 16-osios eilinės sesijos darbotvarkę, be kita ko, įrašyti pranešimai dėl asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, teisių bei dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos kovojant su terorizmu, taip pat daug susitikimų vaiko teisių klausimais; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad į 16-osios eilinės sesijos darbotvarkę, be kita ko, įrašyti pranešimai dėl asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, teisių bei dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos kovojant su terorizmu, taip pat daug susitikimų vaiko teisių klausimais;

| 3. | džiaugiasi, kad šiais metais paskirti specialieji pranešėjai šiais pagrindiniais klausimais, ir atkreipia dėmesį į pranešimus, kuriuos pristatys specialieji pranešėjai, dėl kankinimo ir kito nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, dėl religijos ar įsitikinimų laisvės ir dėl žmogaus teisių gynėjų padėties; ragina ES valstybes nares aktyviai prisidėti prie šios diskusijos; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad šiais metais paskirti specialieji pranešėjai šiais pagrindiniais klausimais, ir atkreipia dėmesį į pranešimus, kuriuos pristatys specialieji pranešėjai, dėl kankinimo ir kito nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, dėl religijos ar įsitikinimų laisvės ir dėl žmogaus teisių gynėjų padėties; ragina ES valstybes nares aktyviai prisidėti prie šios diskusijos;

| 4. | palankiai vertina naująjį Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratą ir pritaria ES Tarybos žmogaus teisių darbo grupės, kurią sudarys žmogaus teisių ekspertai iš 27 ES valstybių narių, įsteigimui Briuselyje, nes Briuselis yra palankesnė vieta norint stebėti ES politiką ir taip bus lengviau organizuoti daugiašalę veiklą, susijusią su dvišale veikla; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina naująjį Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratą ir pritaria ES Tarybos žmogaus teisių darbo grupės, kurią sudarys žmogaus teisių ekspertai iš 27 ES valstybių narių, įsteigimui Briuselyje, nes Briuselis yra palankesnė vieta norint stebėti ES politiką ir taip bus lengviau organizuoti daugiašalę veiklą, susijusią su dvišale veikla;

| 5. | pritaria aukšto lygio ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais paskyrimui ir dar kartą pabrėžia, kad būtina parengti šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos strategijas; |
| --- | --- |

5.

pritaria aukšto lygio ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais paskyrimui ir dar kartą pabrėžia, kad būtina parengti šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos strategijas;

| 6. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES laikytųsi bendrų pozicijų tais klausimais, kurie bus aptariami per 16-ąją sesiją, ir ragina ES valstybes nares tvirčiau taikyti ES praktiką daugybe balsų remti vieningą poziciją, kuri pastaraisiais metais davė gerų rezultatų, pvz., rengiant ES kovos su mirties bausme iniciatyvas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, jog svarbu, kad ES laikytųsi bendrų pozicijų tais klausimais, kurie bus aptariami per 16-ąją sesiją, ir ragina ES valstybes nares tvirčiau taikyti ES praktiką daugybe balsų remti vieningą poziciją, kuri pastaraisiais metais davė gerų rezultatų, pvz., rengiant ES kovos su mirties bausme iniciatyvas;

Žmogaus teisių tarybos veikla

| 7. | primena, kad ragino ES valstybes nares aktyviai nepritarti visoms pastangoms pakenkti žmogaus teisių visuotinumo, nedalumo ir savitarpio priklausomybės koncepcijai ir skatinti JTŽTT vienodai atsižvelgti į visų rūšių diskriminacijos, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, neįgalumo, rasės ar etninės kilmės, amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos arba įsitikinimų, klausimus; |
| --- | --- |

7.

primena, kad ragino ES valstybes nares aktyviai nepritarti visoms pastangoms pakenkti žmogaus teisių visuotinumo, nedalumo ir savitarpio priklausomybės koncepcijai ir skatinti JTŽTT vienodai atsižvelgti į visų rūšių diskriminacijos, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, neįgalumo, rasės ar etninės kilmės, amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos arba įsitikinimų, klausimus;

| 8. | primena pilietinių ir politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių tarpusavio priklausomybės svarbą; prašo apsvarstyti teisės į vandenį ir sanitariją, kuri yra pagrindinė teisė, klausimus, siekiant pagerinti žmonių gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

8.

primena pilietinių ir politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių tarpusavio priklausomybės svarbą; prašo apsvarstyti teisės į vandenį ir sanitariją, kuri yra pagrindinė teisė, klausimus, siekiant pagerinti žmonių gyvenimo sąlygas;

| 9. | susirūpinęs, kad didžiausia kliūtis veiksmingesniam JTŽTT mandato vykdymui – tai dažnai vyraujanti vadinamoji blokinė politika ir jos poveikis atrenkant šalis bei situacijas, kurioms JTŽTT skiria dėmesį; pakartoja, kad JTŽTT sugebėjimas veiksmingai, laiku ir tinkamai spręsti padėties vienoje ar kitoje šalyje problemą itin svarbus siekiant išsaugoti šio organo autoritetą ir patikimumą; |
| --- | --- |

9.

susirūpinęs, kad didžiausia kliūtis veiksmingesniam JTŽTT mandato vykdymui – tai dažnai vyraujanti vadinamoji blokinė politika ir jos poveikis atrenkant šalis bei situacijas, kurioms JTŽTT skiria dėmesį; pakartoja, kad JTŽTT sugebėjimas veiksmingai, laiku ir tinkamai spręsti padėties vienoje ar kitoje šalyje problemą itin svarbus siekiant išsaugoti šio organo autoritetą ir patikimumą;

| 10. | mano, kad ŽTT turėtų turėti daugiau priemonių problemoms, susijusioms su ir nuolatinės, ir nepaprastosios padėties atvejais, spręsti, galbūt išplečiant žmogaus teisių priemonių rinkinį, naudojant darbo grupes ne tik sesijų metu, bet ir tarp jų, ir sesijas organizuojant kitose vietose nei Ženeva; apgailestauja, kad keletą kartų JTŽTT nesugebėjo skubiai ir laiku išspręsti su sudėtinga žmogaus teisių padėtimi susijusių klausimų, nes neturėjo tinkamų priemonių, ir pritaria minčiai dėl nepriklausomų reagavimo priemonių; aktyviai siekia, kad būtų sukurti tikslingi JTŽTT mechanizmai, kuriuos taikant būtų greitai reaguojama į žmogaus teisių krizes, pvz., Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, Irane ir Baltarusijoje; |
| --- | --- |

10.

mano, kad ŽTT turėtų turėti daugiau priemonių problemoms, susijusioms su ir nuolatinės, ir nepaprastosios padėties atvejais, spręsti, galbūt išplečiant žmogaus teisių priemonių rinkinį, naudojant darbo grupes ne tik sesijų metu, bet ir tarp jų, ir sesijas organizuojant kitose vietose nei Ženeva; apgailestauja, kad keletą kartų JTŽTT nesugebėjo skubiai ir laiku išspręsti su sudėtinga žmogaus teisių padėtimi susijusių klausimų, nes neturėjo tinkamų priemonių, ir pritaria minčiai dėl nepriklausomų reagavimo priemonių; aktyviai siekia, kad būtų sukurti tikslingi JTŽTT mechanizmai, kuriuos taikant būtų greitai reaguojama į žmogaus teisių krizes, pvz., Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, Irane ir Baltarusijoje;

| 11. | palankiai vertina JTŽTT vidines pastangas sudaryti tarpregioninę darbo grupę dėl padėties Baltarusijoje; primygtinai ragina JTŽTT paskelbti pareiškimą, kuriame būtų griežtai pasmerkti grubūs žmogaus teisių pažeidimai šioje šalyje ir prieš demokratinę opoziciją ir paprastus piliečius nukreiptos represinės priemonės, kurių buvo imtasi po 2010 m. gruodžio 19 d. prezidento rinkimų, ir priimti rezoliuciją šiuo klausimu; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina JTŽTT vidines pastangas sudaryti tarpregioninę darbo grupę dėl padėties Baltarusijoje; primygtinai ragina JTŽTT paskelbti pareiškimą, kuriame būtų griežtai pasmerkti grubūs žmogaus teisių pažeidimai šioje šalyje ir prieš demokratinę opoziciją ir paprastus piliečius nukreiptos represinės priemonės, kurių buvo imtasi po 2010 m. gruodžio 19 d. prezidento rinkimų, ir priimti rezoliuciją šiuo klausimu;

| 12. | palankiai vertina JAV iniciatyvą pateikti rezoliuciją dėl padėties Irane; ragina ES valstybes nares tvirtai remti specialiojo Iranui taikomo mechanizmo įdiegimą; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir EIVT koordinuoti ES ir Jungtinių Valstijų bendradarbiavimą bendrą susirūpinimą keliančiais žmogaus teisių klausimais, o ES turėtų veikti visiškai nepriklausomai, kad būtų veiksminga ir patikima; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina JAV iniciatyvą pateikti rezoliuciją dėl padėties Irane; ragina ES valstybes nares tvirtai remti specialiojo Iranui taikomo mechanizmo įdiegimą; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir EIVT koordinuoti ES ir Jungtinių Valstijų bendradarbiavimą bendrą susirūpinimą keliančiais žmogaus teisių klausimais, o ES turėtų veikti visiškai nepriklausomai, kad būtų veiksminga ir patikima;

| 13. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. sausio 27 d. – vasario 2 d. buvo išsiųsta aukšto lygio JT žmogaus teisių misija į Tunisą, ir tvirtai ragina visapusiškai įgyvendinti jos rekomendacijas; dar karta ragina įsteigti nepriklausomą tarptautinę tyrimo komisiją, kuri nagrinėtų visus įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su įvykiais po 2010 m. gruodžio 17 d.; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. sausio 27 d. – vasario 2 d. buvo išsiųsta aukšto lygio JT žmogaus teisių misija į Tunisą, ir tvirtai ragina visapusiškai įgyvendinti jos rekomendacijas; dar karta ragina įsteigti nepriklausomą tarptautinę tyrimo komisiją, kuri nagrinėtų visus įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su įvykiais po 2010 m. gruodžio 17 d.;

| 14. | pritaria tam, kad būtų išsiųsta Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro misija į Egiptą, kad įvertintų bendrą žmogaus teisių padėtį pasikeitus šalies vadovybei; |
| --- | --- |

14.

pritaria tam, kad būtų išsiųsta Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro misija į Egiptą, kad įvertintų bendrą žmogaus teisių padėtį pasikeitus šalies vadovybei;

| 15. | palankiai vertina tai, kad per 2011 m. vasario 25 d. įvykusią 15-ąją specialiąją sesiją bendru sutarimu buvo patvirtinta rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Libijoje, kurioje smerkiami Libijoje padaryti šiurkštūs ir sistemingi žmogaus teisių pažeidimai ir nurodoma, kad kai kurie iš jų gali prilygti nusikaltimams žmoniškumui; ragina į Libiją pasiųsti nepriklausomą tarptautinę tyrimų komisiją, kuri išnagrinėtų visus įtariamus tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimus šioje šalyje, ir tvirtai pritaria jos rekomendacijai sustabdyti Libijos narystę JTŽTT; taigi teigiamai vertina 2011 m. kovo 1 d. Generalinės Asamblėjos sprendimą sustabdyti Libijos narystę JTŽTT; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad per 2011 m. vasario 25 d. įvykusią 15-ąją specialiąją sesiją bendru sutarimu buvo patvirtinta rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Libijoje, kurioje smerkiami Libijoje padaryti šiurkštūs ir sistemingi žmogaus teisių pažeidimai ir nurodoma, kad kai kurie iš jų gali prilygti nusikaltimams žmoniškumui; ragina į Libiją pasiųsti nepriklausomą tarptautinę tyrimų komisiją, kuri išnagrinėtų visus įtariamus tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimus šioje šalyje, ir tvirtai pritaria jos rekomendacijai sustabdyti Libijos narystę JTŽTT; taigi teigiamai vertina 2011 m. kovo 1 d. Generalinės Asamblėjos sprendimą sustabdyti Libijos narystę JTŽTT;

| 16. | pritaria VŽTKB regioninio padalinio Viduržemio jūros regione atidarymui; |
| --- | --- |

16.

pritaria VŽTKB regioninio padalinio Viduržemio jūros regione atidarymui;

| 17. | palankiai vertina tai, kad Nigerijos ir Jungtinių Valstijų iniciatyva įvyko 14-oji specialioji sesija, kurioje buvo aptariama žmogaus teisių padėtis Dramblio Kaulo Krante pasibaigus 2010 m. prezidento rinkimams ir kurioje buvo pasmerkti žmogaus teisių pažeidimai, o visos šalys paragintos visapusiškai gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves ir laikytis teisinės valstybės principų; dar kartą reiškia savo paramą rinkimų rezultatams, kuriuos pripažino JT, ir ragina visus veikėjus pripažinti Alassane'o Ouattaros, kaip išrinkto prezidento, valdžią; pritaria Afrikos Sąjungos sprendimui įsteigti valstybės vadovų grupę, kuri taikiai derybomis išspręstų po rinkimų Dramblio Kaulo Krante susidariusią krizę; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad Nigerijos ir Jungtinių Valstijų iniciatyva įvyko 14-oji specialioji sesija, kurioje buvo aptariama žmogaus teisių padėtis Dramblio Kaulo Krante pasibaigus 2010 m. prezidento rinkimams ir kurioje buvo pasmerkti žmogaus teisių pažeidimai, o visos šalys paragintos visapusiškai gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves ir laikytis teisinės valstybės principų; dar kartą reiškia savo paramą rinkimų rezultatams, kuriuos pripažino JT, ir ragina visus veikėjus pripažinti Alassane'o Ouattaros, kaip išrinkto prezidento, valdžią; pritaria Afrikos Sąjungos sprendimui įsteigti valstybės vadovų grupę, kuri taikiai derybomis išspręstų po rinkimų Dramblio Kaulo Krante susidariusią krizę;

| 18. | atsižvelgdamas į specialiųjų pranešėjų pranešimus dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje ir dėl žmogaus teisių padėties Mianmare (Birmoje), dar kartą ragina ES viešai pritarti JT tyrimų komisijų steigimui siekiant įvertinti žmogaus teisių pažeidimus šiose šalyse ir įvertinti, ar šiuos pažeidimus galima prilyginti nusikaltimams žmoniškumui; apgailestauja dėl to, kad Korėjos Liaudies Demokratinės Respublika nebendradarbiauja su specialiuoju pranešėju, ir prašo pratęsti specialiojo pranešėjo Mianmaro (Birmos) klausimais įgaliojimus; |
| --- | --- |

18.

atsižvelgdamas į specialiųjų pranešėjų pranešimus dėl žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje ir dėl žmogaus teisių padėties Mianmare (Birmoje), dar kartą ragina ES viešai pritarti JT tyrimų komisijų steigimui siekiant įvertinti žmogaus teisių pažeidimus šiose šalyse ir įvertinti, ar šiuos pažeidimus galima prilyginti nusikaltimams žmoniškumui; apgailestauja dėl to, kad Korėjos Liaudies Demokratinės Respublika nebendradarbiauja su specialiuoju pranešėju, ir prašo pratęsti specialiojo pranešėjo Mianmaro (Birmos) klausimais įgaliojimus;

| 19. | ragina ES būsimosios ŽTT sesijos metu aktyviai prisidėti prie rezoliucijos, susijusios su pranešimu dėl tolesnių priemonių, kurį pateikė nepriklausomų ekspertų komitetas po tarptautinės Gazos konflikto tiriamosios misijos, ir ją paremti, kad būtų užtikrintas atskaitingumas už tarptautinės teisės pažeidimus ir remiamas tyrimų perdavimas Generalinei Asamblėjai bei tarptautinio teisingumo mechanizmams, jei Izraelio ir Palestinos šalys nesilaikys įsipareigojimo atlikti tyrimus pagal tarptautinius standartus; dar kartą ragina vyriausiąją įgaliotinę aktyviai stebėti, kaip laikomasi tolesnių priemonių patvirtinus tarptautinės humanitarinės flotilės nelaimingo atsitikimo tiriamosios misijos pranešimą išvadų, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi atskaitingumo ir atsakomybės principų; todėl pabrėžia, kad žmogaus teisių aspektai turi būti visų prima aptarti ES ir Izraelio asociacijos taryboje ir ES ir Palestinos savivaldos jungtiniame komitete; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad 2011 m. vasario 21 d. ES ir Izraelio asociacijos tarybos išvados neatspindi ES pozicijos šiuo klausimu; |
| --- | --- |

19.

ragina ES būsimosios ŽTT sesijos metu aktyviai prisidėti prie rezoliucijos, susijusios su pranešimu dėl tolesnių priemonių, kurį pateikė nepriklausomų ekspertų komitetas po tarptautinės Gazos konflikto tiriamosios misijos, ir ją paremti, kad būtų užtikrintas atskaitingumas už tarptautinės teisės pažeidimus ir remiamas tyrimų perdavimas Generalinei Asamblėjai bei tarptautinio teisingumo mechanizmams, jei Izraelio ir Palestinos šalys nesilaikys įsipareigojimo atlikti tyrimus pagal tarptautinius standartus; dar kartą ragina vyriausiąją įgaliotinę aktyviai stebėti, kaip laikomasi tolesnių priemonių patvirtinus tarptautinės humanitarinės flotilės nelaimingo atsitikimo tiriamosios misijos pranešimą išvadų, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi atskaitingumo ir atsakomybės principų; todėl pabrėžia, kad žmogaus teisių aspektai turi būti visų prima aptarti ES ir Izraelio asociacijos taryboje ir ES ir Palestinos savivaldos jungtiniame komitete; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad 2011 m. vasario 21 d. ES ir Izraelio asociacijos tarybos išvados neatspindi ES pozicijos šiuo klausimu;

| 20. | palankiai vertina JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės pareiškimus per jos pirmąjį vizitą į okupuotą Palestinos teritoriją ir Izraelį ir ypač jos tvirtą pareiškimą, kuriame ji išreiškė Izraelio apgyvendinimo politikos kritiką ir teigė, „kad dėl tarptautinių teisės aktų dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės nesiderama“; pabrėžia taikaus Artimųjų Rytų demokratizavimo svarbą; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės pareiškimus per jos pirmąjį vizitą į okupuotą Palestinos teritoriją ir Izraelį ir ypač jos tvirtą pareiškimą, kuriame ji išreiškė Izraelio apgyvendinimo politikos kritiką ir teigė, „kad dėl tarptautinių teisės aktų dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės nesiderama“; pabrėžia taikaus Artimųjų Rytų demokratizavimo svarbą;

| 21. | apgailestauja, kad, nors remiantis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 60/251 nustatytais narystės JTŽTT kriterijais su šia institucija turi būti visapusiškai bendradarbiaujama, vykdant dabartinę savanoriškų pasižadėjimų praktiką sulaukta labai skirtingų ir nepakankamų rezultatų; todėl pakartoja, kad visiems JTŽTT nariams be tvirto įsipareigojimo gerbti žmogaus teises turėtų būti taikomas minimalus narystės kriterijus paskelbti nuolat galiojančius kvietimus vykdyti specialiąsias procedūras; pabrėžia tikrai konkurencingos rinkimų proceso aplinkos svarbą; ragina panaikinti galimybę regioninėms grupėms pateikti iš anksto sudarytus kandidatų tapti JTŽTT nariais sąrašus; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad, nors remiantis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 60/251 nustatytais narystės JTŽTT kriterijais su šia institucija turi būti visapusiškai bendradarbiaujama, vykdant dabartinę savanoriškų pasižadėjimų praktiką sulaukta labai skirtingų ir nepakankamų rezultatų; todėl pakartoja, kad visiems JTŽTT nariams be tvirto įsipareigojimo gerbti žmogaus teises turėtų būti taikomas minimalus narystės kriterijus paskelbti nuolat galiojančius kvietimus vykdyti specialiąsias procedūras; pabrėžia tikrai konkurencingos rinkimų proceso aplinkos svarbą; ragina panaikinti galimybę regioninėms grupėms pateikti iš anksto sudarytus kandidatų tapti JTŽTT nariais sąrašus;

| 22. | ragina ES valstybes nares ir EIVT aktyviai dalyvauti atliekant 2011 m. JTŽTT veiklos peržiūrą, kad būtų tvirčiau laikomasi jos įgaliojimų; pabrėžia, kad JTŽTT turėtų labiau veikti kaip išankstinio įspėjimo ir prevencinis mechanizmas ir kad šiuo tikslu turėtų būti pasinaudota žiniomis, įgytomis vykdant specialiąsias procedūras; pakartoja, kad reikia vykdyti skaidrų ir visapusišką JTŽTT veiklos peržiūros procesą, atsižvelgiant į NVO, pilietinės visuomenės ir visų kitų atitinkamų suinteresuotų subjektų nuomones; ragina EIVT nuolat informuoti Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitetį apie peržiūros eigą; |
| --- | --- |

22.

ragina ES valstybes nares ir EIVT aktyviai dalyvauti atliekant 2011 m. JTŽTT veiklos peržiūrą, kad būtų tvirčiau laikomasi jos įgaliojimų; pabrėžia, kad JTŽTT turėtų labiau veikti kaip išankstinio įspėjimo ir prevencinis mechanizmas ir kad šiuo tikslu turėtų būti pasinaudota žiniomis, įgytomis vykdant specialiąsias procedūras; pakartoja, kad reikia vykdyti skaidrų ir visapusišką JTŽTT veiklos peržiūros procesą, atsižvelgiant į NVO, pilietinės visuomenės ir visų kitų atitinkamų suinteresuotų subjektų nuomones; ragina EIVT nuolat informuoti Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitetį apie peržiūros eigą;

| 23. | pakartoja savo poziciją, kad atliekant peržiūrą turėtų būti išlaikytas Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro nepriklausomumas, ir priešinasi bet kokioms pastangoms pakeisti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro statusą, nes tai galėtų turėti neigiamą poveikį finansavimui ir atitinkamai šio biuro nepriklausomumui; palankiai vertina tai, kad neseniai paskirtas JT Generalinio Sekretoriaus padėjėjas žmogaus teisių klausimams, kuris vadovaus VŽTKB padaliniui Niujorke; mano, kad šis naujas padalinys padės stiprinti JT Generalinės Asamblėjos ir kitų JT organų, įskaitant Saugumo Tarybą ir VŽTKB, ryšius, skatinti jų dialogą ir didinti skaidrumą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą finansavimą siekiant išlaikyti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro regioninius ir vietos padalinius, kad jie galėtų ir toliau dirbti vietoje; |
| --- | --- |

23.

