# Eiropas Savienības C 179/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.179.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 20. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.179.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 179

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 20. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2012/C 179/01 | Atzinums Nr. 4/2012 par Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2012/C 179/01

Atzinums Nr. 4/2012 par Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 20.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 179/1

---

ATZINUMS Nr. 4/2012

par Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu

2012/C 179/01

IEVADS

| 1. | Komisija 2012. gada februārī publicēja ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem (1) (novērtējuma ziņojums). Saskaņā ar Līgumu Komisijas pienākums ir sagatavot šo ziņojumu, kurš ir daļa no pierādījumiem, ko Parlaments izmanto, lai katru gadu sniegtu Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi (2). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada februārī publicēja ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem (1) (novērtējuma ziņojums). Saskaņā ar Līgumu Komisijas pienākums ir sagatavot šo ziņojumu, kurš ir daļa no pierādījumiem, ko Parlaments izmanto, lai katru gadu sniegtu Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi (2).

| 2. | Attiecībā uz likumdevēja nolūku Parlaments 2011. gada maija lēmumā par budžeta izpildes apstiprināšanu norādīja:
  “[Parlaments] uzskata, ka novērtējuma ziņojums ir jāsagatavo tā, lai attiecības starp galvenajiem darbības rādītājiem, to juridisko un/vai politisko pamatu, izdevumu summu un sasniegtajiem rezultātiem būtu skaidras un pārredzamas (3).”
  Tajā pašā dokumentā Parlaments uzvēra arī to, ka sabiedrībai, lai tā varētu paļauties uz Savienības budžetu, plānoto rezultātu sasniegšana ir tikpat svarīga kā likumība un pareizība vai pārskatu ticamība. Šajā sakarībā Parlaments aicināja Komisiju “pārskatīt savas izdevumu programmu efektivitātes vērtēšanas sistēmas, lai noteiktu, vai tās nodrošina pievienoto vērtību, ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai tiek sasniegti mērķi, kuriem tās izveidotas” (4). |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz likumdevēja nolūku Parlaments 2011. gada maija lēmumā par budžeta izpildes apstiprināšanu norādīja:

“[Parlaments] uzskata, ka novērtējuma ziņojums ir jāsagatavo tā, lai attiecības starp galvenajiem darbības rādītājiem, to juridisko un/vai politisko pamatu, izdevumu summu un sasniegtajiem rezultātiem būtu skaidras un pārredzamas (3).”

Tajā pašā dokumentā Parlaments uzvēra arī to, ka sabiedrībai, lai tā varētu paļauties uz Savienības budžetu, plānoto rezultātu sasniegšana ir tikpat svarīga kā likumība un pareizība vai pārskatu ticamība. Šajā sakarībā Parlaments aicināja Komisiju “pārskatīt savas izdevumu programmu efektivitātes vērtēšanas sistēmas, lai noteiktu, vai tās nodrošina pievienoto vērtību, ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai tiek sasniegti mērķi, kuriem tās izveidotas” (4).

| 3. | Parlaments lūdza Palātu sniegt atzinumu par novērtējuma ziņojumu (5). Šis atzinums ir sagatavots, atsaucoties uz šo lūgumu. Tomēr, tā kā Komisijas pirmajam novērtējuma ziņojumam ir provizorisks raksturs, Palāta necentās sniegt detalizētus komentārus par šā dokumenta saturu. |
| --- | --- |

3.

Parlaments lūdza Palātu sniegt atzinumu par novērtējuma ziņojumu (5). Šis atzinums ir sagatavots, atsaucoties uz šo lūgumu. Tomēr, tā kā Komisijas pirmajam novērtējuma ziņojumam ir provizorisks raksturs, Palāta necentās sniegt detalizētus komentārus par šā dokumenta saturu.