pakartoja savo poziciją, kad atliekant peržiūrą turėtų būti išlaikytas Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro nepriklausomumas, ir priešinasi bet kokioms pastangoms pakeisti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro statusą, nes tai galėtų turėti neigiamą poveikį finansavimui ir atitinkamai šio biuro nepriklausomumui; palankiai vertina tai, kad neseniai paskirtas JT Generalinio Sekretoriaus padėjėjas žmogaus teisių klausimams, kuris vadovaus VŽTKB padaliniui Niujorke; mano, kad šis naujas padalinys padės stiprinti JT Generalinės Asamblėjos ir kitų JT organų, įskaitant Saugumo Tarybą ir VŽTKB, ryšius, skatinti jų dialogą ir didinti skaidrumą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą finansavimą siekiant išlaikyti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro regioninius ir vietos padalinius, kad jie galėtų ir toliau dirbti vietoje;

| 24. | primygtinai reikalauja, kad būtų išsaugotos ir sustiprintos specialios procedūros ir užtikrinta JTŽTT galimybė konkrečius žmogaus teisių pažeidimus nagrinėti rezoliucijose dėl padėties tam tikroje šalyje ir naudojantis konkrečiai šaliai skirtais įgaliojimais; pabrėžia žmogaus teisių – socialinių, ekonominių, kultūros, pilietinių ir politinių teisių nedalumo svarbą; su susirūpinimu pažymi, kad taikant skundų mechanizmą, kaip unikalią visuotinę aukoms apginti skirtą priemonę, buvo pasiekta nedaug rezultatų, palyginti su dideliu skaičiumi gautų paraiškų; pabrėžia, kad atliekant JTŽTT veiklos peržiūrą būtina spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

24.

primygtinai reikalauja, kad būtų išsaugotos ir sustiprintos specialios procedūros ir užtikrinta JTŽTT galimybė konkrečius žmogaus teisių pažeidimus nagrinėti rezoliucijose dėl padėties tam tikroje šalyje ir naudojantis konkrečiai šaliai skirtais įgaliojimais; pabrėžia žmogaus teisių – socialinių, ekonominių, kultūros, pilietinių ir politinių teisių nedalumo svarbą; su susirūpinimu pažymi, kad taikant skundų mechanizmą, kaip unikalią visuotinę aukoms apginti skirtą priemonę, buvo pasiekta nedaug rezultatų, palyginti su dideliu skaičiumi gautų paraiškų; pabrėžia, kad atliekant JTŽTT veiklos peržiūrą būtina spręsti šį klausimą;

Visuotinė reguliari peržiūra (VRP)

| 25. | pripažįsta papildomą visuotinės reguliarios peržiūros, kaip dalijimosi patirtimi, naudą visoms vyriausybėms, kadangi ją vykdant visoms JT narėms taikomas vienodas požiūris ir tikrinimas, nors visos šalys turi savanoriškai sutikti, kad bus atliekama peržiūra, ir atsižvelgiant į rekomendacijas taikyti tolesnes priemones; atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2011 m. gruodžio mėn. bus atlikta visų Jungtinių Tautų valstybių narių peržiūra pagal šią sistemą; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta papildomą visuotinės reguliarios peržiūros, kaip dalijimosi patirtimi, naudą visoms vyriausybėms, kadangi ją vykdant visoms JT narėms taikomas vienodas požiūris ir tikrinimas, nors visos šalys turi savanoriškai sutikti, kad bus atliekama peržiūra, ir atsižvelgiant į rekomendacijas taikyti tolesnes priemones; atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2011 m. gruodžio mėn. bus atlikta visų Jungtinių Tautų valstybių narių peržiūra pagal šią sistemą;

| 26. | pabrėžia, kad itin svarbu išsaugoti pilietinei visuomenei vietą ŽTT, siekiant skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą vykdant dialogą ir sudaryti naujų galimybių nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) pradėti dialogą konkrečiose valstybėse; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad itin svarbu išsaugoti pilietinei visuomenei vietą ŽTT, siekiant skatinti pilietinės visuomenės dalyvavimą vykdant dialogą ir sudaryti naujų galimybių nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) pradėti dialogą konkrečiose valstybėse;

| 27. | remia aktyvesnį NVO dalyvavimą vykdant visuotinę reguliarią peržiūrą, numatant galimybę pateikti rašytines rekomendacijas, kurias apsvarstytų darbo grupė, ir galimybę dalyvauti šiuose svarstymuose; |
| --- | --- |

27.

remia aktyvesnį NVO dalyvavimą vykdant visuotinę reguliarią peržiūrą, numatant galimybę pateikti rašytines rekomendacijas, kurias apsvarstytų darbo grupė, ir galimybę dalyvauti šiuose svarstymuose;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinė reguliari peržiūra valstybėms suteikia galimybę atsidėti įsipareigojimų žmogaus teisių srityje įgyvendinimui ir imtis tolesnių priemonių atsižvelgiant į pagal sutartį įsteigtų organų išvadas ir specialiąsias procedūras; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinė reguliari peržiūra valstybėms suteikia galimybę atsidėti įsipareigojimų žmogaus teisių srityje įgyvendinimui ir imtis tolesnių priemonių atsižvelgiant į pagal sutartį įsteigtų organų išvadas ir specialiąsias procedūras;

| 29. | dar kartą patvirtina tai, kad rekomendacijomis turėtų būti labiau siekiama rezultatų, ir ragina, kad nepriklausomi ekspertai ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos aktyviau dalyvautų vykdant visuotinę reguliarią peržiūrą, kad būtų užtikrinta veiksminga tolesnių priemonių sistema; mano, jog į visuotinės reguliarios peržiūros procesą būtų galima įtraukti nepriklausomą ekspertizę, kad ekspertai stebėtų peržiūros procesą ir tvirtinant galutinę ataskaitą pateiktų visuotinės reguliarios peržiūros apibendrinimą ir analizę; |
| --- | --- |

29.

dar kartą patvirtina tai, kad rekomendacijomis turėtų būti labiau siekiama rezultatų, ir ragina, kad nepriklausomi ekspertai ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos aktyviau dalyvautų vykdant visuotinę reguliarią peržiūrą, kad būtų užtikrinta veiksminga tolesnių priemonių sistema; mano, jog į visuotinės reguliarios peržiūros procesą būtų galima įtraukti nepriklausomą ekspertizę, kad ekspertai stebėtų peržiūros procesą ir tvirtinant galutinę ataskaitą pateiktų visuotinės reguliarios peržiūros apibendrinimą ir analizę;

| 30. | apgailestauja dėl to, kad pirmasis padėties tam tikrose šalyse peržiūros etapas neatitiko skaidriam, neselektyviam ir nekonfrontaciniam procesui keliamų lūkesčių; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta ES valstybių narių atliktą vaidmenį siekiant įveikti vadinamąjį mąstymą blokais; ragina ES valstybes nares teikti techninę pagalbą siekiant padėti įgyvendinti rekomendacijas; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja dėl to, kad pirmasis padėties tam tikrose šalyse peržiūros etapas neatitiko skaidriam, neselektyviam ir nekonfrontaciniam procesui keliamų lūkesčių; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta ES valstybių narių atliktą vaidmenį siekiant įveikti vadinamąjį mąstymą blokais; ragina ES valstybes nares teikti techninę pagalbą siekiant padėti įgyvendinti rekomendacijas;

| 31. | ragina ES valstybes nares ir toliau užsiimti JTŽTT veiklos peržiūra, siekiant užtikrinti, kad nebūtų atotrūkio tarp visuotinės reguliarios peržiūros pirmojo ir antrojo etapų ir kad antrajame etape būtų skiriama daug dėmesio rekomendacijų įgyvendinimui ir tolesnėms priemonėms; pritaria požiūriui, kad valstybės, kurioms taikoma visuotinė reguliari peržiūra, turėtų pateikti aiškų atsaką į visas rekomendacijas ir darbo grupės rekomendacijų įgyvendinimo tvarkaraštį; pažymi, kad pateikiant tarpinę ataskaitą dėl įgyvendinimo padėties gali būti prisidedama prie šio proceso; |
| --- | --- |

31.

ragina ES valstybes nares ir toliau užsiimti JTŽTT veiklos peržiūra, siekiant užtikrinti, kad nebūtų atotrūkio tarp visuotinės reguliarios peržiūros pirmojo ir antrojo etapų ir kad antrajame etape būtų skiriama daug dėmesio rekomendacijų įgyvendinimui ir tolesnėms priemonėms; pritaria požiūriui, kad valstybės, kurioms taikoma visuotinė reguliari peržiūra, turėtų pateikti aiškų atsaką į visas rekomendacijas ir darbo grupės rekomendacijų įgyvendinimo tvarkaraštį; pažymi, kad pateikiant tarpinę ataskaitą dėl įgyvendinimo padėties gali būti prisidedama prie šio proceso;

Specialiosios procedūros

| 32. | dar kartą patvirtina, kad specialiosios procedūros sudaro JT žmogaus teisių gynimo sistemos esmę ir kad JTŽTT patikimumas ir veiksmingumas žmogaus teisių apsaugos srityje paremtas bendradarbiavimu taikant specialiąsias procedūras ir visišku jų įgyvendinimu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad specialiųjų procedūrų nepriklausomumo ir interaktyvumo stiprinimas ŽTT yra ypatingai svarbus; |
| --- | --- |

32.

dar kartą patvirtina, kad specialiosios procedūros sudaro JT žmogaus teisių gynimo sistemos esmę ir kad JTŽTT patikimumas ir veiksmingumas žmogaus teisių apsaugos srityje paremtas bendradarbiavimu taikant specialiąsias procedūras ir visišku jų įgyvendinimu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad specialiųjų procedūrų nepriklausomumo ir interaktyvumo stiprinimas ŽTT yra ypatingai svarbus;

| 33. | smerkia pastangas mažinti specialiųjų procedūrų nepriklausomumą suteikiant vyriausybėms galimybių jas prižiūrėti; pabrėžia, kad bet kokios rūšies kontrolė politizuotų sistemą ir pakenktų jos veiksmingumui; |
| --- | --- |

33.

smerkia pastangas mažinti specialiųjų procedūrų nepriklausomumą suteikiant vyriausybėms galimybių jas prižiūrėti; pabrėžia, kad bet kokios rūšies kontrolė politizuotų sistemą ir pakenktų jos veiksmingumui;

| 34. | mano, kad specialiosios procedūros, susijusios su padėtimi tam tikroje šalyje, yra esminė priemonė žmogaus teisėms toje šalyje gerinti; pabrėžia, kad dėl tokių esminių elementų kaip jų periodiškumas ir dėl ekspertų žinių, kuriomis jos grindžiamos, visuotinė reguliari peržiūra negali pakeisti įgaliojimų tam tikros šalies klausimais; |
| --- | --- |

34.

mano, kad specialiosios procedūros, susijusios su padėtimi tam tikroje šalyje, yra esminė priemonė žmogaus teisėms toje šalyje gerinti; pabrėžia, kad dėl tokių esminių elementų kaip jų periodiškumas ir dėl ekspertų žinių, kuriomis jos grindžiamos, visuotinė reguliari peržiūra negali pakeisti įgaliojimų tam tikros šalies klausimais;

| 35. | ragina ES valstybes nares peržiūros metu ginti JTŽTT vientisumą ir atskaitomumą, remiant specialiųjų procedūrų rekomendacijų įgyvendinimo tolesnių priemonių mechanizmo nustatymą papildomai prie atrankos kriterijų ir skaidresnio paskyrimo į postus proceso, kurie būtų grindžiami kandidatų išsilavinimu, gebėjimais, kvalifikacija ir patirtimi, nustatymo; remia NVO pasiūlymą stiprinti specialiųjų procedūrų išankstinio perspėjimo pajėgumą mechanizmu, kuris sudarytų NVO galimybę inicijuoti automatinį padėties svarstymą JTŽTT; |
| --- | --- |

35.

ragina ES valstybes nares peržiūros metu ginti JTŽTT vientisumą ir atskaitomumą, remiant specialiųjų procedūrų rekomendacijų įgyvendinimo tolesnių priemonių mechanizmo nustatymą papildomai prie atrankos kriterijų ir skaidresnio paskyrimo į postus proceso, kurie būtų grindžiami kandidatų išsilavinimu, gebėjimais, kvalifikacija ir patirtimi, nustatymo; remia NVO pasiūlymą stiprinti specialiųjų procedūrų išankstinio perspėjimo pajėgumą mechanizmu, kuris sudarytų NVO galimybę inicijuoti automatinį padėties svarstymą JTŽTT;

ES dalyvavimas

| 36. | palankiai vertina tai, kad ES vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja dalyvaus 16-ojoje JTŽTT sesijoje; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad ES vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja dalyvaus 16-ojoje JTŽTT sesijoje;

| 37. | primygtinai ragina, kad EIVT, ir ypač ES delegacijos Ženevoje ir Niujorke, didintų ES veiksmų nuoseklumą, matomumą ir patikimumą JTŽTT, toliau plėtodama tarpregioninio masto įtaką ir bendradarbiavimą ir ypač stengdamasi paveikti nuosaikias valstybes visose grupėse; |
| --- | --- |

37.

primygtinai ragina, kad EIVT, ir ypač ES delegacijos Ženevoje ir Niujorke, didintų ES veiksmų nuoseklumą, matomumą ir patikimumą JTŽTT, toliau plėtodama tarpregioninio masto įtaką ir bendradarbiavimą ir ypač stengdamasi paveikti nuosaikias valstybes visose grupėse;

| 38. | dar kartą primena savo poziciją dėl sąvokos „religijų šmeižimas“ ir, pripažindamas, jog būtina visiškai išspręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą, mano, kad netikslinga įtraukti šią sąvoką į Protokolą dėl papildomų standartų rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir bet kokios formos diskriminacijos klausimais; palankiai vertina ES delegacijos organizuotą papildomą renginį 25-osioms specialiojo pranešėjo religijos ir įsitikinimų laisvės klausimais pareigybės įsteigimo metinėms paminėti; prašo, kad ES įsitrauktų į dialogą su pagrindiniais rezoliucijos rengėjais ir kitais veikėjais, siekiant rasti alternatyvą rezoliucijai dėl šmeižimo, kuri bus pateikta; |
| --- | --- |

38.

dar kartą primena savo poziciją dėl sąvokos „religijų šmeižimas“ ir, pripažindamas, jog būtina visiškai išspręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą, mano, kad netikslinga įtraukti šią sąvoką į Protokolą dėl papildomų standartų rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir bet kokios formos diskriminacijos klausimais; palankiai vertina ES delegacijos organizuotą papildomą renginį 25-osioms specialiojo pranešėjo religijos ir įsitikinimų laisvės klausimais pareigybės įsteigimo metinėms paminėti; prašo, kad ES įsitrauktų į dialogą su pagrindiniais rezoliucijos rengėjais ir kitais veikėjais, siekiant rasti alternatyvą rezoliucijai dėl šmeižimo, kuri bus pateikta;

| 39. | pritaria tarpregioniniam pareiškimui dėl LGBT teisių, kuris bus paskelbtas; |
| --- | --- |

39.

pritaria tarpregioniniam pareiškimui dėl LGBT teisių, kuris bus paskelbtas;

| 40. | dar kartą patvirtina remiąs aktyvų ES dalyvavimą JTŽTT veikloje nuo pat jos įsteigimo, pvz., rezoliucijų rengimą tiek atskirai, tiek kartu su kitais, pareiškimų skelbimą, dalyvavimą interaktyviuose dialoguose ir debatuose; pripažįsta ES prisiimtus įsipareigojimus dėl padėties atskirose šalyse nagrinėjimo JTŽTT ir pabrėžia, kad svarbu, jog šie įsipareigojimai būtų tvirtai įgyvendinami; |
| --- | --- |

40.

dar kartą patvirtina remiąs aktyvų ES dalyvavimą JTŽTT veikloje nuo pat jos įsteigimo, pvz., rezoliucijų rengimą tiek atskirai, tiek kartu su kitais, pareiškimų skelbimą, dalyvavimą interaktyviuose dialoguose ir debatuose; pripažįsta ES prisiimtus įsipareigojimus dėl padėties atskirose šalyse nagrinėjimo JTŽTT ir pabrėžia, kad svarbu, jog šie įsipareigojimai būtų tvirtai įgyvendinami;

| 41. | pritaria bendrai ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupės (angl. GRULAC) iniciatyvai dėl rezoliucijos dėl gatvėje gyvenančių ir dirbančių vaikų; |
| --- | --- |

41.

pritaria bendrai ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupės (angl. GRULAC) iniciatyvai dėl rezoliucijos dėl gatvėje gyvenančių ir dirbančių vaikų;

| 42. | ragina ES valstybes nares dėti visas pastangas siekiant išsaugoti visus specialiųjų procedūrų įgaliojimus ir ypač ragina atnaujinti JT specialiosios pranešėjos žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais įgaliojimus; |
| --- | --- |

42.

ragina ES valstybes nares dėti visas pastangas siekiant išsaugoti visus specialiųjų procedūrų įgaliojimus ir ypač ragina atnaujinti JT specialiosios pranešėjos žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais įgaliojimus;

| 43. | apgailestauja, kad dėl šalutinio pastangų pasiekti susitarimą poveikio ES dažnai atrodo atsisakanti dalies savo ambicijų, ir mano, kad ES turėtų veikti daug drąsiau pateikdama ir (arba) vykdydama šalims skirtas rezoliucijas; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad dėl šalutinio pastangų pasiekti susitarimą poveikio ES dažnai atrodo atsisakanti dalies savo ambicijų, ir mano, kad ES turėtų veikti daug drąsiau pateikdama ir (arba) vykdydama šalims skirtas rezoliucijas;

| 44. | susirūpinęs pažymi, kad platesnėje JT sistemoje ES neįstengė veiksmingai panaudoti įtakos; pabrėžia, kad ES turi padaryti ŽTT prioritetu ir geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus, ir ragina Tarybą patvirtinti gaires, siekiant palengvinti koordinavimą ir sprendimų priėmimą šioje srityje, ir siekti sudaryti koalicijas su pagrindiniais regioniniais partneriais ir visomis nuosaikiomis valstybėmis dedant pastangas įveikti vadinamąją blokų ŽTT logiką; |
| --- | --- |

44.

susirūpinęs pažymi, kad platesnėje JT sistemoje ES neįstengė veiksmingai panaudoti įtakos; pabrėžia, kad ES turi padaryti ŽTT prioritetu ir geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus, ir ragina Tarybą patvirtinti gaires, siekiant palengvinti koordinavimą ir sprendimų priėmimą šioje srityje, ir siekti sudaryti koalicijas su pagrindiniais regioniniais partneriais ir visomis nuosaikiomis valstybėmis dedant pastangas įveikti vadinamąją blokų ŽTT logiką;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad praktiniu požiūriu labai svarbu turėti didesnę, gerai aprūpintą ES delegaciją Ženevoje ir Niujorke; pabrėžia, kad tai, kas vyksta Ženevoje ir Niujorke, turi būti neatskiriama ES užsienio politikos dalis, ypatingą dėmesį skiriant vidaus koordinavimo gerinimui, ir taip pat pažymi, kad reikia geros dvišalio ir daugiašalio lygmenų sąveikos; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad praktiniu požiūriu labai svarbu turėti didesnę, gerai aprūpintą ES delegaciją Ženevoje ir Niujorke; pabrėžia, kad tai, kas vyksta Ženevoje ir Niujorke, turi būti neatskiriama ES užsienio politikos dalis, ypatingą dėmesį skiriant vidaus koordinavimo gerinimui, ir taip pat pažymi, kad reikia geros dvišalio ir daugiašalio lygmenų sąveikos;

| 46. | apgailestauja, kad atidėtas balsavimas dėl ES 2010 m. rugsėjo mėn. JT Generalinei Asamblėjai pateiktos rezoliucijos, kuria siekta sustiprinti ES statusą, kad jis atitiktų naujus institucinius pertvarkymus pagal Lisabonos sutartį; atkreipia dėmesį į tai, kad aukštesnis statusas suteiktų galimybę nuolatiniam asmeniui (Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir (arba) vyriausiajam įgaliotiniui) atstovauti ES, laikytis bendros pozicijos ir padidinti ES, kaip pasaulinio lygmens veikėjo, matomumą ir įtaką; primygtinai pažymi būtinybę, jog EIVT „specialioji darbo grupė“, glaudžiai bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, ir toliau dėtų pastangas, kad rezoliucija būtų priimta; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja, kad atidėtas balsavimas dėl ES 2010 m. rugsėjo mėn. JT Generalinei Asamblėjai pateiktos rezoliucijos, kuria siekta sustiprinti ES statusą, kad jis atitiktų naujus institucinius pertvarkymus pagal Lisabonos sutartį; atkreipia dėmesį į tai, kad aukštesnis statusas suteiktų galimybę nuolatiniam asmeniui (Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir (arba) vyriausiajam įgaliotiniui) atstovauti ES, laikytis bendros pozicijos ir padidinti ES, kaip pasaulinio lygmens veikėjo, matomumą ir įtaką; primygtinai pažymi būtinybę, jog EIVT „specialioji darbo grupė“, glaudžiai bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, ir toliau dėtų pastangas, kad rezoliucija būtų priimta;

| 47. | įgalioja savo delegaciją 16-ojoje JTŽTT sesijoje išsakyti šioje rezoliucijoje pareikštą susirūpinimą; ragina delegaciją pateikti Žmogaus teisių pakomitečiui savo vizito ataskaitą ir mano, kad būtina ir toliau siųsti Europos Parlamento delegacijas į atitinkamas JTŽTT sesijas; |
| --- | --- |

47.

įgalioja savo delegaciją 16-ojoje JTŽTT sesijoje išsakyti šioje rezoliucijoje pareikštą susirūpinimą; ragina delegaciją pateikti Žmogaus teisių pakomitečiui savo vizito ataskaitą ir mano, kad būtina ir toliau siųsti Europos Parlamento delegacijas į atitinkamas JTŽTT sesijas;

| 48. | pakartoja savo raginimą ES valstybėms narėms užtikrinti, kad jų vidaus politikoje būtų gerbiamos žmogaus teisės, siekiant išvengti dvigubų standartų ir atsižvelgiant į šiuo metu vykstantį procesą, kurio metu ES pasirašys Europos žmogaus teisių konvenciją, kadangi šių teisių neužtikrinimas iš esmės susilpnintų ES pozicijas JTŽTT; |
| --- | --- |

48.

pakartoja savo raginimą ES valstybėms narėms užtikrinti, kad jų vidaus politikoje būtų gerbiamos žmogaus teisės, siekiant išvengti dvigubų standartų ir atsižvelgiant į šiuo metu vykstantį procesą, kurio metu ES pasirašys Europos žmogaus teisių konvenciją, kadangi šių teisių neužtikrinimas iš esmės susilpnintų ES pozicijas JTŽTT;

*

* *

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 64-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią įsteigė Užsienio reikalų komitetas. |
| --- | --- |

49.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 64-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią įsteigė Užsienio reikalų komitetas.

---

(1)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 6.

(2)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 71.

(3)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 409.

(4)  OL C 96 E, 2004 4 21, p. 79.

(5)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 549.