Palātas viedoklis par pirmo novērtējumu un tā attīstību nākotnē

| 4. | Pirmais novērtējuma ziņojums ir nenoteikts un būtiskos jautājumus skar īsumā, tāpēc tā vērtība ir ierobežota. Ir noprotams (6), ka Komisijai vēl nav skaidra priekšstata, kā izpildīt Līgumā ietvertās prasības. Komisija norāda, ka tā turpina izskatīt, kā izvērst šā ziņojuma saturu, un ka tā ņems vērā jebkuru Parlamenta un Padomes pausto viedokli. Palāta uzskata, ka Komisijai vajadzētu iet vēl tālāk un aktīvi apspriesties ar abām iestādēm. |
| --- | --- |

4.

Pirmais novērtējuma ziņojums ir nenoteikts un būtiskos jautājumus skar īsumā, tāpēc tā vērtība ir ierobežota. Ir noprotams (6), ka Komisijai vēl nav skaidra priekšstata, kā izpildīt Līgumā ietvertās prasības. Komisija norāda, ka tā turpina izskatīt, kā izvērst šā ziņojuma saturu, un ka tā ņems vērā jebkuru Parlamenta un Padomes pausto viedokli. Palāta uzskata, ka Komisijai vajadzētu iet vēl tālāk un aktīvi apspriesties ar abām iestādēm.

| 5. | Palāta uzskata, ka novērtējuma ziņojums potenciāli varētu sniegt ieguldījumu Komisijas pārskatatbildības palielināšanā attiecībā pret budžeta izpildes apstiprinātājiestādi un līdz ar to arī pret Savienības pilsoņiem. Tomēr, lai šis process noritētu efektīvi, Komisijai ir jāpārskata novērtējuma ziņojuma mērķis, saturs, tvērums un sagatavošanas termiņi. Turpmākajos punktos ir sniegts detalizētāks šo aspektu izklāsts. |
| --- | --- |

5.

Palāta uzskata, ka novērtējuma ziņojums potenciāli varētu sniegt ieguldījumu Komisijas pārskatatbildības palielināšanā attiecībā pret budžeta izpildes apstiprinātājiestādi un līdz ar to arī pret Savienības pilsoņiem. Tomēr, lai šis process noritētu efektīvi, Komisijai ir jāpārskata novērtējuma ziņojuma mērķis, saturs, tvērums un sagatavošanas termiņi. Turpmākajos punktos ir sniegts detalizētāks šo aspektu izklāsts.

Mērķis un saturs

| 6. | Līgumā iekļautā prasība sagatavot novērtējuma ziņojumu ir nākamais solis, lai ziņojumu sniegšanas un pārskatatbildības sistēmas pakāpeniski pievērstu arvien lielāku uzmanību galvenokārt rezultātu sasniegšanai, nevis tikai noteikumu ievērošanai. Likumdevējas iestādes vēlas zināt, vai Savienības izdevumiem ir bijusi ietekme. Palāta īpašajos ziņojumos un atzinumos regulāri uzsver, ka Komisijas sistēmas nav īpaši piemērotas šim uzdevumam. |
| --- | --- |

6.

Līgumā iekļautā prasība sagatavot novērtējuma ziņojumu ir nākamais solis, lai ziņojumu sniegšanas un pārskatatbildības sistēmas pakāpeniski pievērstu arvien lielāku uzmanību galvenokārt rezultātu sasniegšanai, nevis tikai noteikumu ievērošanai. Likumdevējas iestādes vēlas zināt, vai Savienības izdevumiem ir bijusi ietekme. Palāta īpašajos ziņojumos un atzinumos regulāri uzsver, ka Komisijas sistēmas nav īpaši piemērotas šim uzdevumam.

| 7. | Ir daudzi avoti, kas potenciāli var sniegt pierādījumus par sasniegumiem – novērtējuma ziņojumā ir uzskaitīti konkrētu programmu atsevišķie novērtējumi, ietekmes novērtējumi, gada darbības pārskati, kopsavilkuma pārskati, darbības pārskati un ziņojums par pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas; šiem dokumentiem var pievienot arī Palātas īpašos ziņojumus. Tomēr šie dažādie avoti nav apkopoti loģiskā veidā, un pārāk bieži tajos galvenā uzmanība ir pievērsta rezultātiem, kas sasniegti pabeigtajās daudzgadu programmās, kad jau ir par vēlu pielāgot īstenošanas pasākumus, lai palielinātu to ietekmi. |
| --- | --- |

7.

Ir daudzi avoti, kas potenciāli var sniegt pierādījumus par sasniegumiem – novērtējuma ziņojumā ir uzskaitīti konkrētu programmu atsevišķie novērtējumi, ietekmes novērtējumi, gada darbības pārskati, kopsavilkuma pārskati, darbības pārskati un ziņojums par pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas; šiem dokumentiem var pievienot arī Palātas īpašos ziņojumus. Tomēr šie dažādie avoti nav apkopoti loģiskā veidā, un pārāk bieži tajos galvenā uzmanība ir pievērsta rezultātiem, kas sasniegti pabeigtajās daudzgadu programmās, kad jau ir par vēlu pielāgot īstenošanas pasākumus, lai palielinātu to ietekmi.

| 8. | Novērtējuma ziņojumā ir uzsvērts, ka Savienības izdevumu īpatnība ir tāda, ka bieži vien nav iespējams novērtēt rezultātus gada griezumā (7). Tā patiešām ir, taču iespējams vēl labāk atspoguļot to, vai ilgtermiņa mērķi tiks sasniegti. Novērtējuma ziņojums sniedz izdevību risināt šo jautājumu. |
| --- | --- |

8.

Novērtējuma ziņojumā ir uzsvērts, ka Savienības izdevumu īpatnība ir tāda, ka bieži vien nav iespējams novērtēt rezultātus gada griezumā (7). Tā patiešām ir, taču iespējams vēl labāk atspoguļot to, vai ilgtermiņa mērķi tiks sasniegti. Novērtējuma ziņojums sniedz izdevību risināt šo jautājumu.

| 9. | Šajā aspektā Palāta iesaka Komisijai izmantot novērtējuma ziņojumu par pamatu, lai vispusīgi pārvērtētu savas ziņojumu sniegšanas un pārskatatbildības sistēmas. Komisijas sagatavotajā novērtējuma ziņojumā norādīts, ka tās pašreizējā sistēma, kuru relatīvi reti izmanto programmu novērtēšanai, nav piemērota sasniegto rezultātu ikgadējai analīzei (8). Palāta tam piekrīt un uzskata, ka novērtējumi ir tikai daļa no pierādījumiem šā ziņojuma sagatavošanai nākotnē. |
| --- | --- |

9.

Šajā aspektā Palāta iesaka Komisijai izmantot novērtējuma ziņojumu par pamatu, lai vispusīgi pārvērtētu savas ziņojumu sniegšanas un pārskatatbildības sistēmas. Komisijas sagatavotajā novērtējuma ziņojumā norādīts, ka tās pašreizējā sistēma, kuru relatīvi reti izmanto programmu novērtēšanai, nav piemērota sasniegto rezultātu ikgadējai analīzei (8). Palāta tam piekrīt un uzskata, ka novērtējumi ir tikai daļa no pierādījumiem šā ziņojuma sagatavošanai nākotnē.

| 10. | Lai novērtējuma ziņojums atbilstu iepriekšējos punktos formulētajām prasībām un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes vēlmēm, vajadzīgi citi, taču nebūt ne papildu nosacījumi ziņojuma sagatavošanai, kuru mērķis ir sniegt apstiprinātājiestādei un citām ieinteresētām personām nepieciešamo informāciju par sasniegtajiem rezultātiem. Proti, pašlaik, kad resursi ir ierobežoti, Komisijai daudzgadu programmās sistemātiski jāsāk iestrādāt rezultatīvos rādītājus un atskaites punktus, ar kuru palīdzību varētu galvenajos starpposma etapos novērtēt, vai tiks sasniegti izvirzītie mērķi un panākta iecerētā ietekme (9). Tas būtu vēl viens solis tuvāk efektivitātes mērījumiem. Arī šā atzinuma 4. punktā minētā apspriešanās ļautu Komisijai izvērtēt iestāžu vēlmes saistībā ar atskaitīšanos par ekonomiskumu un produktivitāti. |
| --- | --- |

10.