(6)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 582.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

(8)  Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis, 3 straipsnio 5 dalis ir 6 straipsnis.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/179

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisPakistanas: mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymas

P7_TA(2011)0098

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač Shahbazo Bhatti nužudymo

2012/C 199 E/21

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos Pakistane, ypač į 2011 m. sausio 20 d. (1), 2010 m. gegužės 20 d. (2), 2007 m. liepos 12 d. (3), 2007 m. spalio 25 d. (4) ir 2007 m. lapkričio 15 d. (5) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos Pakistane, ypač į 2011 m. sausio 20 d. (1), 2010 m. gegužės 20 d. (2), 2007 m. liepos 12 d. (3), 2007 m. spalio 25 d. (4) ir 2007 m. lapkričio 15 d. (5) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. patvirtintas Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. patvirtintas Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo,

| — | atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2011 m. kovo 2 d. pareiškimą dėl Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2011 m. kovo 2 d. pareiškimą dėl Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti nužudymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Pirmininko Jerzy Buzeko 2011 m. kovo 2 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Pirmininko Jerzy Buzeko 2011 m. kovo 2 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (VŽTD) 18 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (VŽTD) 18 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Pakistano konstitucijos 19 straipsnį dėl žodžio laisvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistano konstitucijos 19 straipsnį dėl žodžio laisvės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. kovo 2 d. Pakistano mažumų reikalų ministras Shahbaz Bhatti buvo nužudytas dviejų ginkluotų vyrų, kurie šovė į jo automobilį jam keliaujant į darbą sostinėje Islamabade; kadangi atsakomybę už nužudymą prisiėmė grupuotė, pasivadinusi „Tehreek-e-Taliban Punjab“ (Pandžabo Talibano judėjimas), ir pranešė, kad ministras buvo nužudytas dėl savo pozicijos, susijusios su šventvagystės įstatymais, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. kovo 2 d. Pakistano mažumų reikalų ministras Shahbaz Bhatti buvo nužudytas dviejų ginkluotų vyrų, kurie šovė į jo automobilį jam keliaujant į darbą sostinėje Islamabade; kadangi atsakomybę už nužudymą prisiėmė grupuotė, pasivadinusi „Tehreek-e-Taliban Punjab“ (Pandžabo Talibano judėjimas), ir pranešė, kad ministras buvo nužudytas dėl savo pozicijos, susijusios su šventvagystės įstatymais,

| B. | kadangi, nepaisydamos islamistinių grupuočių nuolatinių grasinimų nužudyti Shahbazą Bhatti, Pakistano valdžios institucijos atsisakė ministrui suteikti neperšaunamą tarnybinį automobilį bei leisti pasinaudoti jo paties pasirinktais patikimais asmens sargybiniais, |
| --- | --- |

B.

kadangi, nepaisydamos islamistinių grupuočių nuolatinių grasinimų nužudyti Shahbazą Bhatti, Pakistano valdžios institucijos atsisakė ministrui suteikti neperšaunamą tarnybinį automobilį bei leisti pasinaudoti jo paties pasirinktais patikimais asmens sargybiniais,

| C. | kadangi Shahbaz Bhatti buvo vienintelis Pakistano vyriausybės narys krikščionis ir vienas iš keleto šalies politinių lyderių, turėjusių drąsos kovoti prieš šiuos įstatymus ir dėl jų atsiradusią neteisybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi Shahbaz Bhatti buvo vienintelis Pakistano vyriausybės narys krikščionis ir vienas iš keleto šalies politinių lyderių, turėjusių drąsos kovoti prieš šiuos įstatymus ir dėl jų atsiradusią neteisybę,

| D. | kadangi ši žmogžudystė įvyko praėjus tik dviems mėnesiams po Pandžabo provincijos gubernatoriaus Salmano Taseero nužudymo, kurį įvykdė vienas iš jo asmens sargybinių, nepritarusių Salmano Taseero pasipriešinimui Pakistano šventvagystės įstatymams, |
| --- | --- |

D.

kadangi ši žmogžudystė įvyko praėjus tik dviems mėnesiams po Pandžabo provincijos gubernatoriaus Salmano Taseero nužudymo, kurį įvykdė vienas iš jo asmens sargybinių, nepritarusių Salmano Taseero pasipriešinimui Pakistano šventvagystės įstatymams,

| E. | kadangi 2011 m. kovo 1 d. taip pat buvo nužudytas trečiasis įžymus Pakistano žmogaus teisių gynėjas ir Pakistano Žmogaus teisių komisijos koordinatorius Naeem Sabir Jamaldini, ypač aktyviai kovojęs su žmogaus teisių pažeidimais Beludžistano regione, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2011 m. kovo 1 d. taip pat buvo nužudytas trečiasis įžymus Pakistano žmogaus teisių gynėjas ir Pakistano Žmogaus teisių komisijos koordinatorius Naeem Sabir Jamaldini, ypač aktyviai kovojęs su žmogaus teisių pažeidimais Beludžistano regione,

| F. | kadangi, kaip pranešta, prieš buvusią Pakistano ministrę, reformų politikę ir gerai žinomą žurnalistę Sherry Rehman buvo paskelbta fatva, kurioje ji įvardijama kaip kita nužudymo auka, |
| --- | --- |

F.

kadangi, kaip pranešta, prieš buvusią Pakistano ministrę, reformų politikę ir gerai žinomą žurnalistę Sherry Rehman buvo paskelbta fatva, kurioje ji įvardijama kaip kita nužudymo auka,

| G. | kadangi ministras Shahbaz Bhatti ir gubernatorius Salman Taseer tik pakartojo vadovaujančiosios Pakistano liaudies partijos paskelbtą poziciją; kadangi 2010 m. gruodžio 30 d. Galani vyriausybė viešai išsižadėjo savo manifestinio įsipareigojimo peržiūrėti šventvagystės įstatymus ir reformų rėmėjai liko atskirti bei pažeidžiami dėl nuolatinių radikalių religinių vadovų ir karingų ekstremistų grupių, bauginančių tuos, kurie jiems prieštarauja, jiems grasinančių ir juos nužudančių, grasinimų, |
| --- | --- |

G.

kadangi ministras Shahbaz Bhatti ir gubernatorius Salman Taseer tik pakartojo vadovaujančiosios Pakistano liaudies partijos paskelbtą poziciją; kadangi 2010 m. gruodžio 30 d. Galani vyriausybė viešai išsižadėjo savo manifestinio įsipareigojimo peržiūrėti šventvagystės įstatymus ir reformų rėmėjai liko atskirti bei pažeidžiami dėl nuolatinių radikalių religinių vadovų ir karingų ekstremistų grupių, bauginančių tuos, kurie jiems prieštarauja, jiems grasinančių ir juos nužudančių, grasinimų,

| H. | kadangi politikai, politinės partijos, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai, kaip antai moterų ir žmogaus teisių aktyvistai, yra nuolat bauginami ir net nužudomi ir kadangi todėl vis labiau slopinamos viešos diskusijos šventvagystės įstatymų klausimais, |
| --- | --- |

H.

kadangi politikai, politinės partijos, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai, kaip antai moterų ir žmogaus teisių aktyvistai, yra nuolat bauginami ir net nužudomi ir kadangi todėl vis labiau slopinamos viešos diskusijos šventvagystės įstatymų klausimais,

| I. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalyje teigiama, kad demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms bei pilietinėms laisvėms skatinimas yra pagrindiniai Europos Sąjungos principai ir tikslai, sudarantys bendrą jos santykių su trečiosiomis šalimis pagrindą; kadangi ES pagalba vystymuisi priklauso nuo to, ar gerbiamos žmogaus teisės ir mažumų teisės, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalyje teigiama, kad demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms bei pilietinėms laisvėms skatinimas yra pagrindiniai Europos Sąjungos principai ir tikslai, sudarantys bendrą jos santykių su trečiosiomis šalimis pagrindą; kadangi ES pagalba vystymuisi priklauso nuo to, ar gerbiamos žmogaus teisės ir mažumų teisės,

| 1. | griežtai smerkia brutalią Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti žmogžudystę, įvykdytą 2011 m. kovo 2 d., ir reiškia nuoširdžią užuojautą nužudytojo šeimai ir draugams bei Pakistano žmonėms, taip pat reiškia savo solidarumą su visais asmenimis, kuriems ir toliau grasinama ir kurie vis dar priešinasi; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia brutalią Pakistano mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti žmogžudystę, įvykdytą 2011 m. kovo 2 d., ir reiškia nuoširdžią užuojautą nužudytojo šeimai ir draugams bei Pakistano žmonėms, taip pat reiškia savo solidarumą su visais asmenimis, kuriems ir toliau grasinama ir kurie vis dar priešinasi;

| 2. | pritaria ministro Shahbazo Bhatti drąsai ir pasišventimui teisingumui, skirtingų tikėjimų dialogui, religijos ir tikėjimo laisvei Pakistane, taip pat jo rūpesčiui dėl krikščionės penkių vaikų motinos Asios Bibi, kuri buvo nuteista mirties bausme už šventvagystę, nepaisant nuolatinių grasinimų jam ir didelio su tuo susijusio pavojaus; |
| --- | --- |

2.

pritaria ministro Shahbazo Bhatti drąsai ir pasišventimui teisingumui, skirtingų tikėjimų dialogui, religijos ir tikėjimo laisvei Pakistane, taip pat jo rūpesčiui dėl krikščionės penkių vaikų motinos Asios Bibi, kuri buvo nuteista mirties bausme už šventvagystę, nepaisant nuolatinių grasinimų jam ir didelio su tuo susijusio pavojaus;

| 3. | pripažįsta ministro Shahbazo Bhatti pasišventimą kovai su šventvagystės įstatymais ir dėl jų atsiradusia neteisybe; pripažįsta pažangą, kuri buvo padaryta jam būnant ministru, įskaitant reikšmingas ir apdairias derybas dėl galimų šių įstatymų pakeitimų; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta ministro Shahbazo Bhatti pasišventimą kovai su šventvagystės įstatymais ir dėl jų atsiradusia neteisybe; pripažįsta pažangą, kuri buvo padaryta jam būnant ministru, įskaitant reikšmingas ir apdairias derybas dėl galimų šių įstatymų pakeitimų;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors buvo sulaukta silpnos visuomenės reakcijos į gubernatoriaus Salmano Taseero nužudymą, ministro Shahbazo Bhatti nužudymas, priešingai, sulaukė didelio viešo pasmerkimo iš skirtingų politinių jėgų atstovų, žiniasklaidos ir įvairių Pakistano visuomenės religinių bei etninių grupių; tikisi, kad šis pasipiktinimą keliantis įvykis padės suburti visus siekiančius ginanti Pakistano konstitucijoje įtvirtintas demokratinės vertybes; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors buvo sulaukta silpnos visuomenės reakcijos į gubernatoriaus Salmano Taseero nužudymą, ministro Shahbazo Bhatti nužudymas, priešingai, sulaukė didelio viešo pasmerkimo iš skirtingų politinių jėgų atstovų, žiniasklaidos ir įvairių Pakistano visuomenės religinių bei etninių grupių; tikisi, kad šis pasipiktinimą keliantis įvykis padės suburti visus siekiančius ginanti Pakistano konstitucijoje įtvirtintas demokratinės vertybes;

| 5. | ragina Pakistano valdžios institucijas nuodugniai ištirti visus Shahbazo Bhatti nužudymo aspektus ir visus šio nusikaltimo vykdytojus greitai perduoti į teismą remiantis griežtais teisinės valstybės principais bei užtikrinti greitą ir sąžiningą velionio gubernatoriaus Salmano Taseero žudiko patraukimą baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

ragina Pakistano valdžios institucijas nuodugniai ištirti visus Shahbazo Bhatti nužudymo aspektus ir visus šio nusikaltimo vykdytojus greitai perduoti į teismą remiantis griežtais teisinės valstybės principais bei užtikrinti greitą ir sąžiningą velionio gubernatoriaus Salmano Taseero žudiko patraukimą baudžiamojon atsakomybėn;

| 6. | ragina Pakistano vyriausybę paspartinti priemones, skirtas užtikrinti ministrų kabineto ir asmenų, kuriems iš religinių ekstremistų ir teroristų pusės gresia realus pavojus, pavyzdžiui, buvusiam informacijos ministrui Sherry Rehmanui ir teisininkams, dalyvaujantiems bylose, susijusiose su kaltinimais šventvagyste; |
| --- | --- |

6.

ragina Pakistano vyriausybę paspartinti priemones, skirtas užtikrinti ministrų kabineto ir asmenų, kuriems iš religinių ekstremistų ir teroristų pusės gresia realus pavojus, pavyzdžiui, buvusiam informacijos ministrui Sherry Rehmanui ir teisininkams, dalyvaujantiems bylose, susijusiose su kaltinimais šventvagyste;

| 7. | ragina Pakistano vyriausybę nedelsiant paskirti naują mažumų reikalų ministrą ir patvirtina savo poziciją, kad šis asmuo turėtų būti stiprus ir nešališkas mažumų atstovas; |
| --- | --- |

7.

ragina Pakistano vyriausybę nedelsiant paskirti naują mažumų reikalų ministrą ir patvirtina savo poziciją, kad šis asmuo turėtų būti stiprus ir nešališkas mažumų atstovas;

| 8. | ragina Pakistano vyriausybę paremti Mažumų reikalų ministeriją, kad ši tęstų Shahbazo Bhatti darbą ir viziją, visų pirma nacionalinio lygmens dialogą tarp religinių lyderių ir vietos lygmens projektą, skirtą Rajono tarpreliginės santarvės komitetams; |
| --- | --- |

8.

ragina Pakistano vyriausybę paremti Mažumų reikalų ministeriją, kad ši tęstų Shahbazo Bhatti darbą ir viziją, visų pirma nacionalinio lygmens dialogą tarp religinių lyderių ir vietos lygmens projektą, skirtą Rajono tarpreliginės santarvės komitetams;

| 9. | skubiai pakartoja savo raginimą Pakistano Vyriausybei, visoms politinėms partijoms, pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai susivienyti ir kovoti su ekstremistų puolimu; tikisi, kad Pakistano vyriausybė tiek savo sudėtimi, tiek veikla atstovaus daugiatautę ir daugiareligę Pakistano visuomenę; |
| --- | --- |

9.

skubiai pakartoja savo raginimą Pakistano Vyriausybei, visoms politinėms partijoms, pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai susivienyti ir kovoti su ekstremistų puolimu; tikisi, kad Pakistano vyriausybė tiek savo sudėtimi, tiek veikla atstovaus daugiatautę ir daugiareligę Pakistano visuomenę;

| 10. | ragina kariuomenę, teismus, žiniasklaidą ir politinę klasę skubiai ir ryžtingai politikoje atsisakytų nuolaidžiavimo nuo nuolaidžiavimo ekstremistams, turint omenyje, kad dėl status quo kilo tokių dramatiškų pasekmių; ragina Pakistano vyriausybę neleisti ekstremistams nutildyti pasisakančių už religinę toleranciją ir pagarbą visuotiniams žmogaus teisių principams šalyje; |
| --- | --- |

10.

ragina kariuomenę, teismus, žiniasklaidą ir politinę klasę skubiai ir ryžtingai politikoje atsisakytų nuolaidžiavimo nuo nuolaidžiavimo ekstremistams, turint omenyje, kad dėl status quo kilo tokių dramatiškų pasekmių; ragina Pakistano vyriausybę neleisti ekstremistams nutildyti pasisakančių už religinę toleranciją ir pagarbą visuotiniams žmogaus teisių principams šalyje;

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl netolerantiškos ir smurtinės atmosferos ir ragina Pakistano vyriausybę patraukti baudžiamojon atsakomybėn tuos, kurie kursto smurtą Pakistane, ypač tuos, kurie pasisako už, o kai kuriais atvejais siūlo atlygį, už asmenų ir grupių, su kuriais jie nesutaria, nužudymus, ir imtis tolesnių priemonių siekiant palengvinti diskusijas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

11.

yra labai susirūpinęs dėl netolerantiškos ir smurtinės atmosferos ir ragina Pakistano vyriausybę patraukti baudžiamojon atsakomybėn tuos, kurie kursto smurtą Pakistane, ypač tuos, kurie pasisako už, o kai kuriais atvejais siūlo atlygį, už asmenų ir grupių, su kuriais jie nesutaria, nužudymus, ir imtis tolesnių priemonių siekiant palengvinti diskusijas šiuo klausimu;

| 12. | gerai vertina buvusio ministro Sherry Rehman ir pastarojo mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti pastangas pakeisti šventvagystės įstatymus, siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui jais, ir ragina vyriausybę tuos įstatymus panaikinti, taip pat ir kitus diskriminacinius teisės aktus, inter alia, Baudžiamojo kodekso skirsnius 295 B ir C, kurie yra praeities reliktai; ragina Pakistano vyriausybę taip pat kuo greičiau užtikrinti galiojančių teisės aktų taikymą, pavyzdžiui, Baudžiamojo kodekso137 straipsnį, pagal kurį neapykantą kurstanti kalba yra nusikaltimas; |
| --- | --- |

12.

gerai vertina buvusio ministro Sherry Rehman ir pastarojo mažumų reikalų ministro Shahbazo Bhatti pastangas pakeisti šventvagystės įstatymus, siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui jais, ir ragina vyriausybę tuos įstatymus panaikinti, taip pat ir kitus diskriminacinius teisės aktus, inter alia, Baudžiamojo kodekso skirsnius 295 B ir C, kurie yra praeities reliktai; ragina Pakistano vyriausybę taip pat kuo greičiau užtikrinti galiojančių teisės aktų taikymą, pavyzdžiui, Baudžiamojo kodekso137 straipsnį, pagal kurį neapykantą kurstanti kalba yra nusikaltimas;

| 13. | ragina kompetentingas ES institucijas religinės tolerancijos visuomenėje klausimą įtraukti į dialogą kovos su terorizmu tema, kuriame dalyvauja ir Pakistanas, kadangi šis klausimas itin svarbus nenutrūkstamai kovojant su religiniu ekstremizmu; |
| --- | --- |

13.

ragina kompetentingas ES institucijas religinės tolerancijos visuomenėje klausimą įtraukti į dialogą kovos su terorizmu tema, kuriame dalyvauja ir Pakistanas, kadangi šis klausimas itin svarbus nenutrūkstamai kovojant su religiniu ekstremizmu;

| 14. | siūlo ES pakviesti Pakistano vyriausybę į kasmetinį bendrą apskritojo stalo susitikimą dėl Pakistano mažumų padėties ir įtraukti Europos Parlamentą į šio renginio parengiamuosius ir įgyvendinimo darbus; |
| --- | --- |

14.

siūlo ES pakviesti Pakistano vyriausybę į kasmetinį bendrą apskritojo stalo susitikimą dėl Pakistano mažumų padėties ir įtraukti Europos Parlamentą į šio renginio parengiamuosius ir įgyvendinimo darbus;

| 15. | ragina kompetentingas ES institucijas toliau teikti finansinę paramą žmogaus teisių organizacijoms ir gynėjams ir numatyti praktines priemones Pakistano pilietinės visuomenės judėjimui prieš šventvagystės įstatymus ir kitus diskriminacinius teisės aktus remti; |
| --- | --- |

15.

ragina kompetentingas ES institucijas toliau teikti finansinę paramą žmogaus teisių organizacijoms ir gynėjams ir numatyti praktines priemones Pakistano pilietinės visuomenės judėjimui prieš šventvagystės įstatymus ir kitus diskriminacinius teisės aktus remti;

| 16. | palankiai vertina pastarąsias Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar įsitikinimų, nes tai reiškia ES veiksmų šioje srityje stiprinimą; ragina kompetentingas ES institucijas aktyviai spręsti religinio persekiojimo pasaulyje klausimą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina pastarąsias Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar įsitikinimų, nes tai reiškia ES veiksmų šioje srityje stiprinimą; ragina kompetentingas ES institucijas aktyviai spręsti religinio persekiojimo pasaulyje klausimą;

| 17. | ragina kompetentingas ES institucijas ištirti galimybę naudoti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR), kad būtų finansuojami veiksmai, kuriais remiama kova su religine netolerancija, ekstremizmu ir diskriminuojančiais įstatymais visame pasaulyje; pakartoja savo raginimą Vyriausiajai įgaliotinei sukurti nuolatinius pajėgumus Europos išorės veiksmų tarnybos Žmogaus teisių direktorate, kad būtų stebima vyriausybių ir visuomenės nustatomų sąžinės laisvės ir susijusių teisių apribojimų padėtis; |
| --- | --- |

17.

ragina kompetentingas ES institucijas ištirti galimybę naudoti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR), kad būtų finansuojami veiksmai, kuriais remiama kova su religine netolerancija, ekstremizmu ir diskriminuojančiais įstatymais visame pasaulyje; pakartoja savo raginimą Vyriausiajai įgaliotinei sukurti nuolatinius pajėgumus Europos išorės veiksmų tarnybos Žmogaus teisių direktorate, kad būtų stebima vyriausybių ir visuomenės nustatomų sąžinės laisvės ir susijusių teisių apribojimų padėtis;

| 18. | ragina kompetentingas ES institucijas skatinti Pakistano vyriausybę vėl įsteigti atskirą Žmogaus teisių ministeriją, taip pat realių galių turinčią, nepriklausomą ir nešališką Nacionalinę žmogaus teisių komisiją; |
| --- | --- |

18.

ragina kompetentingas ES institucijas skatinti Pakistano vyriausybę vėl įsteigti atskirą Žmogaus teisių ministeriją, taip pat realių galių turinčią, nepriklausomą ir nešališką Nacionalinę žmogaus teisių komisiją;

| 19. | ragina kompetentingas ES institucijas primygtinai reikalauti, kad Pakistano vyriausybė laikytųsi demokratijos ir žmogaus teisių nuostatos, įtrauktos į Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos bendradarbiavimo susitarimą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą pateikti bendradarbiavimo susitarimo ir demokratijos ir žmogaus teisių nuostatos vykdymo ataskaitą; |
| --- | --- |

19.

ragina kompetentingas ES institucijas primygtinai reikalauti, kad Pakistano vyriausybė laikytųsi demokratijos ir žmogaus teisių nuostatos, įtrauktos į Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos bendradarbiavimo susitarimą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą pateikti bendradarbiavimo susitarimo ir demokratijos ir žmogaus teisių nuostatos vykdymo ataskaitą;

| 20. | primena, kad Pakistanas kaip valstybė, pasirašiusi Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, turi tam tikrų įsipareigojimų, ir ragina atitinkamas Pakistano valdžios institucijas pradėti šio pakto sąlygų taikymo srities persvarstymą, nes kai kurios jų riboja Pakistano konstitucijoje įtvirtintas teises ar prieštarauja tarptautinės teisės viršenybės prieš nacionalinę teisę sąvokai; mano, kad būdas, kuriuo šiuo metu yra įgyvendinami šventvagystės įstatymai, akivaizdžiai pažeidžia šiuos įsipareigojimus, ir prašo Europos išorės veiksmų tarnybą į tai atsižvelgti tiriant galimybes nuo 2013 m. Pakistanui taikyti BLS + sistemą ir apie tai pranešti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

20.

primena, kad Pakistanas kaip valstybė, pasirašiusi Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, turi tam tikrų įsipareigojimų, ir ragina atitinkamas Pakistano valdžios institucijas pradėti šio pakto sąlygų taikymo srities persvarstymą, nes kai kurios jų riboja Pakistano konstitucijoje įtvirtintas teises ar prieštarauja tarptautinės teisės viršenybės prieš nacionalinę teisę sąvokai; mano, kad būdas, kuriuo šiuo metu yra įgyvendinami šventvagystės įstatymai, akivaizdžiai pažeidžia šiuos įsipareigojimus, ir prašo Europos išorės veiksmų tarnybą į tai atsižvelgti tiriant galimybes nuo 2013 m. Pakistanui taikyti BLS + sistemą ir apie tai pranešti Europos Parlamentui;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Pakistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Pakistano vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0026.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0194.

(3)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 583.

(4)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 666.

(5)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 432.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/182

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisBaltarusija, ypač Alesio Michalevičiaus and Natalijos Radinos atvejai

P7_TA(2011)0099

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Baltarusijos (ypač dėl Alesio Michalevičiaus ir Natalijos Radinos atvejų)

2012/C 199 E/22

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2011 m. sausio 20 d. (1), 2009 m. gruodžio 17 d. (2) ir 2008 m. gegužės 22 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2011 m. sausio 20 d. (1), 2009 m. gruodžio 17 d. (2) ir 2008 m. gegužės 22 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 18 d. Briuselyje ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton padarytą pareiškimą dėl Baltarusijos opozicijos atstovo nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 18 d. Briuselyje ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton padarytą pareiškimą dėl Baltarusijos opozicijos atstovo nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Baltarusijos, priimtas 2011 m. sausio 31 d. Briuselyje vykusiame 3065-ajame Užsienio reikalų Tarybos posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Baltarusijos, priimtas 2011 m. sausio 31 d. Briuselyje vykusiame 3065-ajame Užsienio reikalų Tarybos posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimą 2011/69/CFSP, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2010/639/CFSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimą 2011/69/CFSP, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2010/639/CFSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (Konvencija prieš kankinimą), prie kurios Baltarusija yra prisijungusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (Konvencija prieš kankinimą), prie kurios Baltarusija yra prisijungusi,

| — | atsižvelgdamas į JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles,

| — | atsižvelgdamas į ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gaires, kurios patvirtintos 2001 m. ir persvarstytos 2008 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES politikos dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, susijusios su trečiosiomis šalimis, gaires, kurios patvirtintos 2001 m. ir persvarstytos 2008 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2011 m. sausio 27 d. rezoliuciją 1790 (2011) dėl padėties Baltarusijoje po prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2011 m. sausio 27 d. rezoliuciją 1790 (2011) dėl padėties Baltarusijoje po prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos Amnesty International2011 m. vasario 2 d. pranešimą, kurio pavadinimas „Saugumas, taika ir tvarka? Smurtas po rinkimų Baltarusijoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos Amnesty International2011 m. vasario 2 d. pranešimą, kurio pavadinimas „Saugumas, taika ir tvarka? Smurtas po rinkimų Baltarusijoje“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi daug opozicijos veikėjų, įskaitant buvusius kandidatus į prezidentus, žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus, po 2010 m. gruodžio 19 d. įvykių Minske buvo suimti ir nuo to laiko kalinami KGB sulaikymo centre; kadangi vis dar tęsiami represiniai veiksmai prieš opozicijos veikėjus ir žmogaus teisių gynėjus ir vykdomi politiniais motyvais pagrįsti jų teismų procesai, per juos apkaltinta daugiau nei 40 asmenų ir jiems gresia įkalinimas iki 15 metų, |
| --- | --- |

A.

kadangi daug opozicijos veikėjų, įskaitant buvusius kandidatus į prezidentus, žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus, po 2010 m. gruodžio 19 d. įvykių Minske buvo suimti ir nuo to laiko kalinami KGB sulaikymo centre; kadangi vis dar tęsiami represiniai veiksmai prieš opozicijos veikėjus ir žmogaus teisių gynėjus ir vykdomi politiniais motyvais pagrįsti jų teismų procesai, per juos apkaltinta daugiau nei 40 asmenų ir jiems gresia įkalinimas iki 15 metų,

| B. | kadangi Minsko miesto prokuroro tarnyba penkiems mėnesiams pratęsė su 2010 m. gruodžio 19 d. įvykiais susijusių vadinamųjų masinių riaušių tyrimo laikotarpį; kadangi su šiuo įvykiu susiję pradėti kandidatų į prezidentus, opozicijos veikėjų, žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų teismo procesai turi politinį pagrindą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Minsko miesto prokuroro tarnyba penkiems mėnesiams pratęsė su 2010 m. gruodžio 19 d. įvykiais susijusių vadinamųjų masinių riaušių tyrimo laikotarpį; kadangi su šiuo įvykiu susiję pradėti kandidatų į prezidentus, opozicijos veikėjų, žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų teismo procesai turi politinį pagrindą,

| C. | kadangi Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik, Vasil Parfiankou, opozicijos kandidatų Uladzimiro Niakliayeu ir Andrei Sannikau rinkimų kampanijos grupių nariai, nuteisti kalėti griežtojo režimo kolonijoje nuo trejų iki ketverių metų dėl 2010 m. gruodžio 19 d. vykusių demonstracijų; kadangi jų advokatų teigimu valdžios institucijos neįrodė jų kaltės, |
| --- | --- |

C.

kadangi Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik, Vasil Parfiankou, opozicijos kandidatų Uladzimiro Niakliayeu ir Andrei Sannikau rinkimų kampanijos grupių nariai, nuteisti kalėti griežtojo režimo kolonijoje nuo trejų iki ketverių metų dėl 2010 m. gruodžio 19 d. vykusių demonstracijų; kadangi jų advokatų teigimu valdžios institucijos neįrodė jų kaltės,

| D. | kadangi jų advokatams ne kartą neleista su jais susitikti; kadangi dėl KBG grasinimų advokatai buvo priversti atsisakyti dalyvauti jų bylose ir kadangi po to Teisingumo ministerija panaikino jų licencijas, |
| --- | --- |

D.

kadangi jų advokatams ne kartą neleista su jais susitikti; kadangi dėl KBG grasinimų advokatai buvo priversti atsisakyti dalyvauti jų bylose ir kadangi po to Teisingumo ministerija panaikino jų licencijas,

| E. | kadangi po porinkiminių protestų įkalintas buvęs kandidatas į prezidentus Alesis Michalevičius paleistas tik 2011 m. vasario 26 d., kai pasirašė pasižadėjimą bendradarbiauti su Baltarusijos KGB, kurio po to jis viešai atsisakė, |
| --- | --- |

E.

kadangi po porinkiminių protestų įkalintas buvęs kandidatas į prezidentus Alesis Michalevičius paleistas tik 2011 m. vasario 26 d., kai pasirašė pasižadėjimą bendradarbiauti su Baltarusijos KGB, kurio po to jis viešai atsisakė,

| F. | kadangi Alesis Michalevičius 2011 m. vasario 28 d. viešai paskelbė pareiškimą, kuriame papasakojo tai, kaip psichologiškai ir fiziškai kankinami politiniai kaliniai norint priversti juos pripažinti savo kaltę ir sutikti su jos įrodymais, |
| --- | --- |

F.

kadangi Alesis Michalevičius 2011 m. vasario 28 d. viešai paskelbė pareiškimą, kuriame papasakojo tai, kaip psichologiškai ir fiziškai kankinami politiniai kaliniai norint priversti juos pripažinti savo kaltę ir sutikti su jos įrodymais,

| G. | kadangi opozicijos tinklavietės Charter 97 redaktorė Natalija Radina taip pat suimta 2010 m. gruodžio mėn. ir apkaltinta organizavusi masines riaušes po prezidento rinkimų ir jose dalyvavusi; kadangi N. Radina paleista iš KGB ikiteisminio kalinimo centro ir po to jai uždrausta išvykti iš gimtojo miesto iki to laiko, kai bus baigtas jos bylos nagrinėjimas, |
| --- | --- |

G.

kadangi opozicijos tinklavietės Charter 97 redaktorė Natalija Radina taip pat suimta 2010 m. gruodžio mėn. ir apkaltinta organizavusi masines riaušes po prezidento rinkimų ir jose dalyvavusi; kadangi N. Radina paleista iš KGB ikiteisminio kalinimo centro ir po to jai uždrausta išvykti iš gimtojo miesto iki to laiko, kai bus baigtas jos bylos nagrinėjimas,

| H. | kadangi po paleidimo Natalija Radina pareiškė, kad per jos įkalinimą KGB pareigūnai jai darė psichologinį spaudimą ir bandė ją verbuoti į KGB kaip informatorę; kadangi jos pareiškimas patvirtina pranešimus, kad politiniai kaliniai kankinami Minsko KGB įkalinimo centre, |
| --- | --- |

H.

kadangi po paleidimo Natalija Radina pareiškė, kad per jos įkalinimą KGB pareigūnai jai darė psichologinį spaudimą ir bandė ją verbuoti į KGB kaip informatorę; kadangi jos pareiškimas patvirtina pranešimus, kad politiniai kaliniai kankinami Minsko KGB įkalinimo centre,

| I. | kadangi Baltarusijos valstybės saugumo komitetas paneigė, kad KGB sulaikymo centre kaliniai buvo kankinami, |
| --- | --- |

I.

kadangi Baltarusijos valstybės saugumo komitetas paneigė, kad KGB sulaikymo centre kaliniai buvo kankinami,

| 1. | smerkia Baltarusijos valdžios institucijų pagarbos pagrindinėms teisėms, t. y. susirinkimų ir žodžio laisvėms, trūkumą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sulaikytus protesto akcijų dalyvius ir panaikinti jiems visus politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus; |
| --- | --- |

1.

smerkia Baltarusijos valdžios institucijų pagarbos pagrindinėms teisėms, t. y. susirinkimų ir žodžio laisvėms, trūkumą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sulaikytus protesto akcijų dalyvius ir panaikinti jiems visus politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus;

| 2. | griežtai smerkia tai, kad naudojamas kalinių kankinimas, nes tai yra nehumaniškas elgesys, kuris aiškiai draudžiamas pagal tarptautinę teisę ir yra visiškai nepriimtinas Europos šalyje, kuri yra viena iš artimiausių ES kaimynių; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia tai, kad naudojamas kalinių kankinimas, nes tai yra nehumaniškas elgesys, kuris aiškiai draudžiamas pagal tarptautinę teisę ir yra visiškai nepriimtinas Europos šalyje, kuri yra viena iš artimiausių ES kaimynių;

| 3. | smerkia itin griežtas sankcijas, kurios buvo neseniai taikomos jauniems opozicijos veikėjams vien dėl to, kad jie dalyvavo 2010 m. gruodžio 19 d. demonstracijose, nes šios sankcijos reiškia akivaizdų ir rimtą jų politinių ir pilietinių teisių pažeidimą ir aiškų tarptautinių konvencijų, prie kurių yra prisijungusi Baltarusija, pažeidimą; |
| --- | --- |

3.

smerkia itin griežtas sankcijas, kurios buvo neseniai taikomos jauniems opozicijos veikėjams vien dėl to, kad jie dalyvavo 2010 m. gruodžio 19 d. demonstracijose, nes šios sankcijos reiškia akivaizdų ir rimtą jų politinių ir pilietinių teisių pažeidimą ir aiškų tarptautinių konvencijų, prie kurių yra prisijungusi Baltarusija, pažeidimą;

| 4. | smerkia baimės ir bauginimų atmosferą, kurią patiria politiniai oponentai Baltarusijoje; smerkia po rinkimų dienos vykusį pilietinės visuomenės aktyvistų ir laisvosios žiniasklaidos persekiojimą ir priekabiavimą prie jų, kurie vyko po rinkimų dienos, įskaitant masines privačių butų, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės organizacijų biurų kratas, pašalinimą iš universitetų ir darbo vietų; ragina valdžios institucijas laikytis saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo principų Baltarusijoje; |
| --- | --- |

4.

smerkia baimės ir bauginimų atmosferą, kurią patiria politiniai oponentai Baltarusijoje; smerkia po rinkimų dienos vykusį pilietinės visuomenės aktyvistų ir laisvosios žiniasklaidos persekiojimą ir priekabiavimą prie jų, kurie vyko po rinkimų dienos, įskaitant masines privačių butų, žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės organizacijų biurų kratas, pašalinimą iš universitetų ir darbo vietų; ragina valdžios institucijas laikytis saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo principų Baltarusijoje;

| 5. | ragina Baltarusiją laikytis teisinės valstybės principų, tarptautinių konvencijų ir nacionalinių įstatymų nuostatų užtikrinant, kad su kaliniais būtų elgiamasi tinkamai ir kad jiems nebūtų trukdoma susisiekti su giminėmis, gauti teisines konsultacijas ir medicininę pagalbą, taip pat nutraukti vykdomą politinių oponentų, žmogaus teisių aktyvistų ir nepriklausomos žiniasklaidos persekiojimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Baltarusiją laikytis teisinės valstybės principų, tarptautinių konvencijų ir nacionalinių įstatymų nuostatų užtikrinant, kad su kaliniais būtų elgiamasi tinkamai ir kad jiems nebūtų trukdoma susisiekti su giminėmis, gauti teisines konsultacijas ir medicininę pagalbą, taip pat nutraukti vykdomą politinių oponentų, žmogaus teisių aktyvistų ir nepriklausomos žiniasklaidos persekiojimą;

| 6. | smerkia Minsko advokatų kolegijos sprendimą panaikinti kai kurių advokatų, gynusių asmenis, kaltinamus baudžiamojoje byloje, pradėtoje pagal kaltinimus masinėmis riaušėmis, licencijas, įskaitant Alehą Ahiejevą, Pavelą Sapelko, Tatianą Ahijevą, Uladzimirą Tousciką ir Tamatą Harajevą, ir ragina Minsko advokatų kolegiją panaikinti šį sprendimą; |
| --- | --- |

6.

smerkia Minsko advokatų kolegijos sprendimą panaikinti kai kurių advokatų, gynusių asmenis, kaltinamus baudžiamojoje byloje, pradėtoje pagal kaltinimus masinėmis riaušėmis, licencijas, įskaitant Alehą Ahiejevą, Pavelą Sapelko, Tatianą Ahijevą, Uladzimirą Tousciką ir Tamatą Harajevą, ir ragina Minsko advokatų kolegiją panaikinti šį sprendimą;

| 7. | smerkia tai, kad teisingumo ministras atleido Minsko teisininkų asociacijos pirmininką Aleksandrą Pylchanką, kuris išreiškė susirūpinimą dėl ministro sprendimo atšaukti keturių teisininkų, dalyvaujančių vadinamojoje riaušių byloje, licencijas, nes šis atleidimas nepagrįstas ir įrodo, kad teisminių institucijų nepriklausomumui ir kiekvieno atskiro teisininko nepriklausomumui gresia reali grėsmė; |
| --- | --- |

7.

smerkia tai, kad teisingumo ministras atleido Minsko teisininkų asociacijos pirmininką Aleksandrą Pylchanką, kuris išreiškė susirūpinimą dėl ministro sprendimo atšaukti keturių teisininkų, dalyvaujančių vadinamojoje riaušių byloje, licencijas, nes šis atleidimas nepagrįstas ir įrodo, kad teisminių institucijų nepriklausomumui ir kiekvieno atskiro teisininko nepriklausomumui gresia reali grėsmė;

| 8. | primygtinai ragina Baltarusijos valdžios institucijas atlikti kruopštų ir nešališką tyrimą dėl įtariamo politinių kalinių kankinimo, nustatyti šią veiklą vykdžiusius asmenis ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Baltarusijos valdžios institucijas atlikti kruopštų ir nešališką tyrimą dėl įtariamo politinių kalinių kankinimo, nustatyti šią veiklą vykdžiusius asmenis ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn;

| 9. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas peržiūrėti viešųjų renginių įstatymą ir suderinti jį su Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu; |
| --- | --- |

9.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas peržiūrėti viešųjų renginių įstatymą ir suderinti jį su Tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu;

| 10. | ragina Tarybą, Komisiją, ES vyriausiąją įgaliotinę ir kitas ES šalis partneres apsvarstyti galimybę išplėsti ribojamųjų priemonių taikymo sritį, t. y. taikyti jas prokurorams, teisėjams ir KGB darbuotojams, susijusiems su žmogaus teisių pažeidimais Baltarusijoje, jei šioje šalyje nebus nedelsiant sustabdytas represinių priemonių taikymas ir padaryta ženkli pažanga siekiant užtikrinti žmogaus teises ir pagrindines laisves; mano, kad Taryba turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti protingas ir tikslingas ekonomines sankcijas Baltarusijos vyriausybei priklausančioms bendrovėms; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą, Komisiją, ES vyriausiąją įgaliotinę ir kitas ES šalis partneres apsvarstyti galimybę išplėsti ribojamųjų priemonių taikymo sritį, t. y. taikyti jas prokurorams, teisėjams ir KGB darbuotojams, susijusiems su žmogaus teisių pažeidimais Baltarusijoje, jei šioje šalyje nebus nedelsiant sustabdytas represinių priemonių taikymas ir padaryta ženkli pažanga siekiant užtikrinti žmogaus teises ir pagrindines laisves; mano, kad Taryba turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti protingas ir tikslingas ekonomines sankcijas Baltarusijos vyriausybei priklausančioms bendrovėms;

| 11. | palankiai vertina dar devynių šalių, t. y. Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos, Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos, prisiimtus įsipareigojimus taikyti ribojamąsias priemones tam tikriems Baltarusijos pareigūnams; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina dar devynių šalių, t. y. Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos, Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos, prisiimtus įsipareigojimus taikyti ribojamąsias priemones tam tikriems Baltarusijos pareigūnams;

| 12. | pakartoja, kad tuo atveju, jei Baltarusijos vyriausybė nedelsdama nesiims veiksmų, kuriais būtų siekiama demokratizacijos ir pagarbos žmogaus teisėms, Europos Sąjungos ir Baltarusijos bendradarbiavimo procesas bus sustabdytas, įskaitant Baltarusijos dalyvavimą Rytų partnerystės programoje; |
| --- | --- |

12.

pakartoja, kad tuo atveju, jei Baltarusijos vyriausybė nedelsdama nesiims veiksmų, kuriais būtų siekiama demokratizacijos ir pagarbos žmogaus teisėms, Europos Sąjungos ir Baltarusijos bendradarbiavimo procesas bus sustabdytas, įskaitant Baltarusijos dalyvavimą Rytų partnerystės programoje;

| 13. | pabrėžia, kad neatsižvelgiant į politines pasekmes ES ir Baltarusijos santykiams dėl opozicijai po rinkimų taikytų represinių priemonių, ES turi didinti savo paramą Baltarusijos pilietinei visuomenei, įskaitant vizų supaprastinimo priemones; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad neatsižvelgiant į politines pasekmes ES ir Baltarusijos santykiams dėl opozicijai po rinkimų taikytų represinių priemonių, ES turi didinti savo paramą Baltarusijos pilietinei visuomenei, įskaitant vizų supaprastinimo priemones;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO parlamentinėms asamblėjoms, Europos Tarybai ir Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO parlamentinėms asamblėjoms, Europos Tarybai ir Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0022.

(2)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 16.