Lai novērtējuma ziņojums atbilstu iepriekšējos punktos formulētajām prasībām un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes vēlmēm, vajadzīgi citi, taču nebūt ne papildu nosacījumi ziņojuma sagatavošanai, kuru mērķis ir sniegt apstiprinātājiestādei un citām ieinteresētām personām nepieciešamo informāciju par sasniegtajiem rezultātiem. Proti, pašlaik, kad resursi ir ierobežoti, Komisijai daudzgadu programmās sistemātiski jāsāk iestrādāt rezultatīvos rādītājus un atskaites punktus, ar kuru palīdzību varētu galvenajos starpposma etapos novērtēt, vai tiks sasniegti izvirzītie mērķi un panākta iecerētā ietekme (9). Tas būtu vēl viens solis tuvāk efektivitātes mērījumiem. Arī šā atzinuma 4. punktā minētā apspriešanās ļautu Komisijai izvērtēt iestāžu vēlmes saistībā ar atskaitīšanos par ekonomiskumu un produktivitāti.

| 11. | Palāta ir publicējusi atzinumus par Komisijas priekšlikumiem regulām, kuras nosaka divas galvenās Savienības izdevumu jomas – kohēziju un lauksaimniecību – 2014.–2020. gadā (10). Abos dokumentos Palāta ir norādījusi, ka Komisija nav definējusi, kādiem jābūt politikas mērķiem rezultatīvā izteiksmē, respektīvi, kādi rezultāti jāsasniedz ar ES finansējuma palīdzību. Ja nav skaidri noteikti gaidāmie rezultāti, Komisijai arī turpmāk būs grūti pierādīt, ka tās izdevumi ir virzīti Eiropas pievienotās vērtības iegūšanai, un līdz ar to būs grūti sniegt pārliecību, ka līdzekļi ir izlietoti efektīvi un produktīvi. |
| --- | --- |

11.

Palāta ir publicējusi atzinumus par Komisijas priekšlikumiem regulām, kuras nosaka divas galvenās Savienības izdevumu jomas – kohēziju un lauksaimniecību – 2014.–2020. gadā (10). Abos dokumentos Palāta ir norādījusi, ka Komisija nav definējusi, kādiem jābūt politikas mērķiem rezultatīvā izteiksmē, respektīvi, kādi rezultāti jāsasniedz ar ES finansējuma palīdzību. Ja nav skaidri noteikti gaidāmie rezultāti, Komisijai arī turpmāk būs grūti pierādīt, ka tās izdevumi ir virzīti Eiropas pievienotās vērtības iegūšanai, un līdz ar to būs grūti sniegt pārliecību, ka līdzekļi ir izlietoti efektīvi un produktīvi.

| 12. | Turklāt Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība ikgadējā novērtējuma ziņojumā izmantoto datu kvalitātei, tostarp datiem, kurus saņem no dalībvalstīm. Atzinuma Nr. 7/2011 39. punktā Palāta atzīmēja (11):
  “[..] Komisijai jāapsver, ciktāl iespējams nodrošināt, lai dalībvalstu iesniegtie dati saistībā ar programmu uzraudzību, izvērtēšanu un izpildi būtu pieņemamā kvalitātē attiecībā uz to pamatotību, salīdzināmību un ticamību.” |
| --- | --- |

12.

Turklāt Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība ikgadējā novērtējuma ziņojumā izmantoto datu kvalitātei, tostarp datiem, kurus saņem no dalībvalstīm. Atzinuma Nr. 7/2011 39. punktā Palāta atzīmēja (11):

“[..] Komisijai jāapsver, ciktāl iespējams nodrošināt, lai dalībvalstu iesniegtie dati saistībā ar programmu uzraudzību, izvērtēšanu un izpildi būtu pieņemamā kvalitātē attiecībā uz to pamatotību, salīdzināmību un ticamību.”