(3)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 113.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/185

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisPadėtis ir kultūros paveldas Kašgare (Xinjiang Uyghuro autonominis regionas, Kinija)

P7_TA(2011)0100

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija)

2012/C 199 E/23

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus ir mažumų teisių, taip pat ypač į 2009 m. lapkričio 26 d. (1) ir 2010 m. lapkričio 25 d. (2) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus ir mažumų teisių, taip pat ypač į 2009 m. lapkričio 26 d. (1) ir 2010 m. lapkričio 25 d. (2) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje vykusį 13–ąjį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kurio metu vyko pirmasis ES ir Kinijos aukšto lygio kultūros forumas siekiant stiprinti ES ir Kinijos dialogą ir bendradarbiavimą kultūros srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Briuselyje vykusį 13–ąjį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kurio metu vyko pirmasis ES ir Kinijos aukšto lygio kultūros forumas siekiant stiprinti ES ir Kinijos dialogą ir bendradarbiavimą kultūros srityje,

| — | atsižvelgdamas į JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją, kurią Generalinė Asamblėja priėmė 1992 m. gruodžio 18 d. rezoliucija 47/135 ir kurioje nurodoma, kad valstybės privalo saugoti mažumų egzistavimą ir jų tautinę arba etninę, kultūrinę, religinę ir kalbinę tapatybę atitinkamose teritorijose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją, kurią Generalinė Asamblėja priėmė 1992 m. gruodžio 18 d. rezoliucija 47/135 ir kurioje nurodoma, kad valstybės privalo saugoti mažumų egzistavimą ir jų tautinę arba etninę, kultūrinę, religinę ir kalbinę tapatybę atitinkamose teritorijose,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 4, 22 ir 119 straipsnius, kuriuose atitinkamai numatoma vyriausybės parama siekiant regionų, kuriuose gyvena tautinės mažumos, kultūrinės plėtros, valstybinė kultūros paminklų ir reliktų apsauga ir tautų kultūrinio palikimo apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 4, 22 ir 119 straipsnius, kuriuose atitinkamai numatoma vyriausybės parama siekiant regionų, kuriuose gyvena tautinės mažumos, kultūrinės plėtros, valstybinė kultūros paminklų ir reliktų apsauga ir tautų kultūrinio palikimo apsauga,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. Kinijos vyriausybė paskelbė 500 mln. JAV dolerių kainuojančią Kašgaro pavojingų namų reformą – miesto atstatymo programą, kurią vykdant nuo 2009 m. buvo palaipsniui griaunamas senovinis Kašgaro miestas, per kurį ėjo šilko kelias; planuojama nugriauti 85 proc. tradicinio senamiesčio ir jo vietoje pastatyti modernius daugiabučius, taip pat paversti likusias senąsias miesto dalis mišriomis kinų ir uigūrų turistinėmis vietovėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. Kinijos vyriausybė paskelbė 500 mln. JAV dolerių kainuojančią Kašgaro pavojingų namų reformą – miesto atstatymo programą, kurią vykdant nuo 2009 m. buvo palaipsniui griaunamas senovinis Kašgaro miestas, per kurį ėjo šilko kelias; planuojama nugriauti 85 proc. tradicinio senamiesčio ir jo vietoje pastatyti modernius daugiabučius, taip pat paversti likusias senąsias miesto dalis mišriomis kinų ir uigūrų turistinėmis vietovėmis,

| B. | kadangi Pekinas ir toliau neįtraukia Kašgaro miesto į paraiškas dėl Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) pasaulio paveldo statuso suteikimo, pvz., į planuojamą tarptautinę paraišką siekiant kelių kultūros vietovių, kurias kirto Vidurinės Azijos šilko kelias, apsaugos, |
| --- | --- |

B.

kadangi Pekinas ir toliau neįtraukia Kašgaro miesto į paraiškas dėl Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) pasaulio paveldo statuso suteikimo, pvz., į planuojamą tarptautinę paraišką siekiant kelių kultūros vietovių, kurias kirto Vidurinės Azijos šilko kelias, apsaugos,

| C. | kadangi Kašgaro miestas yra tarptautinės reikšmės vietovė, turinti architektūros paveldo, kuris svarbus istoriniu ir geografiniu požiūriu kaip senovės prekybos ir turizmo centras, |
| --- | --- |

C.

kadangi Kašgaro miestas yra tarptautinės reikšmės vietovė, turinti architektūros paveldo, kuris svarbus istoriniu ir geografiniu požiūriu kaip senovės prekybos ir turizmo centras,

| D. | kadangi Kašgaro miestas turi didelę simbolinę reikšmę regiono uigūrų ir hujų gyventojų grupių kultūrinei tapatybei, taip pat Kinijos kultūrinei įvairovei, |
| --- | --- |

D.

kadangi Kašgaro miestas turi didelę simbolinę reikšmę regiono uigūrų ir hujų gyventojų grupių kultūrinei tapatybei, taip pat Kinijos kultūrinei įvairovei,

| E. | kadangi vykdant atstatymo programą nurodytos oficialios priežastys (žemės drebėjimams atsparūs įtvirtinimai) nepateisina visiško tradicinių pastatų nugriovimo – atnaujinimo darbus buvo galima atlikti atsižvelgiant į kultūrines vertybes, |
| --- | --- |

E.

kadangi vykdant atstatymo programą nurodytos oficialios priežastys (žemės drebėjimams atsparūs įtvirtinimai) nepateisina visiško tradicinių pastatų nugriovimo – atnaujinimo darbus buvo galima atlikti atsižvelgiant į kultūrines vertybes,

| F. | kadangi Pekinas, vykdydamas įvairius vadinamuosius vietos plėtros planus, ėmėsi naikinamojo būstų modernizavimo kituose Kinijos regionuose, nugriaudamas istorinius pastatus ir priverstinai iškeldindamas gyventojus, neatsižvelgdamas į neįkainojamą istorinį ir kultūrinį paveldą ir neteikdamas pirmenybės saugomose teritorijose arba muziejuose esančių reliktų, pagrindinių pastatų ir architektūros paminklų išsaugojimui siekiant palikti šiuos kūrinius būsimoms kartoms ir pasauliui – tai objektai, kuriuose atsispindi tūkstančiai metų Kinijos istorinės ir kultūrinės plėtros, |
| --- | --- |

F.

kadangi Pekinas, vykdydamas įvairius vadinamuosius vietos plėtros planus, ėmėsi naikinamojo būstų modernizavimo kituose Kinijos regionuose, nugriaudamas istorinius pastatus ir priverstinai iškeldindamas gyventojus, neatsižvelgdamas į neįkainojamą istorinį ir kultūrinį paveldą ir neteikdamas pirmenybės saugomose teritorijose arba muziejuose esančių reliktų, pagrindinių pastatų ir architektūros paminklų išsaugojimui siekiant palikti šiuos kūrinius būsimoms kartoms ir pasauliui – tai objektai, kuriuose atsispindi tūkstančiai metų Kinijos istorinės ir kultūrinės plėtros,

| G. | kadangi Pekinas Sindziango uigūrų autonominiame regione nuolat vykdo etniniu ir kultūriniu požiūriu represinę politiką, kuri žiauriausiai pasireiškė 2009 m. Urumčio mieste per neramumus smurtinėmis priemonėmis slopinant uigūrų protestuotojus, |
| --- | --- |

G.

kadangi Pekinas Sindziango uigūrų autonominiame regione nuolat vykdo etniniu ir kultūriniu požiūriu represinę politiką, kuri žiauriausiai pasireiškė 2009 m. Urumčio mieste per neramumus smurtinėmis priemonėmis slopinant uigūrų protestuotojus,

| H. | kadangi uigūrų ir hujų gyventojai kenčia nuo nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų ir kadangi daugumai gyventojų tinkamai neatstovaujama politikoje ir jiems nesuteikiama kultūrinio apsisprendimo teisė, |
| --- | --- |

H.

kadangi uigūrų ir hujų gyventojai kenčia nuo nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų ir kadangi daugumai gyventojų tinkamai neatstovaujama politikoje ir jiems nesuteikiama kultūrinio apsisprendimo teisė,

| 1. | ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant sustabdyti kultūrinių vertybių naikinimą, dėl kurio iškilo pavojus Kašgaro architektūros paminklams, ir atlikti išsamų ekspertų tyrimą siekiant nustatyti kultūriniu požiūriu jautrius atstatymo metodus; |
| --- | --- |

1.

ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant sustabdyti kultūrinių vertybių naikinimą, dėl kurio iškilo pavojus Kašgaro architektūros paminklams, ir atlikti išsamų ekspertų tyrimą siekiant nustatyti kultūriniu požiūriu jautrius atstatymo metodus;

| 2. | ragina Kinijos vyriausybę nutraukti priverstinį Kašgaro uigūrų tautybės gyventojų iškeldinimą ir socialinę atskirtį, kuri atsirado dėl sunaikintų gyvenamųjų rajonų, ir atitinkamai atlyginti visoms ankstesnėms aukoms padarytą žalą; |
| --- | --- |

2.

ragina Kinijos vyriausybę nutraukti priverstinį Kašgaro uigūrų tautybės gyventojų iškeldinimą ir socialinę atskirtį, kuri atsirado dėl sunaikintų gyvenamųjų rajonų, ir atitinkamai atlyginti visoms ankstesnėms aukoms padarytą žalą;

| 3. | ragina Kinijos valdžios institucijas visapusiškai stengtis plėtoti nuoširdų hanų ir uigūrų dialogą, o Sindziango regione įgyvendinti labiau integruojančią ir įvairiapusę ekonomikos politiką, kuri būtų skirta atsakomybei vietos lygmeniu stiprinti ir uigūrų gyventojų kultūros tapatybei išsaugoti; |
| --- | --- |

3.

ragina Kinijos valdžios institucijas visapusiškai stengtis plėtoti nuoširdų hanų ir uigūrų dialogą, o Sindziango regione įgyvendinti labiau integruojančią ir įvairiapusę ekonomikos politiką, kuri būtų skirta atsakomybei vietos lygmeniu stiprinti ir uigūrų gyventojų kultūros tapatybei išsaugoti;

| 4. | ragina Kinijos vyriausybę laikytis savo konstitucinių įsipareigojimų ir tinkamai remti Kašgaro miesto ir Sindziango uigūrų autonominio regiono kultūros tradicijas, kurioms didelį poveikį daro uigūrų tapatybė; |
| --- | --- |

4.

ragina Kinijos vyriausybę laikytis savo konstitucinių įsipareigojimų ir tinkamai remti Kašgaro miesto ir Sindziango uigūrų autonominio regiono kultūros tradicijas, kurioms didelį poveikį daro uigūrų tapatybė;

| 5. | ragina Kinijos valdžios institucijas imtis daugiau priemonių siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai ir kontrabandinei veiklai, kurios prisideda prie Kinijos civilizacijos paveldo praradimo; |
| --- | --- |

5.

ragina Kinijos valdžios institucijas imtis daugiau priemonių siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai ir kontrabandinei veiklai, kurios prisideda prie Kinijos civilizacijos paveldo praradimo;

| 6. | ragina Kinijos kultūros ministrą persvarstyti esamas taisykles ir įstatymus dėl kultūros reliktų išsaugojimo siekiant juos pritaikyti prie etninės mažumos grupės, kuri kartais, nesuprasdama, kokius lobius turi, netinkamai pasinaudoja kultūrinio paveldo apsauga arba jos atsisako, dabartinio besikeičiančio gyvenimo būdo; nurodo, kad nacionaliniu lygiu reikėtų skatinti švietimo kampaniją šiuo klausimu; |
| --- | --- |

6.

ragina Kinijos kultūros ministrą persvarstyti esamas taisykles ir įstatymus dėl kultūros reliktų išsaugojimo siekiant juos pritaikyti prie etninės mažumos grupės, kuri kartais, nesuprasdama, kokius lobius turi, netinkamai pasinaudoja kultūrinio paveldo apsauga arba jos atsisako, dabartinio besikeičiančio gyvenimo būdo; nurodo, kad nacionaliniu lygiu reikėtų skatinti švietimo kampaniją šiuo klausimu;

| 7. | ragina Kinijos vyriausybę įvertinti galimybę įtraukti Kašgaro miestą į bendrą Kazachstano, Kirgizijos, Tadžikistano ir Uzbekistano prašymą paskelbti jų šilko kelio objektus UNESCO pasaulio paveldo dalimi; |
| --- | --- |

7.

ragina Kinijos vyriausybę įvertinti galimybę įtraukti Kašgaro miestą į bendrą Kazachstano, Kirgizijos, Tadžikistano ir Uzbekistano prašymą paskelbti jų šilko kelio objektus UNESCO pasaulio paveldo dalimi;

| 8. | ragina Kinijos vyriausybę nustoti vykdyti diskriminuojamą ir represinę politiką uigūrų ir hujų gyventojų požiūriu ir gerbti jų pagrindines teises į kultūrinės išraiškos laisvę, ypač atsižvelgiant į Tursunjano Hezimo, buvusio istorijos mokytojo, kuris po slapto teismo nuteistas 7 metams kalėjimo, atvejį, taip pat į kitų aktyvistų, nuteistų per pastaruosius mėnesius, atvejus; |
| --- | --- |

8.

ragina Kinijos vyriausybę nustoti vykdyti diskriminuojamą ir represinę politiką uigūrų ir hujų gyventojų požiūriu ir gerbti jų pagrindines teises į kultūrinės išraiškos laisvę, ypač atsižvelgiant į Tursunjano Hezimo, buvusio istorijos mokytojo, kuris po slapto teismo nuteistas 7 metams kalėjimo, atvejį, taip pat į kitų aktyvistų, nuteistų per pastaruosius mėnesius, atvejus;

| 9. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, pritaikius Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, sukurti papildomas priemones, skirtas Kinijos tautinių, religinių ir kalbinių mažumų grupių žmogaus ir kultūrinėms teisėms apsaugoti; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, pritaikius Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, sukurti papildomas priemones, skirtas Kinijos tautinių, religinių ir kalbinių mažumų grupių žmogaus ir kultūrinėms teisėms apsaugoti;

| 10. | ragina ES įgaliotinius ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją dažniau rengti intensyvesnes derybas su Kinijos Liaudies Respublika žmogaus teisių ir mažumų teisių klausimais ir užtikrinti, kad dialogas žmogaus teisių tema būtų veiksmingesnis ir labiau orientuotas į rezultatus; |
| --- | --- |

10.

ragina ES įgaliotinius ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją dažniau rengti intensyvesnes derybas su Kinijos Liaudies Respublika žmogaus teisių ir mažumų teisių klausimais ir užtikrinti, kad dialogas žmogaus teisių tema būtų veiksmingesnis ir labiau orientuotas į rezultatus;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai, UNESCO, Kinijos Liaudies Respublikos nacionaliniam liaudies kongresui (ir jo nuolatiniam komitetui) ir Sindziango uigūrų autonominio regiono regioninės partijos nuolatiniam komitetui. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai, UNESCO, Kinijos Liaudies Respublikos nacionaliniam liaudies kongresui (ir jo nuolatiniam komitetui) ir Sindziango uigūrų autonominio regiono regioninės partijos nuolatiniam komitetui.

---

(1)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 80.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/187

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisEuropos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimas

P7_TA(2011)0101

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo

2012/C 199 E/24

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi visuomenės gerovę ir stabilumą užtikrina jos verslininkystės įvairovė ir kadangi asociacijos, savidraudos draugijos ir fondai prisideda prie šios įvairovės, nes pateikia savitą verslo modelį, grindžiamą esminėmis vertybėmis, būtent solidarumu, demokratine priežiūra ir socialinių tikslų viršenybe prieš naudą, |
| --- | --- |

A.

kadangi visuomenės gerovę ir stabilumą užtikrina jos verslininkystės įvairovė ir kadangi asociacijos, savidraudos draugijos ir fondai prisideda prie šios įvairovės, nes pateikia savitą verslo modelį, grindžiamą esminėmis vertybėmis, būtent solidarumu, demokratine priežiūra ir socialinių tikslų viršenybe prieš naudą,

| B. | kadangi, asociacijoms, savidraudos draugijoms ir fondams gerokai išsiplėtojus pirmiausiai nacionaliniu lygmeniu, būtina pagerinti jų prieigą tarpvalstybiniu mastu, kad ES būtų maksimaliai išnaudoti jų verslumo pajėgumai, |
| --- | --- |

B.

kadangi, asociacijoms, savidraudos draugijoms ir fondams gerokai išsiplėtojus pirmiausiai nacionaliniu lygmeniu, būtina pagerinti jų prieigą tarpvalstybiniu mastu, kad ES būtų maksimaliai išnaudoti jų verslumo pajėgumai,

| 1. | pažymi, jog reikia užtikrinti vienodas veiklos sąlygas suteikiant asociacijoms, savidraudos draugijoms ir fondams priemones ir galimybes, kurios būtų lygiavertės toms, kurias turi kitos organizacinės teisinės struktūros, ir tokiu būdu jų organizavimui ir veiklai suteikiant europinę dimensiją; |
| --- | --- |

1.

pažymi, jog reikia užtikrinti vienodas veiklos sąlygas suteikiant asociacijoms, savidraudos draugijoms ir fondams priemones ir galimybes, kurios būtų lygiavertės toms, kurias turi kitos organizacinės teisinės struktūros, ir tokiu būdu jų organizavimui ir veiklai suteikiant europinę dimensiją;

| 2. | ragina Komisiją imtis būtinų veiksmų pateikiant pasiūlymus dėl Europos asociacijų, savidraudos draugijų ir fondų įstatų, pasiūlant atlikti įgyvendinamumo tyrimą ir asociacijų ir savidraudos draugijų įstatų poveikio įvertinimą ir tinkamai užbaigiant fondų įstatų poveikio įvertinimą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją imtis būtinų veiksmų pateikiant pasiūlymus dėl Europos asociacijų, savidraudos draugijų ir fondų įstatų, pasiūlant atlikti įgyvendinamumo tyrimą ir asociacijų ir savidraudos draugijų įstatų poveikio įvertinimą ir tinkamai užbaigiant fondų įstatų poveikio įvertinimą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Komisijai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams (3). |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Komisijai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams (3).

---

(1)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0186.

(3)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. kovo 10 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/188

---

2011 m. kovo 10 d., ketvirtadienisSunkiasvorių transporto priemonių susidūrimai

P7_TA(2011)0102

2011 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl sunkiasvorių transporto priemonių susidūrimų

2012/C 199 E/25

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi sunkiasvorės transporto priemonės sudaro 3 % ES transporto priemonių parko, tačiau jos sukelia 14 % mirtinų susidūrimų, per kuriuos 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse kasmet žūsta daugiau kaip 4 000 žmonių, |
| --- | --- |

A.

kadangi sunkiasvorės transporto priemonės sudaro 3 % ES transporto priemonių parko, tačiau jos sukelia 14 % mirtinų susidūrimų, per kuriuos 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse kasmet žūsta daugiau kaip 4 000 žmonių,

| B. | kadangi Europoje kasmet dėl sunkiasvorių transporto priemonių aklųjų taškų žūsta maždaug 400 žmonių, daugiausia neapsaugoti eismo dalyviai, pvz., dviratininkai, motociklininkai ir pėstieji, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europoje kasmet dėl sunkiasvorių transporto priemonių aklųjų taškų žūsta maždaug 400 žmonių, daugiausia neapsaugoti eismo dalyviai, pvz., dviratininkai, motociklininkai ir pėstieji,

| C. | kadangi daugumos tokių žūčių būtų galima išvengti visapusiškai įrengus veidrodžius arba vis pigesnes stebėjimo kameras, aktyviąsias įspėjimo sistemas, pažangiąsias staigaus stabdymo ir įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemas, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugumos tokių žūčių būtų galima išvengti visapusiškai įrengus veidrodžius arba vis pigesnes stebėjimo kameras, aktyviąsias įspėjimo sistemas, pažangiąsias staigaus stabdymo ir įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemas,

| D. | kadangi nepaisant sugriežtintų matomumo reikalavimų pirmą kartą registruojamoms sunkiasvorėms transporto priemonėms ir eksploatuojamoms sunkiasvorėms transporto priemonėms, nustatytų Direktyvoje 2003/97/EB ir Direktyvoje 2007/38/EB, tebėra nemažai pavojingų sunkiasvorių transporto priemonių aklųjų taškų, |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant sugriežtintų matomumo reikalavimų pirmą kartą registruojamoms sunkiasvorėms transporto priemonėms ir eksploatuojamoms sunkiasvorėms transporto priemonėms, nustatytų Direktyvoje 2003/97/EB ir Direktyvoje 2007/38/EB, tebėra nemažai pavojingų sunkiasvorių transporto priemonių aklųjų taškų,

| E. | kadangi 2007 m. reikalavimai ne tokie griežti kaip 2003 m., ir valstybės narės nepakankamai juos įgyvendina, nepaisant ES siekių dukart sumažinti žūčių keliuose skaičių, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2007 m. reikalavimai ne tokie griežti kaip 2003 m., ir valstybės narės nepakankamai juos įgyvendina, nepaisant ES siekių dukart sumažinti žūčių keliuose skaičių,

| 1. | primygtinai ragina Komisiją paspartinti Direktyvos 2007/38/EB vertinimą ir ją peržiūrėti siekiant suderinti ją su technologijų pažanga ir naujausiais netiesioginio matymo įrangos reikalavimais pirmą kartą registruojamiems sunkvežimiams, kad būtų užtikrintas didžiausia saugos lygis; |
| --- | --- |

1.

primygtinai ragina Komisiją paspartinti Direktyvos 2007/38/EB vertinimą ir ją peržiūrėti siekiant suderinti ją su technologijų pažanga ir naujausiais netiesioginio matymo įrangos reikalavimais pirmą kartą registruojamiems sunkvežimiams, kad būtų užtikrintas didžiausia saugos lygis;

| 2. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad nebūtų taikomos privalomo pažangiųjų staigaus stabdymo sistemų ir įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemų įrengimo išimtys pagal Bendrosios saugos reglamentą (EB) Nr. 661/2009; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad nebūtų taikomos privalomo pažangiųjų staigaus stabdymo sistemų ir įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemų įrengimo išimtys pagal Bendrosios saugos reglamentą (EB) Nr. 661/2009;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai (1). |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai (1).

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. kovo 10 d. posėdžio protokolo 2 priede (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. kovo 8 d., antradienis

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/190

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisPrašymas atšaukti Parlamento nario Elmaro Broko imunitetą

P7_TA(2011)0075

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Elmaro Broko imunitetą (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos valdžios institucijų prašymą atšaukti Elmaro Broko imunitetą, pateiktą 2010 m. rugsėjo 28 d. ir paskelbtą per 2010 m. lapkričio 22 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos valdžios institucijų prašymą atšaukti Elmaro Broko imunitetą, pateiktą 2010 m. rugsėjo 28 d. ir paskelbtą per 2010 m. lapkričio 22 d. plenarinį posėdį,

| — | išklausęs Elmaro Broko paaiškinimus, pateiktus pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

išklausęs Elmaro Broko paaiškinimus, pateiktus pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos 46 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos 46 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Mokesčių kodeksą, ypač į jo 370 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Mokesčių kodeksą, ypač į jo 370 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0047/2011),

| A. | kadangi aiškinamojoje dalyje nurodyti faktai rodo, kad kalbama apie aiškų fumus persecutionis atvejį, |
| --- | --- |

A.

kadangi aiškinamojoje dalyje nurodyti faktai rodo, kad kalbama apie aiškų fumus persecutionis atvejį,

| B. | kadangi gerai žinomam politiniam veikėjui buvo iškelti baudžiamieji kaltinimai, nors turint omenyje sumą ir aplinkybes paprastam piliečiui šiuo atveju būtų keliama tik administracinė byla, |
| --- | --- |

B.

kadangi gerai žinomam politiniam veikėjui buvo iškelti baudžiamieji kaltinimai, nors turint omenyje sumą ir aplinkybes paprastam piliečiui šiuo atveju būtų keliama tik administracinė byla,

| C. | kadangi prokuroras ne tik ketino nepagrįstai nepranešti E. Brokui apie kaltinimus dėl netikrų ir itin užgaulių priežasčių, bet taip pat pasirūpino, kad šis atvejis būtų plačiai aprašytas žiniasklaidoje, kad atitinkamam Parlamento nariui būtų padaryta didžiausia įmanoma žala, |
| --- | --- |

C.

kadangi prokuroras ne tik ketino nepagrįstai nepranešti E. Brokui apie kaltinimus dėl netikrų ir itin užgaulių priežasčių, bet taip pat pasirūpino, kad šis atvejis būtų plačiai aprašytas žiniasklaidoje, kad atitinkamam Parlamento nariui būtų padaryta didžiausia įmanoma žala,

| D. | kadangi turint tai omenyje akivaizdu, jog šiuo atveju taikytina fumus persecutionis prielaida, nes atrodo, kad byla buvo iškelta vien tik siekiant padaryti žalą atitinkamo Parlamento nario reputacijai, |
| --- | --- |

D.

kadangi turint tai omenyje akivaizdu, jog šiuo atveju taikytina fumus persecutionis prielaida, nes atrodo, kad byla buvo iškelta vien tik siekiant padaryti žalą atitinkamo Parlamento nario reputacijai,

| E. | kadangi atsižvelgiant į tai būtų visiškai netinkama atšaukti Parlamento nario imunitetą, |
| --- | --- |

E.

kadangi atsižvelgiant į tai būtų visiškai netinkama atšaukti Parlamento nario imunitetą,

| 1. | nusprendžia neatšaukti Elmaro Broko imuniteto; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neatšaukti Elmaro Broko imuniteto;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Vokietijos Federacinės Respublikos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Vokietijos Federacinės Respublikos valdžios institucijoms.

---

(1)  Žr. bylą 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m., rink. 195 ir bylą 149/85, Wybot prieš Faure, 1986 m., rink. 2391.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. kovo 8 d., antradienis

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/192

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisEuropos Audito Rūmų nario skyrimas (Harald Wögerbauer, AT)

P7_TA(2011)0078

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlomos Haraldo Wögerbauerio kandidatūros į Audito Rūmų narius (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0029/2011),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2011 kovo 3 d. posėdyje Biudžeto kontrolės komitetas išklausė Tarybos siūlomą kandidatą į Audito Rūmų narius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2011 kovo 3 d. posėdyje Biudžeto kontrolės komitetas išklausė Tarybos siūlomą kandidatą į Audito Rūmų narius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0048/2011),

| A. | kadangi Haraldo Wögerbauerio kandidatūra atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Haraldo Wögerbauerio kandidatūra atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas,

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Haraldą Wögerbauerį Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Haraldą Wögerbauerį Audito Rūmų nariu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams ir kitoms Europos Sąjungos institucijoms bei valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams ir kitoms Europos Sąjungos institucijoms bei valstybių narių audito institucijoms.

---

| 7.7.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 199/193

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisViduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos susitarimo rajonas ***I

P7_TA(2011)0079

2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (COM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0477),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0204/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0204/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7–0023/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7–0023/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 354, 2010 12 28, p. 71.

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0129

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. kovo 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų [1 pakeitimas]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami
  į
  Sutartį dėl
  Europos
  Sąjungos veikimo
  , ypač į jos
  43 straipsnio 2 dalį
  , [2 pakeitimas]

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

▐ [3 pakeitimas]

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę

   (1)

  , [4 pakeitimas]

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros

   (2)

  , [5 pakeitimas]

kadangi:

| (1) | Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK, angl. GFCM) steigimo susitarimą (toliau – VJBŽK susitarimas) Taryba patvirtino 1998 m. birželio 16 d. Sprendimu 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (3). |
| --- | --- |

(1)

Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK, angl. GFCM) steigimo susitarimą (toliau – VJBŽK susitarimas) Taryba patvirtino 1998 m. birželio 16 d. Sprendimu 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (3).

| (2) | VJBŽK susitarimas – tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo skatinama Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų vandens išteklių plėtra, išsaugojimas, racionalus valdymas ir geriausias naudojimas, jei ta veikla yra tausi ir nekelia pavojaus, sistema. |
| --- | --- |

(2)

VJBŽK susitarimas – tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo skatinama Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų vandens išteklių plėtra, išsaugojimas, racionalus valdymas ir geriausias naudojimas, jei ta veikla yra tausi ir nekelia pavojaus, sistema.

| (3) | Europos Sąjunga
  ir Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Rumunija bei Slovėnija yra VJBŽK susitariančiosios šalys. [6 pakeitimas] |
| --- | --- |

(3)

Europos Sąjunga
  ir Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Rumunija bei Slovėnija yra VJBŽK susitariančiosios šalys. [6 pakeitimas]

| (4) | VJBŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Kadangi
  Sąjunga
  yra VJBŽK susitariančioji šalis, šios rekomendacijos
  Sąjungai
  yra privalomos ir todėl turėtų būti perkeltos į
  Sąjungos
  teisę, jei jų turinys dar į
  ją
  neįtrauktas. [7 pakeitimas] |
| --- | --- |

(4)

VJBŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Kadangi
  Sąjunga
  yra VJBŽK susitariančioji šalis, šios rekomendacijos
  Sąjungai
  yra privalomos ir todėl turėtų būti perkeltos į
  Sąjungos
  teisę, jei jų turinys dar į
  ją
  neįtrauktas. [7 pakeitimas]

| (5) | 2005, 2006, 2007 ir 2008 m. metiniuose susitikimuose VJBŽK priėmė keletą rekomendacijų ir rezoliucijų dėl tam tikrų žvejybos rajonų VJBŽK susitarimo rajone, kurios į
  Sąjungos
  teisę laikinai perkeltos kasmet priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių (4), o VJBŽK rekomendacijos 2005/1 ir 2005/2 perkeltos 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (5) 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsniu. [8 pakeitimas] |
| --- | --- |

(5)

2005, 2006, 2007 ir 2008 m. metiniuose susitikimuose VJBŽK priėmė keletą rekomendacijų ir rezoliucijų dėl tam tikrų žvejybos rajonų VJBŽK susitarimo rajone, kurios į
  Sąjungos
  teisę laikinai perkeltos kasmet priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių (4), o VJBŽK rekomendacijos 2005/1 ir 2005/2 perkeltos 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (5) 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsniu. [8 pakeitimas]

| (6) | Siekiant aiškumo, supaprastinimo ir teisinio tikrumo ir kadangi dėl to, kad rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų pastovios jų perkėlimo į
  Sąjungos
  teisę teisinės priemonės, derėtų tas rekomendacijas perkelti vienu teisės aktu, o vėlesnes rekomendacijas prijungti tą aktą iš dalies keičiant. [9 pakeitimas] |
| --- | --- |

(6)

Siekiant aiškumo, supaprastinimo ir teisinio tikrumo ir kadangi dėl to, kad rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų pastovios jų perkėlimo į
  Sąjungos
  teisę teisinės priemonės, derėtų tas rekomendacijas perkelti vienu teisės aktu, o vėlesnes rekomendacijas prijungti tą aktą iš dalies keičiant. [9 pakeitimas]

| (7) | VJBŽK rekomendacijos taikomos visam VJBŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta Sprendimo 98/416/EB II priede, todėl, siekiant užtikrinti
  Sąjungos
  teisės aktų aiškumą, reikėtų jas perkelti vienu atskiru reglamentu, o ne iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai. [10 pakeitimas] |
| --- | --- |

(7)

VJBŽK rekomendacijos taikomos visam VJBŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta Sprendimo 98/416/EB II priede, todėl, siekiant užtikrinti
  Sąjungos
  teisės aktų aiškumą, reikėtų jas perkelti vienu atskiru reglamentu, o ne iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai. [10 pakeitimas]

| (8) | Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatos turėtų būti taikomos ne tik Viduržemio jūrai, bet visam VJBŽK susitarimo rajonui. Todėl tas nuostatas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir įtraukti į šį reglamentą. |
| --- | --- |

(8)

Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatos turėtų būti taikomos ne tik Viduržemio jūrai, bet visam VJBŽK susitarimo rajonui. Todėl tas nuostatas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir įtraukti į šį reglamentą.

| (9) | VJBŽK rekomendacijose dėl teritorijų valdymo priemonių nustatytas terminas „ribojamos žvejybos rajonai“ iš esmės atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“. |
| --- | --- |

(9)

VJBŽK rekomendacijose dėl teritorijų valdymo priemonių nustatytas terminas „ribojamos žvejybos rajonai“ iš esmės atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“.

| (10) | 2009 m. kovo 23–27 d. vykusiame metiniame susitikime VJBŽK, remdamasi Mokslo patariamojo komiteto (MPK) mokslinėmis rekomendacijomis, priėmė rekomendaciją dėl ribojamos žvejybos rajono nustatymo Liono įlankoje; ši rekomendacija pateikta 11-osios sesijos ataskaitoje (Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) ataskaita Nr. 890). Šią priemonę tikslinga įgyvendinti taikant pastangų valdymo sistemą. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. kovo 23–27 d. vykusiame metiniame susitikime VJBŽK, remdamasi Mokslo patariamojo komiteto (MPK) mokslinėmis rekomendacijomis, priėmė rekomendaciją dėl ribojamos žvejybos rajono nustatymo Liono įlankoje; ši rekomendacija pateikta 11-osios sesijos ataskaitoje (Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) ataskaita Nr. 890). Šią priemonę tikslinga įgyvendinti taikant pastangų valdymo sistemą.

| (11) | Kai kurių žvejybos įrankių selektyvumas Viduržemio jūros mišriojoje žuvininkystėje negali viršyti tam tikro lygio; kartu su žvejybos pastangų kontrole ir apribojimais žvejybos įrankių selektyvumas yra labai svarbus ribojant žvejybos pastangas rajonuose, kuriuose svarbių išteklių suaugusios žuvys telkiasi, kad reprodukcijos sumažėjimo pavojus būtų mažesnis, ir taip sudarant galimybes juos tausiai naudoti. Todėl rekomenduotina pirmiausia apriboti MPK apsvarstytame rajone taikomas žvejybos pastangas iki ankstesnio lygio ir neleisti to lygio didinti. |
| --- | --- |

(11)

Kai kurių žvejybos įrankių selektyvumas Viduržemio jūros mišriojoje žuvininkystėje negali viršyti tam tikro lygio; kartu su žvejybos pastangų kontrole ir apribojimais žvejybos įrankių selektyvumas yra labai svarbus ribojant žvejybos pastangas rajonuose, kuriuose svarbių išteklių suaugusios žuvys telkiasi, kad reprodukcijos sumažėjimo pavojus būtų mažesnis, ir taip sudarant galimybes juos tausiai naudoti. Todėl rekomenduotina pirmiausia apriboti MPK apsvarstytame rajone taikomas žvejybos pastangas iki ankstesnio lygio ir neleisti to lygio didinti.

| (12) | Rekomendacijos, kuriomis grindžiamos valdymo priemonės, turėtų būti grindžiamos moksliniu atitinkamų duomenų apie laivyno pajėgumus ir veiklą, naudojamų išteklių biologinę būklę ir socialinę bei ekonominę žvejybos sektoriaus būklę panaudojimu; šie duomenys turi būti renkami ir pateikiami laiku, kad VJBŽK pagalbinės įstaigos galėtų rengti rekomendacijas. |
| --- | --- |

(12)

Rekomendacijos, kuriomis grindžiamos valdymo priemonės, turėtų būti grindžiamos moksliniu atitinkamų duomenų apie laivyno pajėgumus ir veiklą, naudojamų išteklių biologinę būklę ir socialinę bei ekonominę žvejybos sektoriaus būklę panaudojimu; šie duomenys turi būti renkami ir pateikiami laiku, kad VJBŽK pagalbinės įstaigos galėtų rengti rekomendacijas.

| (13) | 2008 m. metiniame susitikime VJBŽK priėmė rekomendaciją dėl uosto valstybių priemonių, skirtų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba VJBŽK susitarimo rajone, regioninės schemos. Nors 2008 m. rugsėjo 29 d.
  Tarybos
  reglamentas
  (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

   (6), apskritai apima šios rekomendacijos turinį ir
  taikomas nuo
  2010 m. sausio 1 d., yra aspektų, kuriuos reikėtų nurodyti šiame reglamente, tokių kaip patikrinimų uostuose dažnumas, apimtis ir tvarka, kad priemonę būtų galima pritaikyti prie VJBŽK susitarimo rajono ypatumų. [11 pakeitimas] |
| --- | --- |

(13)

2008 m. metiniame susitikime VJBŽK priėmė rekomendaciją dėl uosto valstybių priemonių, skirtų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba VJBŽK susitarimo rajone, regioninės schemos. Nors 2008 m. rugsėjo 29 d.
  Tarybos
  reglamentas
  (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

   (6), apskritai apima šios rekomendacijos turinį ir
  taikomas nuo
  2010 m. sausio 1 d., yra aspektų, kuriuos reikėtų nurodyti šiame reglamente, tokių kaip patikrinimų uostuose dažnumas, apimtis ir tvarka, kad priemonę būtų galima pritaikyti prie VJBŽK susitarimo rajono ypatumų. [11 pakeitimas]

| (14) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai
  turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais, kurie neturėtų pažeisti šio reglamento nuostatų dėl deleguotų aktų, ir kurie neturėtų būti taikomi šio reglamento nuostatoms dėl uosto valstybės taikomų priemonių ir uosto valstybės tikrinimo procedūros, turėtų būti naudojamasi
  laikantis
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
  Tarybos
  reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
  Komisijos naudojimosi ▐ įgyvendinimo įgaliojimais
  kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai
   (7). [47 pakeitimas] |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai
  turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais, kurie neturėtų pažeisti šio reglamento nuostatų dėl deleguotų aktų, ir kurie neturėtų būti taikomi šio reglamento nuostatoms dėl uosto valstybės taikomų priemonių ir uosto valstybės tikrinimo procedūros, turėtų būti naudojamasi
  laikantis
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
  Tarybos
  reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
  Komisijos naudojimosi ▐ įgyvendinimo įgaliojimais
  kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai
   (7). [47 pakeitimas]

| (15) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl VJBŽK išsaugojimo ir kontrolės arba vykdymo užtikrinimo priemonių (kurios įeina į šio reglamento nuostatas, kurios aiškiai apibrėžtos kaip neesminės, ir tampa privalomos Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms pagal VJBŽK susitarimo nuostatas, kurios jau perkeltos į Sąjungos teisę, būsimų pakeitimų įtraukimo į Sąjungos teisę. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu, [13 pakeitimas] |
| --- | --- |

(15)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl VJBŽK išsaugojimo ir kontrolės arba vykdymo užtikrinimo priemonių (kurios įeina į šio reglamento nuostatas, kurios aiškiai apibrėžtos kaip neesminės, ir tampa privalomos Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms pagal VJBŽK susitarimo nuostatas, kurios jau perkeltos į Sąjungos teisę, būsimų pakeitimų įtraukimo į Sąjungos teisę. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu, [13 pakeitimas]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusių išsaugojimo, valdymo, naudojimo, stebėsenos, pardavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias nustatė Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisija (toliau – VJBŽK), taikymo
  Sąjungoje
  taisyklės. [14 pakeitimas]

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas visai komercinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, kurią VJBŽK susitarimo rajone vykdo
  ES
  žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai. [15 pakeitimas]

Jis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1967/2006.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, šio reglamento nuostatos netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei prižiūrint valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetą apie visą žuvų, sužvejotų vykdant tokias žvejybos operacijas, kiekį.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Be 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (8) 3 straipsnyje nustatytų sąvokų apibrėžčių ir Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje nustatytų sąvokų apibrėžčių, šiame reglamente taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:

a)   VJBŽK susitarimo rajonas– Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta Sprendimo 98/416/EB II priede;

b)   žvejybos pastanga– žvejybos laivo pajėgumo, išreikšto kW ir GT, ir dienų jūroje sandauga;

c)   diena jūroje– kalendorinė diena, kurią laivas nebūna uoste, neatsižvelgiant į laiką, kurį tą dieną tas laivas yra rajone.

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

TECHNINĖS PRIEMONĖS

I   skyrius

Ribojamos žvejybos rajonai

I   skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonas Liono įlankoje

4 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajono nustatymas

Ribojamos žvejybos rajonas nustatomas rytinėje Liono įlankos dalyje, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

| — | 42°40′ šiaurės platumos, 4°20′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

42°40′ šiaurės platumos, 4°20′ rytų ilgumos;

| — | 42°40′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

42°40′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos;

| — | 43°00′ šiaurės platumos, 4°20′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

43°00′ šiaurės platumos, 4°20′ rytų ilgumos;

| — | 43°00′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

43°00′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos.

5 straipsnis

Žvejybos pastangos

Velkamuosius tinklus, dugnines bei įvairiagyles ūdas ir dugninius statomus tinklus naudojančių laivų priedugnio išteklių žuvų žvejybos pastangos 4 straipsnyje nurodytame ribojamos žvejybos rajone neviršija kiekvienos valstybės narės tame rajone 2008 m. taikytų žvejybos pastangų lygio.

6 straipsnis

Duomenys apie žvejybą

Valstybės narės ne vėliau kaip ... (9) Komisijai elektroniniu formatu pateikia su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie 2008 m. žvejojo 4 straipsnyje nurodytame rajone ir I priede apibrėžtame VJBŽK 7 geografiniame parajonyje, sąrašą. Sąraše nurodomi laivo pavadinimas, jo laivyno registro numeris, nurodytas 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (10) I priede, laikotarpis, kuriuo laivui buvo leista žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, ir dienų, kurias kiekvienas laivas 2008 m. praleido 7 geografiniame parajonyje, būtent 4 straipsnyje nurodytame rajone, skaičius. [16 pakeitimas]

7 straipsnis

Leidimą turintys laivai

1.   Laivams, kuriems leidžiama žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, jų valstybė narė pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų (11), išduoda specialųjį žvejybos leidimą.

2.   Žvejybos laivams, kurie iki 2008 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnyje nurodytame rajone nežvejojo, pradėti žvejoti tame rajone neleidžiama.

3.   Valstybės narės ne vėliau kaip
  ...

   (12) Komisijai perduoda 2008 m. gruodžio 31 d. galiojusius teisės aktus, susijusius su: [17 pakeitimas]

| a) | ilgiausiu per dieną laivui leidžiamu žvejybos veiklos laiku, |
| --- | --- |

a)

ilgiausiu per dieną laivui leidžiamu žvejybos veiklos laiku,

| b) | didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi ir |
| --- | --- |

b)

didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi ir

| c) | privalomu laiku, kuriuo jų žvejybos laivai turi išplaukti iš registracijos uosto ir grįžti į jį. |
| --- | --- |

c)

privalomu laiku, kuriuo jų žvejybos laivai turi išplaukti iš registracijos uosto ir grįžti į jį.

8 straipsnis

Pažeidžiamų buveinių apsauga

Valstybės narės užtikrina, kad 4 straipsnyje nurodytas rajonas būtų saugomas nuo bet kurios kitos žmonių veiklos, keliančios pavojų savybių, dėl kurių tas rajonas laikomas neršto plotu, išsaugojimui, poveikio.

9 straipsnis

Informacija

Kasmet iki sausio 31 d. valstybė narės Komisijai elektroniniu formatu pateikia 4 straipsnyje nurodytame rajone vykdytos žvejybos veiklos ataskaitą.

II   skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonai, kuriuose siekiama apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines

10 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonų nustatymas

Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais šiuose rajonuose:

| a) | ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Lophelia koralų rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 39° 27,72′ šiaurės platumos, 18° 10,74′ rytų ilgumos; |
| --- | --- | --- |

a)

ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Lophelia koralų rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

39° 27,72′ šiaurės platumos, 18° 10,74′ rytų ilgumos;

| — | 39° 27,80′ šiaurės platumos, 18° 26,68′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

39° 27,80′ šiaurės platumos, 18° 26,68′ rytų ilgumos;

| — | 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 32,58′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 32,58′ rytų ilgumos;

| — | 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 04,28′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 04,28′ rytų ilgumos;

| b) | ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 31° 30,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- | --- |

b)

ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

31° 30,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos;

| — | 31° 30,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

31° 30,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos;

| — | 32° 00,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos;

| — | 32° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos;

| c) | ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Eratosthenes povandeninis kalnas“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:






  — | 33° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- | --- |

c)

ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Eratosthenes povandeninis kalnas“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

—

33° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos;

| — | 33° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

33° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos;

| — | 34° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos; |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos;

| — | 34° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos. |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos.

11 straipsnis

Pažeidžiamų buveinių apsauga

Valstybės narės užtikrina
  , kad jų kompetentingos institucijos būtų raginamos apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines
  10 straipsnyje nurodytuose rajonuose ▐, ypač ▐ nuo visos kitos veiklos ▐, keliančios pavojų šioms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio. [18 pakeitimas]

II   skyrius

Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas

12 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

1.   Žvejoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama kasmet nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 14 d.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali perkelti dienas, kurių jos laivai neišnaudojo žvejybai, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Tuo atveju iki metų pabaigos valstybės narės Komisijai pateikia prašymą perkelti tam tikrą dienų skaičių.

3.   1 ir 2 dalys taip pat taikomos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.

4.   2 dalyje nurodytame prašyme pateikiama ši informacija:

| a) | ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją; |
| --- | --- |

a)

ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;

| b) | laivo pavadinimas ir jo
  ES
  laivyno registro numeris. [19 pakeitimas] |
| --- | --- |

b)

laivo pavadinimas ir jo
  ES
  laivyno registro numeris. [19 pakeitimas]

5.   Komisija sprendimą dėl 2 dalyje nurodyto prašymo priima per 6 savaites nuo prašymo gavimo dienos ir raštu informuoja valstybę narę.

6.   Komisija apie sprendimus, priimtus pagal 5 dalį, praneša VJBŽK vykdomajam sekretoriui. Kasmet iki lapkričio 1 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia praėjusiais metais neišnaudotų dienų perkėlimo, nurodyto 2 dalyje, ataskaitą.

13 straipsnis

Specialusis žvejybos leidimas

Žvejybos laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1627/94 išduodamas specialusis žvejybos leidimas, ir jie įtraukiami į sąrašą, kuriame nurodomi laivo pavadinimas ir jo
  ES
  laivyno registro numeris ir kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1627/94 1 straipsnio 2 dalį, reikalaujama, kad laivai, kurių bendras ilgis mažesnis nei 10 metrų, turėtų specialųjį žvejybos leidimą. [20 pakeitimas]

Šis reikalavimas taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.

14 straipsnis

Duomenų rinkimas

Nepažeisdamos 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (13), valstybės narės sukuria tinkamą duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas rinkimo ir apdorojimo sistemą.

Valstybės narės kasmet iki sausio 15 d. Komisijai praneša tame rajone žvejojančių laivų skaičių, visą praėjusiais metais su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kiekviename geografiniame VJBŽK susitarimo rajono parajonyje, kaip nurodyta I priede, iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.

Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją VJBŽK vykdomajam sekretoriui.

III   skyrius

Žvejybos įrankiai <BR> ▐ <BR>[21, 22, 23, 24 ir 25 pakeitimai]

15 straipsnis

Mažiausias Juodojoje jūroje naudojamo tinklinio audeklo akių dydis

1.   Mažiausias priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų tinklinio audeklo akių dydis yra 40 mm; tinklo, kurio akių dydis yra mažesnis nei 40 mm, dalys nenaudojamos ir laive nelaikomos.

2.   1 dalyje nurodyti tinklai iki 2012 m. sausio 31 d. pakeičiami kvadrato formos akių tinklais, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklais, kurių patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.

3.   Valstybės narės, kurių žvejybos laivai dugniniais tralais Juodojoje jūroje žvejoja priedugnio išteklių žuvis, iki
  2011 m.
  spalio 1 d., o paskui kas 6 mėnesius Komisijai pateikia žvejybos laivų sąrašą ir nurodo tokių laivų procentinę dalį, palyginti su visu nacionaliniu priedugnio išteklius dugniniais tralais žvejojančiu laivynu, kuris naudoja kvadrato formos akių tinklus, kurių tralo maišo akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm, arba rombo formos akių tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 50 mm. [26 pakeitimas]

4.   Komisija 2 dalyje nurodytą informaciją persiunčia VJBŽK vykdomajam sekretoriui.

16 straipsnis

Žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais

Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 m gylyje.

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

KONTROLĖS PRIEMONĖS

I   skyrius

Laivų registras

17 straipsnis

Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registras

1.   Iki
  kiekvienų metų
  gruodžio 1 d. visos valstybės narės, naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, atsiunčia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išduodamos žvejybos leidimą, leido žvejoti VJBŽK susitarimo rajone, atnaujintą sąrašą. [27 pakeitimas]

2.   1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:

| a) | laivo
  ES
  laivyno registro (BLR) numeris ir Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas išorinis žymuo; [28 pakeitimas] |
| --- | --- |

a)

laivo
  ES
  laivyno registro (BLR) numeris ir Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas išorinis žymuo; [28 pakeitimas]

| b) | laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis; |
| --- | --- |

b)

laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis;

| c) | naudojami žvejybos įrankiai. |
| --- | --- |

c)

naudojami žvejybos įrankiai.

3.   Komisija atnaujintą sąrašą iki
  kiekvienų metų
  sausio 1 d. atsiunčia VJBŽK Vykdomajam sekretoriui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į VJBŽK sudaromą laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti VJBŽK susitarimo rajone, registrą (VJBŽK registras). [29 pakeitimas]

4.   Apie visus 1 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimus, kuriuos reikia padaryti, pranešama Komisijai, kad ši, likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki laivo žvejybos veiklos VJBŽK susitarimo rajone pradžios, tokia pat tvarka juos perduotų VJBŽK Vykdomajam sekretoriui.

5.   Į 1 dalyje nurodytą sąrašą neįtraukti
  ES
  žvejybos laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, VJBŽK susitarimo rajone negali žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti bet kokio tipo žuvų ar kiautuotųjų vėžiagyvių. [30 pakeitimas]

6.   Valstybės narės imasi priemonių, reikiamų užtikrinti, kad:

| a) | valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą VJBŽK susitarimo rajone būtų galima tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą VJBŽK susitarimo rajone būtų galima tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą;

| b) | žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie VJBŽK susitarimo rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą (NNN) žvejybą, išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję; |
| --- | --- |

b)

žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie VJBŽK susitarimo rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą (NNN) žvejybą, išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję;

| c) | pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į VJBŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje VJBŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems; |
| --- | --- |

c)

pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į VJBŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje VJBŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems;

| d) | pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys; |
| --- | --- |

d)

pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys;

| e) | jų laivai taikytų visas atitinkamas VJBŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

e)

jų laivai taikytų visas atitinkamas VJBŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones.

7.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų į VJBŽK registrą neįtrauktiems laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti VJBŽK susitarimo rajone sužvejotas žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius.

8.   Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, iš kurios matyti, kad esama rimtų priežasčių įtarti, jog į VJBŽK registrą neįtraukti laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoja arba perkrauna žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius VJBŽK susitarimo rajone.

II   skyrius

Uosto valstybės taikomos priemonės

18 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas trečiųjų valstybių žvejybos laivams.

19 straipsnis

Išankstinis pranešimas

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnio 1 dalies ▐, išankstinio pranešimo perdavimo laikotarpis yra ne mažiau kaip 72 valandos iki numatomo atvykimo į uostą. [33 pakeitimas]

20 straipsnis

Patikrinimai uostuose

1.   Neatsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kasmet patikrina ne mažiau kaip 15 % žuvų iškrovimo ir perkrovimo operacijų.

2.   Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 2 dalį, į valstybių narių uostus be išankstinio leidimo įplaukę laivai tikrinami visais atvejais.

21 straipsnis

Tikrinimo tvarka

Atliekant patikrinimus uostuose, be Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomi šio reglamento II priede nustatyti reikalavimai.

22 straipsnis

Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu

1.   Valstybės narės trečiosios valstybės laivui neleidžia naudotis jų uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti VJBŽK susitarimo rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jam leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, inter alia, degalų ir atsargų papildymo paslaugas, išskyrus Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 18 straipsnyje apibrėžtus force majeure arba nelaimės atvejus, kai leidžiama pasinaudoti tik tomis paslaugomis, kurios būtinos tai padėčiai ištaisyti, jei:

| a) | laivas neatitinka šio reglamento reikalavimų
  arba [35 pakeitimas] |
| --- | --- |

a)

laivas neatitinka šio reglamento reikalavimų
  arba [35 pakeitimas]

| b) | laivas įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arba |
| --- | --- |

b)

laivas įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arba

| c) | laivas neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą VJBŽK susitarimo rajone. |
| --- | --- |

c)

laivas neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą VJBŽK susitarimo rajone.

2.   1 dalis taikoma kartu su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 2 dalies ir 37 straipsnio 5 bei 6 dalių nuostatomis dėl atsisakymo suteikti leidimą naudotis uostu.

3.   Jei valstybė narė atsisakė suteikti leidimą naudotis jos uostais pagal 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama apie tai praneša laivo kapitonui, vėliavos valstybei, Komisijai ir VJBŽK vykdomajam sekretoriui.

4.   Jei 1 ir 2 straipsniuose nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tai praneša visiems asmenims, kuriems pagal 3 dalį buvo išsiųstas pranešimas apie sprendimą nesuteikti leidimo.

IV   ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS, INFORMAVIMAS IR DUOMENŲ TEIKIMAS

23 straipsnis

Bendradarbiavimas ir informavimas

1.   Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija su VJBŽK vykdomuoju sekretoriumi, visų pirma:

| a) | prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įvesta į tas duomenų bazes; |
| --- | --- |

a)

prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įvesta į tas duomenų bazes;

| b) | prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas. |
| --- | --- |

b)

prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad naudodamiesi savo nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis jos ir VJBŽK sekretoriatas galėtų tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie III antraštinėje dalyje nurodytus uosto valstybės atliekamus patikrinimus, deramai atsižvelgdami į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.

3.   Valstybės narės imasi priemonių, kad galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija su atitinkamomis nacionalinėmis agentūromis ir derinti tokių agentūrų veiklą įgyvendinant priemones pagal
  III antraštinės dalies II skyrių
  . [36 pakeitimas]

4.   Kad būtų įgyvendinti šio reglamento tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris nedelsiant elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, VJBŽK vykdomajam sekretoriui ir VJBŽK susitariančiosioms šalims.

24 straipsnis

Statistinių lentelių teikimas

1.   Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės VJBŽK vykdomajam sekretoriui pateikia III priede nustatytos VJBŽK statistinės lentelės 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.

▐ [37 pakeitimas]

2.   1.3 ir 1.5 užduočių duomenys pirmą kartą teikiami iki 2011 m. vasario 1 d.

3.   1 dalyje nurodytus duomenis valstybės narės teikia naudodamosi VJBŽK duomenų įvedimo sistema ar kuriuo nors kitu tinkamu VJBŽK sekretoriato nustatytu duomenų teikimo standartu ir protokolu, kuriuos galima rasti interneto tinklalapyje http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

4.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kokie duomenys pateikti remiantis šiuo straipsniu.

V   ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Įgyvendinimo aktai [48 pakeitimas]

Siekdama užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus. Šie įgyvendinimo aktai, kurie nepažeidžia šio reglamento 27 straipsnio ir kurie netaikomi šio
  reglamento nuostatoms
  dėl II skyriuje nustatytų uosto valstybės taikomų priemonių ir II priede nustatytos uosto valstybės tikrinimo procedūros, priimami pagal
  26 straipsnio 2 dalyje
  nurodytą tikrinimo procedūrą
  . [49 pakeitimas]

26 straipsnis

Komiteto procedūra [50 pakeitimas]

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros ▐ komitetas
  , įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį
  .
  Šis komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011. [51 pakeitimas]

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. [39 pakeitimas]

▐ [40 pakeitimas]

27 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Jei reikia, siekiant į Sąjungos teisę perkelti esamų sistemos, kuri tapo privaloma Sąjungai, Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus pagal 28 straipsnį ir 29 bei 30 straipsniuose nustatytomis sąlygomis, gali iš dalies pakeisti šio reglamento nuostatas dėl:

| — | ribojamos žvejybos rajono Liono įlankoje
  ,
  kaip nustatyta 4, 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

ribojamos žvejybos rajono Liono įlankoje
  ,
  kaip nustatyta 4, 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsniuose;

| — | ribojamos žvejybos rajonų, siekiant apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines, kaip nurodyta II antraštinės dalies I skyriaus II skirsnio 10 ir 11 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

ribojamos žvejybos rajonų, siekiant apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines, kaip nurodyta II antraštinės dalies I skyriaus II skirsnio 10 ir 11 straipsniuose;

| — | didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymo, kaip nustatyta II antraštinės dalies II skyriaus 12, 13 ir 14 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymo, kaip nustatyta II antraštinės dalies II skyriaus 12, 13 ir 14 straipsniuose;

| — | 15 straipsnio 4 dalyje numatyto informacijos teikimo VJBŽK vykdomajam sekretoriui; |
| --- | --- |

—

15 straipsnio 4 dalyje numatyto informacijos teikimo VJBŽK vykdomajam sekretoriui;

| — | 17 straipsnyje numatyto laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registro; |
| --- | --- |

—

17 straipsnyje numatyto laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registro;

| — | 23 ir 24 straipsniuose numatyto bendradarbiavimo, informavimo ir duomenų tiekimo; |
| --- | --- |

—

23 ir 24 straipsniuose numatyto bendradarbiavimo, informavimo ir duomenų tiekimo;

| — | I priede nustatytų VJBŽK geografinių parajonių lentelių, žemėlapių ir geografinių koordinačių; |
| --- | --- |

—

I priede nustatytų VJBŽK geografinių parajonių lentelių, žemėlapių ir geografinių koordinačių;

| — | III priede nustatytos VJBŽK statistinės lentelės. |
| --- | --- |

—

III priede nustatytos VJBŽK statistinės lentelės.

[41 pakeitimas]

28 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 27 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus trejų metų laikotarpiui nuo ... (14). Komisija pateikia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 29 straipsnį.

2.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 29 ir 30 straipsniuose nustatytų sąlygų.

[42 pakeitimas]

29 straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 27 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų delegavimo atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

[43 pakeitimas]

30 straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

2.
     
  Jeigu praėjus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba per 1 dalyje nurodytą laikotarpį pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto priežastis.

[44 pakeitimas]

31 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:

| a) | 4 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

a)

4 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| b) | 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų akių dydis turi būti bent jau toks:










  a) | kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, ar |
| --- | --- | --- |

b)

9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų akių dydis turi būti bent jau toks:

a)

kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, ar

| b) | laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus a punkte nurodyto tinklo selektyvumui arba didesnis. |
| --- | --- |

b)

laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus a punkte nurodyto tinklo selektyvumui arba didesnis.

Žvejybos laivams leidžiama naudoti ir laikyti laive tik dviejų tipų tinklus.

Iki 2012 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios dalies įgyvendinimą ir, remdamasi šia ataskaita bei valstybių narių iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikta informacija, siūlo atitinkamus reikiamus pakeitimus“.

| c) | 24 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

24 straipsnis išbraukiamas;

| d) | 27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

d)

27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos.

▐ [46 pakeitimas]

32 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 354, 2010 12 28, p. 71.

1

(2)  2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 190, 1998 7 4, p. 34.

3

(4)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009 28–31 straipsniai, (EB) Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008 29–31 straipsniai, Tarybos reglamento (EB) Nr. 41/2007 26–27 straipsniai, Tarybos reglamento (EB) Nr. 51/2006 III priedas.

4

(5)  OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

5

(6)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

6

(7)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

7

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(8)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

8

(9)  
  20 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

9

20 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(10)  OL L 5, 2004 1 9, p. 25.

10

(11)  OL L 171, 1994 7 6, p. 7.

11

(12)  
  20 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

12

20 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(13)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

13

(14)  
  Šio reglamento įsigaliojimo diena
  .

14

Šio reglamento įsigaliojimo diena

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisI PRIEDAS

A)   VJBŽK geografinių parajonių (GP) lentelė

| MŽŪO PARAJONIS | MŽŪO STATISTINIAI KVADRATAI | GP |
| --- | --- | --- |
| VAKARINIS | 1.1 | BALEARŲ salos | 1 | Šiaurinė Alboros jūros dalis |
| 2 | Alboros sala |
| 3 | Pietinė Alboros jūros dalis |
| 4 | Alžyras |
| 5 | Balearų salos |
| 6 | Šiaurinė Ispanijos dalis |
| 11.1 | Sardinija (vakarinė dalis) |
| 1.2 | LIONO ĮLANKA | 7 | Liono įlanka |
| 1.3 | SARDINIJA | 8 | Korsikos sala |
| 9 | Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis |
| 10 | Pietinė Tirėnų jūros dalis |
| 11.2 | Sardinija (rytinė dalis) |
| 12 | Šiaurinė Tuniso dalis |
| VIDURINIS | 2.1 | ADRIJOS JŪRA | 17 | Šiaurinė Adrijos jūros dalis |
| 18 | Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |
| 2.2 | JONIJOS JŪRA | 13 | Hamameto įlanka |
| 14 | Gabės įlanka |
| 15 | Malta |
| 16 | Pietinė Sicilijos dalis |
| 18 | Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |
| 19 | Vakarinė Jonijos jūros dalis |
| 20 | Rytinė Jonijos jūros dalis |
| 21 | Pietinė Jonijos jūros dalis |
| RYTINIS | 3.1 | EGĖJO JŪRA | 22 | Egėjo jūra |
| 23 | Kretos sala |
| 3.2 | LEVANTAS | 24 | Šiaurinė Levanto dalis |
| 25 | Kipras |
| 26 | Pietinė Levanto dalis |
| 27 | Levantas |
| JUODOJI JŪRA | 4.1 | MARMURO JŪRA | 28 | Marmuro jūra |
| 4.2 | JUODOJI JŪRA | 29 | Juodoji jūra |
| 4.3 | AZOVO JŪRA | 30 | Azovo jūra |

MŽŪO PARAJONIS

MŽŪO STATISTINIAI KVADRATAI

GP

VAKARINIS

1.1

BALEARŲ salos

1

Šiaurinė Alboros jūros dalis

2

Alboros sala

3

Pietinė Alboros jūros dalis

4

Alžyras

5

Balearų salos

6

Šiaurinė Ispanijos dalis

11.1

Sardinija (vakarinė dalis)

1.2

LIONO ĮLANKA

7

Liono įlanka

1.3

SARDINIJA

8

Korsikos sala

9

Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis

10

Pietinė Tirėnų jūros dalis

11.2

Sardinija (rytinė dalis)

12

Šiaurinė Tuniso dalis

VIDURINIS

2.1

ADRIJOS JŪRA

17

Šiaurinė Adrijos jūros dalis

18

Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis)

2.2

JONIJOS JŪRA

13

Hamameto įlanka

14

Gabės įlanka

15

Malta

16

Pietinė Sicilijos dalis

18

Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis)

19

Vakarinė Jonijos jūros dalis

20

Rytinė Jonijos jūros dalis

21

Pietinė Jonijos jūros dalis

RYTINIS

3.1

EGĖJO JŪRA

22

Egėjo jūra

23

Kretos sala

3.2

LEVANTAS

24

Šiaurinė Levanto dalis

25

Kipras

26

Pietinė Levanto dalis

27

Levantas

JUODOJI JŪRA

4.1

MARMURO JŪRA

28

Marmuro jūra

4.2

JUODOJI JŪRA

29

Juodoji jūra

4.3

AZOVO JŪRA

30

Azovo jūra

B)   VJBŽK GP žemėlapis (VJBŽK, 2009 m.)

Image

C)   VJBŽK GP geografinės koordinatės (VJBŽK, 2009 m.)

| GP | RIBOS |
| --- | --- |
| 1 | Pakrantės linija
  36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos
  37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos |
| 2 | 36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos
  35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos |
| 3 | Pakrantės linija
  36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos
  35° 49′ šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos
  35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 1° 13′ vakarų ilgumos
  Maroko ir Alžyro siena |
| 4 | Pakrantės linija
  36° šiaurės platumos, 2° 13′ vakarų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 8° 35′ rytų ilgumos
  Alžyro ir Tuniso siena
  Maroko ir Alžyro siena |
| 5 | 38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos
  40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos
  40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos
  40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos |
| 6 | Pakrantės linija
  37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos
  39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos
  40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos
  40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos
  40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos
  40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos
  41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos
  42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos |
| 7 | Pakrantės linija
  42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos
  41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos
  Prancūzijos ir Italijos siena |
| 8 | 43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos
  43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos
  41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos |
| 9 | Pakrantės linija
  Prancūzijos ir Italijos siena
  43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos
  43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos |
| 10 | Pakrantės linija (įskaitant šiaurinę Sicilijos dalį)
  41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos |
| 11 | 41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos
  41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos |
| 12 | Pakrantės linija
  Alžyro ir Tuniso siena
  38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos
  38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos
  38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos |
| 13 | Pakrantės linija
  37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos |
| 14 | Pakrantės linija
  35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  Tuniso ir Libijos siena |
| 15 | 36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos |
| 16 | Pakrantės linija
  38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos
  38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos |
| 17 | Pakrantės linija
  41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos
  Kroatijos ir Juodkalnijos siena |
| 18 | Pakrantės linija (abi pusės)
  41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos
  40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos
  Kroatijos ir Juodkalnijos siena
  Albanijos ir Graikijos siena |
| 19 | Pakrantės linija (įskaitant rytinę Sicilijos dalį)
  40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos
  37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos
  39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos |
| 20 | Pakrantės linija
  Albanijos ir Graikijos siena
  39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos |
| 21 | Pakrantės linija
  Tuniso ir Libijos siena
  35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos
  35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos
  Libijos ir Egipto siena |
| 22 | Pakrantės linija
  36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos
  36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos |
| 23 | 36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos
  36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos |
| 24 | Pakrantės linija
  36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos
  35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos
  35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos
  Turkijos ir Sirijos siena |
| 25 | 35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos
  35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos |
| 26 | Pakrantės linija
  Libijos ir Egipto siena
  34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos
  Egipto ir Gazos Ruožo siena |
| 27 | Pakrantės linija
  Egipto ir Gazos Ruožo siena
  34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos
  34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos
  35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos
  Turkijos ir Sirijos siena |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GP

RIBOS

1

Pakrantės linija

36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

2

36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

3

Pakrantės linija

36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos

35° 49′ šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos

35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 1° 13′ vakarų ilgumos

Maroko ir Alžyro siena

4

Pakrantės linija

36° šiaurės platumos, 2° 13′ vakarų ilgumos

36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 8° 35′ rytų ilgumos

Alžyro ir Tuniso siena

Maroko ir Alžyro siena

5

38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos

40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos

40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos

40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

6

Pakrantės linija

37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos

37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos

39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos

40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos

40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos

40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos

40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos

7

Pakrantės linija

42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos

41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos

Prancūzijos ir Italijos siena

8

43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos

43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos

41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos

9

Pakrantės linija

Prancūzijos ir Italijos siena

43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos

43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos

10

Pakrantės linija (įskaitant šiaurinę Sicilijos dalį)

41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos

11

41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos

12

Pakrantės linija

Alžyro ir Tuniso siena

38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos

38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos

38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos

13

Pakrantės linija

37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

14

Pakrantės linija

35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

Tuniso ir Libijos siena

15

36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

16

Pakrantės linija

38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos

38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

17

Pakrantės linija

41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos

Kroatijos ir Juodkalnijos siena

18

Pakrantės linija (abi pusės)

41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos

40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos

Kroatijos ir Juodkalnijos siena

Albanijos ir Graikijos siena

19

Pakrantės linija (įskaitant rytinę Sicilijos dalį)

40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos

37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos

39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos

20

Pakrantės linija

Albanijos ir Graikijos siena

39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

21

Pakrantės linija

Tuniso ir Libijos siena

35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos

35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos

Libijos ir Egipto siena

22

Pakrantės linija

36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos

36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos

23

36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos

24

Pakrantės linija

36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos

35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos

35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos

Turkijos ir Sirijos siena

25

35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos

35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos

26

Pakrantės linija

Libijos ir Egipto siena

34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos

Egipto ir Gazos Ruožo siena

27

Pakrantės linija

Egipto ir Gazos Ruožo siena

34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos

34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos

35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos

Turkijos ir Sirijos siena

28

29

30

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisII PRIEDAS

Uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūros

1)   Laivo atpažintis

Uosto inspektorius (-iai):

| a) | tikrina, ar laive esantys oficialūs dokumentai yra galiojantys, prireikus tinkamai susisiekdamas (-i) su laivų vėliavos valstybe arba tarptautiniais registrais; |
| --- | --- |

a)

tikrina, ar laive esantys oficialūs dokumentai yra galiojantys, prireikus tinkamai susisiekdamas (-i) su laivų vėliavos valstybe arba tarptautiniais registrais;

| b) | prireikus pasirūpina, kad dokumentai būtų oficialiai išversti; |
| --- | --- |

b)

prireikus pasirūpina, kad dokumentai būtų oficialiai išversti;

| c) | įsitikina, kad laivo pavadinimas, vėliava, išorinės atpažinties numeris bei žymenys (ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivo atpažinties numeris, jei jis yra) ir tarptautinis radijo šaukinys nurodyti teisingai; |
| --- | --- |

c)

įsitikina, kad laivo pavadinimas, vėliava, išorinės atpažinties numeris bei žymenys (ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivo atpažinties numeris, jei jis yra) ir tarptautinis radijo šaukinys nurodyti teisingai;

| d) | kuo išsamiau patikrina, ar laivas yra pakeitęs pavadinimą ir (arba) vėliavos valstybę, ir, jei pakeitęs, nurodo ankstesnį (-ius) pavadinimą (-us) ir ankstesnę (-es) vėliavos valstybę (-es); |
| --- | --- |

d)

kuo išsamiau patikrina, ar laivas yra pakeitęs pavadinimą ir (arba) vėliavos valstybę, ir, jei pakeitęs, nurodo ankstesnį (-ius) pavadinimą (-us) ir ankstesnę (-es) vėliavos valstybę (-es);

| e) | nurodo registracijos uostą, savininko (ir operatoriaus bei tikrojo savininko vardą, pavardę (pavadinimą), jei jis skiriasi nuo laivo savininko), laivo atstovo ir kapitono vardą, pavardę ir adresą, įskaitant unikalų bendrovės ir registruotojo savininko atpažinties numerį, jei jis yra; ir |
| --- | --- |

e)

nurodo registracijos uostą, savininko (ir operatoriaus bei tikrojo savininko vardą, pavardę (pavadinimą), jei jis skiriasi nuo laivo savininko), laivo atstovo ir kapitono vardą, pavardę ir adresą, įskaitant unikalų bendrovės ir registruotojo savininko atpažinties numerį, jei jis yra; ir

| f) | nurodo per ankstesnius penkerius metus buvusių laivo savininkų (jei jų buvo) vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus. |
| --- | --- |

f)

nurodo per ankstesnius penkerius metus buvusių laivo savininkų (jei jų buvo) vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus.

2)   Leidimas (-ai)

Uosto inspektorius (-iai) patikrina, ar leidime (-uose) žvejoti arba perkrauti žuvis ir žuvininkystės produktus nurodyta informacija atitinka pagal 1 dalį gautą informaciją ir patikrina leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį ir jo (jų) tinkamumą rajonams, žuvų rūšims ir žvejybos įrankiams.

3)   Kiti dokumentai

Uosto inspektorius (-iai) peržiūri visus susijusius dokumentus, įskaitant elektroniniu formatu parengtus dokumentus. Susijusiais dokumentais gali būti laikomi laivo žurnalai, visų pirma laivo žvejybos žurnalas, taip pat įgulos narių sąrašas, žuvų laikymo planai ir žuvų laikymo triumų brėžiniai arba aprašai, jei triumų yra. Tokius triumus arba vietas galima tikrinti siekiant nustatyti, ar jų dydis ir struktūra atitinka brėžiniuose arba aprašuose pateiktą informaciją ir ar žuvys laikomos pagal laikymo planus. Jei reikia, kitais dokumentais taip pat laikomi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos išduoti dokumentai apie sužvejotų žuvų kiekį ar parduotų žuvų kiekį.

4)   Žvejybos įrankiai

| a) | Uosto inspektorius (-iai) patikrina, ar laive esantys žvejybos įrankiai atitinka leidimo (-ų) reikalavimus. Šie įrankiai taip pat gali būti tikrinami siekiant užtikrinti, kad tokie požymiai kaip, inter alia, tinklinio audeklo akių dydis (ir galimi prietaisai), tinklų ilgis, kabliukų dydis, atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žvejybos įrankių atpažinties žymenys būtų tokie, kokius laivui leidžiama naudoti. |
| --- | --- |

a)

Uosto inspektorius (-iai) patikrina, ar laive esantys žvejybos įrankiai atitinka leidimo (-ų) reikalavimus. Šie įrankiai taip pat gali būti tikrinami siekiant užtikrinti, kad tokie požymiai kaip, inter alia, tinklinio audeklo akių dydis (ir galimi prietaisai), tinklų ilgis, kabliukų dydis, atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žvejybos įrankių atpažinties žymenys būtų tokie, kokius laivui leidžiama naudoti.

| b) | Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali apieškoti laivą, norėdamas (-i) sužinoti, ar laive nėra žvejybos įrankių, laikomų nepastebimoje vietoje, ir ar jame nėra neteisėtai laikomų žvejybos įrankių. |
| --- | --- |

b)

Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali apieškoti laivą, norėdamas (-i) sužinoti, ar laive nėra žvejybos įrankių, laikomų nepastebimoje vietoje, ir ar jame nėra neteisėtai laikomų žvejybos įrankių.

5)   Žuvys ir žuvininkystės produktai

| a) | Uosto inspektorius (-iai) kuo išsamiau patikrina, ar laive laikomos žuvys ir žuvininkystės produktai įgyti laikantis galiojančiame (-iuose) leidime (-uose) išdėstytų reikalavimų. Atlikdamas (-ami) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) patikrina laivo žvejybos žurnalą, pateiktas ataskaitas, įskaitant per laivų stebėjimo sistemą (LSS) perduotas ataskaitas, jei tinka. |
| --- | --- |

a)

Uosto inspektorius (-iai) kuo išsamiau patikrina, ar laive laikomos žuvys ir žuvininkystės produktai įgyti laikantis galiojančiame (-iuose) leidime (-uose) išdėstytų reikalavimų. Atlikdamas (-ami) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) patikrina laivo žvejybos žurnalą, pateiktas ataskaitas, įskaitant per laivų stebėjimo sistemą (LSS) perduotas ataskaitas, jei tinka.

| b) | Kad uosto inspektorius (-iai) galėtų nustatyti, koks žuvų kiekis ir kokių rūšių žuvų yra laive, jis (jie) gali patikrinti, koks žuvų kiekis laikomas triume arba koks žuvų kiekis iškraunamas. Atlikdamas (-i) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) gali atidaryti kartonines dėžes, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti žuvis arba kartonines dėžes iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose vienodai laikomasi reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

Kad uosto inspektorius (-iai) galėtų nustatyti, koks žuvų kiekis ir kokių rūšių žuvų yra laive, jis (jie) gali patikrinti, koks žuvų kiekis laikomas triume arba koks žuvų kiekis iškraunamas. Atlikdamas (-i) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) gali atidaryti kartonines dėžes, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti žuvis arba kartonines dėžes iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose vienodai laikomasi reikalavimų.

| c) | Jei laivas iškrauna žuvis, uosto inspektorius (-iai) gali patikrinti, kokių rūšių žuvys ir koks žuvų kiekis iškraunami. Atliekant tokį patikrinimą gali būti tikrinamas produktų tipas, gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnalo duomenis) ir perskaičiavimo koeficientas, naudotas perskaičiuojant apdorotų žuvų svorį į žuvų gyvąjį svorį. Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali tikrinti bet kokį laive laikomų žuvų kiekį. |
| --- | --- |

c)

Jei laivas iškrauna žuvis, uosto inspektorius (-iai) gali patikrinti, kokių rūšių žuvys ir koks žuvų kiekis iškraunami. Atliekant tokį patikrinimą gali būti tikrinamas produktų tipas, gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnalo duomenis) ir perskaičiavimo koeficientas, naudotas perskaičiuojant apdorotų žuvų svorį į žuvų gyvąjį svorį. Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali tikrinti bet kokį laive laikomų žuvų kiekį.

| d) | Uosto inspektorius (-iai) gali tikrinti visą laive laikomų sužvejotų žuvų kiekį ir sudėtį, taip pat gali tikrinti pagal imčių metodą. |
| --- | --- |

d)

Uosto inspektorius (-iai) gali tikrinti visą laive laikomų sužvejotų žuvų kiekį ir sudėtį, taip pat gali tikrinti pagal imčių metodą.

6)   NNN žvejybos tikrinimas

Taikomas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnis.

7)   Ataskaita

Užbaigęs patikrinimą inspektorius parengia raštišką ataskaitą ir ją pasirašo, o jos kopiją pateikia laivo kapitonui.

8)   Uosto valstybės atliekamų patikrinimų išvados

Uosto valstybės atliekamų patikrinimų išvadose pateikiama bent jau ši informacija:

| 1. | Patikrinimo duomenys






  — | Patikrinimą atliekanti institucija (patikrinimą atliekančios institucijos arba tos institucijos paskirtos kitos įstaigos pavadinimas); |
| --- | --- | --- |

1.

Patikrinimo duomenys

—

Patikrinimą atliekanti institucija (patikrinimą atliekančios institucijos arba tos institucijos paskirtos kitos įstaigos pavadinimas);

| — | inspektoriaus vardas, pavardė; |
| --- | --- |

—

inspektoriaus vardas, pavardė;

| — | patikrinimo data ir laikas; |
| --- | --- |

—

patikrinimo data ir laikas;

| — | patikrinimo uostas (vieta, kurioje tikrinamas laivas) ir |
| --- | --- |

—

patikrinimo uostas (vieta, kurioje tikrinamas laivas) ir

| — | data (ataskaitos užbaigimo data). |
| --- | --- |

—

data (ataskaitos užbaigimo data).

| 2. | Laivo atpažintis






  — | Laivo pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Laivo atpažintis

—

Laivo pavadinimas;

| — | laivo tipas; |
| --- | --- |

—

laivo tipas;

| — | žvejybos įrankio tipas; |
| --- | --- |

—

žvejybos įrankio tipas;

| — | išorinės atpažinties numeris (ant laivo borto nurodytas numeris) ir TJO numeris (jei jis yra) arba kitas numeris, jei tinka; |
| --- | --- |

—

išorinės atpažinties numeris (ant laivo borto nurodytas numeris) ir TJO numeris (jei jis yra) arba kitas numeris, jei tinka;

| — | tarptautinis radijo šaukinys; |
| --- | --- |

—

tarptautinis radijo šaukinys;

| — | Mobiliosios jūrų tarnybos atpažinties (angl. MMS) numeris, jei toks numeris yra; |
| --- | --- |

—

Mobiliosios jūrų tarnybos atpažinties (angl. MMS) numeris, jei toks numeris yra;

| — | vėliavos valstybė (valstybė, kurioje laivas įregistruotas); |
| --- | --- |

—

vėliavos valstybė (valstybė, kurioje laivas įregistruotas);

| — | ankstesnis (-i) laivo pavadinimas (-ai) ir ankstesnė (-ės) vėliavos valstybė (-ės), jei tokių duomenų yra; |
| --- | --- |

—

ankstesnis (-i) laivo pavadinimas (-ai) ir ankstesnė (-ės) vėliavos valstybė (-ės), jei tokių duomenų yra;

| — | registracijos uostas (laivo registracijos uostas) ir ankstesni registracijos uostai; |
| --- | --- |

—

registracijos uostas (laivo registracijos uostas) ir ankstesni registracijos uostai;

| — | laivo savininkas (laivo savininko vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas); |
| --- | --- |

—

laivo savininkas (laivo savininko vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas);

| — | tikrasis laivo savininkas, jei skiriasi nuo laivo savininko (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas); |
| --- | --- |

—

tikrasis laivo savininkas, jei skiriasi nuo laivo savininko (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas);

| — | laivo operatorius, atsakingas už laivo naudojimą, jei tai ne laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas); |
| --- | --- |

—

laivo operatorius, atsakingas už laivo naudojimą, jei tai ne laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas);

| — | laivo atstovas (vardas, pavardė, adresas, telefonas); |
| --- | --- |

—

laivo atstovas (vardas, pavardė, adresas, telefonas);

| — | ankstesnio (-ių) laivo savininko (-ų), jei jis (jų) buvo, vardas (-ai), pavardė (-ės) (pavadinimas (-ai)) ir adresas (-ai); |
| --- | --- |

—

ankstesnio (-ių) laivo savininko (-ų), jei jis (jų) buvo, vardas (-ai), pavardė (-ės) (pavadinimas (-ai)) ir adresas (-ai);

| — | laivo kapitono ir žvejybos operacijų tvarkytojo vardas, pavardė, tautybė ir kvalifikacija jūrininkystės srityje; |
| --- | --- |

—

laivo kapitono ir žvejybos operacijų tvarkytojo vardas, pavardė, tautybė ir kvalifikacija jūrininkystės srityje;

| — | įgulos sąrašas. |
| --- | --- |

—

įgulos sąrašas.

| 3. | Žvejybos veiklos leidimai (licencijos ir (arba) leidimai)






  — | Laivo leidimas (-ai) žvejoti arba transportuoti žuvis ir žuvų produktus; |
| --- | --- | --- |

3.

Žvejybos veiklos leidimai (licencijos ir (arba) leidimai)

—

Laivo leidimas (-ai) žvejoti arba transportuoti žuvis ir žuvų produktus;

| — | leidimą (-us) išdavusi (-os) valstybė (-s); |
| --- | --- |

—

leidimą (-us) išdavusi (-os) valstybė (-s);

| — | leidimo (-ų) sąlygos, įskaitant rajonus ir galiojimo laikotarpį; |
| --- | --- |

—

leidimo (-ų) sąlygos, įskaitant rajonus ir galiojimo laikotarpį;

| — | susijusi regioninė žuvininkystės valdymo organizacija; |
| --- | --- |

—

susijusi regioninė žuvininkystės valdymo organizacija;

| — | leidime (-uose) nurodyti rajonai, taikymo sritis ir galiojimo laikotarpis; |
| --- | --- |

—

leidime (-uose) nurodyti rajonai, taikymo sritis ir galiojimo laikotarpis;

| — | išsami informacija apie skirtus kiekius – kvotas, žvejybos pastangas ar kt.; |
| --- | --- |

—

išsami informacija apie skirtus kiekius – kvotas, žvejybos pastangas ar kt.;

| — | leidime nurodytos žuvų rūšys, priegauda bei žvejybos įrankiai ir |
| --- | --- |

—

leidime nurodytos žuvų rūšys, priegauda bei žvejybos įrankiai ir

| — | įrašai ir dokumentai, susiję su žuvų perkrovimu (jei tinka). |
| --- | --- |

—

įrašai ir dokumentai, susiję su žuvų perkrovimu (jei tinka).

| 4. | Informacija apie reisą






  — | Esamo reiso pradžios data, laikas, zona ir vieta; |
| --- | --- | --- |

4.

Informacija apie reisą

—

Esamo reiso pradžios data, laikas, zona ir vieta;

| — | rajonai, kuriuose būta (įplaukimas į skirtingus rajonus ir išplaukimas iš jų); |
| --- | --- |

—

rajonai, kuriuose būta (įplaukimas į skirtingus rajonus ir išplaukimas iš jų);

| — | perkrovimo veikla jūroje (data, žuvų rūšys, vieta, perkrautų žuvų kiekis); |
| --- | --- |

—

perkrovimo veikla jūroje (data, žuvų rūšys, vieta, perkrautų žuvų kiekis);

| — | paskutinis uostas, kuriame būta, ir |
| --- | --- |

—

paskutinis uostas, kuriame būta, ir

| — | esamo reiso pabaigos data ir laikas; |
| --- | --- |

—

esamo reiso pabaigos data ir laikas;

| — | kitas uostas, į kurį ketinama įplaukti (jei tinka). |
| --- | --- |

—

kitas uostas, į kurį ketinama įplaukti (jei tinka).

| 5. | Sužvejotų žuvų kiekio patikrinimo išvados






  — | Žuvų iškrovimo operacijos pradžia ir pabaiga (laikas ir data); |
| --- | --- | --- |

5.

Sužvejotų žuvų kiekio patikrinimo išvados

—

Žuvų iškrovimo operacijos pradžia ir pabaiga (laikas ir data);

| — | žuvų rūšys; |
| --- | --- |

—

žuvų rūšys;

| — | produktų tipas; |
| --- | --- |

—

produktų tipas;

| — | gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnale pateiktus duomenis); |
| --- | --- |

—

gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnale pateiktus duomenis);

| — | taikytas perskaičiavimo koeficientas; |
| --- | --- |

—

taikytas perskaičiavimo koeficientas;

| — | apdorotų žuvų svoris (iškrautas kiekis pagal rūšis ir pateikimo būdą); |
| --- | --- |

—

apdorotų žuvų svoris (iškrautas kiekis pagal rūšis ir pateikimo būdą);

| — | gyvojo žuvų svorio ekvivalentas (iškrautas kiekis, nurodytas gyvojo svorio ekvivalentu, apskaičiuojamas produkto svorį padauginant iš perskaičiavimo koeficiento) ir |
| --- | --- |

—

gyvojo žuvų svorio ekvivalentas (iškrautas kiekis, nurodytas gyvojo svorio ekvivalentu, apskaičiuojamas produkto svorį padauginant iš perskaičiavimo koeficiento) ir

| — | numatyta patikrintų žuvų ir žuvininkystės produktų pristatymo vieta; |
| --- | --- |

—

numatyta patikrintų žuvų ir žuvininkystės produktų pristatymo vieta;

| — | laive laikomų žuvų (jei jų yra) kiekis ir rūšys. |
| --- | --- |

—

laive laikomų žuvų (jei jų yra) kiekis ir rūšys.

| 6. | Žvejybos įrankių patikrinimo išvados






  — | Išsami informacija apie žvejybos įrankių tipą. |
| --- | --- | --- |

6.

Žvejybos įrankių patikrinimo išvados

—

Išsami informacija apie žvejybos įrankių tipą.

| 7. | Išvados






  — | Patikrinimo išvados, įskaitant numanomus įvykdytus pažeidimus ir nuorodas į atitinkamas taisykles bei priemones. Tokie įrodymai pateikiami kartu su patikrinimo ataskaita. |
| --- | --- | --- |

7.

Išvados

—

Patikrinimo išvados, įskaitant numanomus įvykdytus pažeidimus ir nuorodas į atitinkamas taisykles bei priemones. Tokie įrodymai pateikiami kartu su patikrinimo ataskaita.

---

2011 m. kovo 8 d., antradienisIII PRIEDAS

A)   VJBŽK ir (arba) Mokslo patariamojo komiteto sudarytas laivyno suskirstymas į grupes

| Grupės | < 6 metrai | 6–12 metrų | 12–24 metrai | Daugiau kaip 24 metrai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Universalios paskirties maži laivai be variklio |

Grupės

< 6 metrai

6–12 metrų

12–24 metrai

Daugiau kaip 24 metrai

1.

Universalios paskirties maži laivai be variklio

A

| 2. | Universalios paskirties maži laivai su varikliu |
| --- | --- |

2.

Universalios paskirties maži laivai su varikliu

B

C

| 3. | Traleriai |
| --- | --- |

3.

Traleriai

D

E

F

| 4. | Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai |
| --- | --- |

4.

Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai

G

H

| 5. | Ūdomis žvejojantys laivai |
| --- | --- |

5.

Ūdomis žvejojantys laivai

I

| 6. | Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai |
| --- | --- |

6.

Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai

J

| 7. | Tunų žvejybos seineriai |
| --- | --- |

7.

Tunų žvejybos seineriai

K

| 8. | Dragomis žvejojantys laivai |
| --- | --- |

8.

Dragomis žvejojantys laivai

L

| 9. | Universalios paskirties laivai |
| --- | --- |

9.

Universalios paskirties laivai

M

A.

| A. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų, be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai, su varikliu. |
| C. | - | | - | visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms. |
| D. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
| E. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
| F. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
| G. | - | | - | kurių ilgis 6–12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais. |
| H. | - | | - | kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus. |
| I. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis. |
| J. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais. |
| K. | - | | - | visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku. |
| L. | - | | - | visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 m ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami dragomis. |
| M. | - | | - | kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms. |

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų, be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis).

B.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai, su varikliu.

C.

-

-

visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.

D.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

E.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

F.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

G.

-

-

kurių ilgis 6–12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais.

H.

-

-

kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus.

I.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis.

J.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais.

K.

-

-

visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku.

L.

-

-

visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 m ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami dragomis.

M.

-

-

kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.

| . | Visas skiltis galima naudoti duomenims rinkti. Laikoma, kad pirmiau pateiktos lentelės skiltims, kurios paliktos tuščios, priskirtinų laivų skaičius tikriausiai nedidelis. Tačiau prireikus rekomenduojama sujungti tuščiai skilčiai priskirtinus duomenis su tinkamiausiai gretimai mėlyna spalva pažymėtai skilčiai priskirtinais duomenimis. |
| --- | --- |

.

Visas skiltis galima naudoti duomenims rinkti. Laikoma, kad pirmiau pateiktos lentelės skiltims, kurios paliktos tuščios, priskirtinų laivų skaičius tikriausiai nedidelis. Tačiau prireikus rekomenduojama sujungti tuščiai skilčiai priskirtinus duomenis su tinkamiausiai gretimai mėlyna spalva pažymėtai skilčiai priskirtinais duomenimis.

B)   Žvejybos pastangų (1) apskaičiavimo lentelė

| Žvejybos įrankis | Skaičius ir matmenys | Pajėgumas | Veikla | Nominaliosios žvejybos pastangos (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dragos (moliuskams žvejoti) | Žiočių anga, žiočių plotis | GT | Žvejybos laikas | Dugno plotas, kuriame žvejota dragomis (3) |
| Tralas (įskaitant dragas, kuriomis žvejojamos plekšniažuvės) | Tralo tipas (pelaginis, dugninis)
  GT ir (arba) GTR
  Variklio galia
  Tinklinio audeklo akių dydis
  Tinklo dydis (žiočių plotis)
  Sūkių skaičius | GT | Žvejybos laikas | GT * dienos
  GT * valandos
  kW * dienos |
| Gaubiamasis tinklas | Tinklo ilgis ir plotis
  GT
  Apšvietimo galia
  Mažų laivų skaičius | GT
  Tinklo ilgis ir plotis | Paieškos laikas
  Tinklo statymas | GT * kiek kartų statyti tinklai (2)

  Tinklo ilgis *
  Kiek kartų statyti tinklai |
| Tinklai | Tinklo tipas (pvz., sieninis tinklas, žiauninis tinklas, t. t.)
  Tinklo ilgis (reglamentuojamas)
  GT
  Tinklo plotas
  Tinklinio audeklo akių dydis | Tinklo ilgis ir plotis | Žvejybos laikas | Tinklo ilgis * dienos
  Plotas * dienos |
| Ūdos | Kabliukų skaičius
  GT
  Ūdų skaičius
  Kabliukų charakteristikos
  Masalas | Kabliukų skaičius
  Ūdų skaičius | Žvejybos laikas | Kabliukų skaičius * valandos
  Kabliukų skaičius * dienos
  Ūdų skaičius * dienos ir (arba) valandos |
| Gaudyklės | GT | Gaudyklių skaičius | Žvejybos laikas | Gaudyklių skaičius * dienos |
| Gaubiamasis tinklas ir (arba) plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti | Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius | | Reisų skaičius | Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius * reisų skaičius |

Žvejybos įrankis

Skaičius ir matmenys

Pajėgumas

Veikla

Nominaliosios žvejybos pastangos (2)

Dragos (moliuskams žvejoti)

Žiočių anga, žiočių plotis

GT

Žvejybos laikas

Dugno plotas, kuriame žvejota dragomis (3)

Tralas (įskaitant dragas, kuriomis žvejojamos plekšniažuvės)

Tralo tipas (pelaginis, dugninis)

GT ir (arba) GTR

Variklio galia

Tinklinio audeklo akių dydis

Tinklo dydis (žiočių plotis)

Sūkių skaičius

GT

Žvejybos laikas

GT * dienos

GT * valandos

kW * dienos

Gaubiamasis tinklas

Tinklo ilgis ir plotis

GT

Apšvietimo galia

Mažų laivų skaičius

GT

Tinklo ilgis ir plotis

Paieškos laikas

Tinklo statymas

GT * kiek kartų statyti tinklai (2)

Tinklo ilgis *

Kiek kartų statyti tinklai

Tinklai

Tinklo tipas (pvz., sieninis tinklas, žiauninis tinklas, t. t.)

Tinklo ilgis (reglamentuojamas)

GT

Tinklo plotas

Tinklinio audeklo akių dydis

Tinklo ilgis ir plotis

Žvejybos laikas

Tinklo ilgis * dienos

Plotas * dienos

Ūdos

Kabliukų skaičius

GT

Ūdų skaičius

Kabliukų charakteristikos

Masalas

Kabliukų skaičius

Ūdų skaičius

Žvejybos laikas

Kabliukų skaičius * valandos

Kabliukų skaičius * dienos

Ūdų skaičius * dienos ir (arba) valandos

Gaudyklės

GT

Gaudyklių skaičius

Žvejybos laikas

Gaudyklių skaičius * dienos

Gaubiamasis tinklas ir (arba) plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti

Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius

Reisų skaičius

Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius * reisų skaičius

C.   VJBŽK 1 užduotis. Veiklos padaliniai

Image

---

(1)  Daroma nuoroda į nominaliąsias žvejybos pastangas.

(2)  Turėtų būti daroma nuoroda į konkretų rajoną (nurodant plotą), kad būtų galima įvertinti žvejybos intensyvumą (pastangos/km2) ir palyginti žvejybos pastangas pagal vejojamas populiacijas.

(3)  Žvejybos pastangų priemonės, kurios nėra susietos su konkrečiu laiku vykdyta veikla, turėtų būti nurodomos pagal laikotarpį (t. y. pagal metus).

---