Tvērums

| 13. | Komisijas iesniegtais novērtējuma ziņojums šķietami aptver sasniegumus divās politikas jomās – “Izglītība un kultūra” un “Pētniecība”. Tomēr tā tvērums faktiski ir vēl šaurāks. Piemēram, novērtējuma ziņojumā ir uzskaitīti pieci galvenie mērķi izglītības un kultūras jomā, taču tikai par pēdējo no minētajiem ir sniegts aptuvens izvērtējums. Nav paskaidrots, kāpēc nav analizēti pirmie četri mērķi. |
| --- | --- |

13.

Komisijas iesniegtais novērtējuma ziņojums šķietami aptver sasniegumus divās politikas jomās – “Izglītība un kultūra” un “Pētniecība”. Tomēr tā tvērums faktiski ir vēl šaurāks. Piemēram, novērtējuma ziņojumā ir uzskaitīti pieci galvenie mērķi izglītības un kultūras jomā, taču tikai par pēdējo no minētajiem ir sniegts aptuvens izvērtējums. Nav paskaidrots, kāpēc nav analizēti pirmie četri mērķi.

| 14. | Komisija norāda (12): ja katru gadu tiktu aptvertas visas ES finansētās programmas, pastāv risks, ka ziņojums būs ļoti garš un izplūdis. Šis ir viens no daudzajiem jautājumiem, kurus Parlaments un Padome varētu izskatīt sadarbībā ar Komisiju. Vēl ar Komisiju varētu apspriest, vai novērtējuma ziņojumā būtu jāietver ne tikai rezultāti un līdz ar to – produktivitāte vai jāpievēršas arī ekonomiskumam un efektivitātei. Novērtējuma ziņojums varētu būt strukturēts tematiski, izskatot dažādu jomu attīstību laika gaitā, vai arī tas varētu iekļaut plašāku analīzi par Komisijas sasniegumiem iepriekšējā gadā. Izvēloties jebkuru no šīm pieejām, jāņem vērā, cik noderīga ikgadējai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai ir novērtējuma ziņojumā izklāstītā informācija. |
| --- | --- |

14.

Komisija norāda (12): ja katru gadu tiktu aptvertas visas ES finansētās programmas, pastāv risks, ka ziņojums būs ļoti garš un izplūdis. Šis ir viens no daudzajiem jautājumiem, kurus Parlaments un Padome varētu izskatīt sadarbībā ar Komisiju. Vēl ar Komisiju varētu apspriest, vai novērtējuma ziņojumā būtu jāietver ne tikai rezultāti un līdz ar to – produktivitāte vai jāpievēršas arī ekonomiskumam un efektivitātei. Novērtējuma ziņojums varētu būt strukturēts tematiski, izskatot dažādu jomu attīstību laika gaitā, vai arī tas varētu iekļaut plašāku analīzi par Komisijas sasniegumiem iepriekšējā gadā. Izvēloties jebkuru no šīm pieejām, jāņem vērā, cik noderīga ikgadējai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai ir novērtējuma ziņojumā izklāstītā informācija.

Termiņš

| 15. | Novērtējuma ziņojums ir dokuments, kuru saskaņā ar LESD 319. pantu izskata Padome un Eiropas Parlaments budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā. Tāpēc Komisija paziņoja, ka turpmāk ik gadu to centīsies pieņemt līdz novembra vidum (13) jeb tajā pašā laikā, kad tiek publicēts Palātas sagatavotais gada pārskats. Taču Parlaments lūdza (14) Palātu, lai tā sniedz savus apsvērumus par novērtējuma ziņojumu vienlaikus ar gada pārskatu. Palāta to var izdarīt tikai tad, ja minēto dokumentu saņem ievērojami agrāk. |
| --- | --- |

15.

Novērtējuma ziņojums ir dokuments, kuru saskaņā ar LESD 319. pantu izskata Padome un Eiropas Parlaments budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras gaitā. Tāpēc Komisija paziņoja, ka turpmāk ik gadu to centīsies pieņemt līdz novembra vidum (13) jeb tajā pašā laikā, kad tiek publicēts Palātas sagatavotais gada pārskats. Taču Parlaments lūdza (14) Palātu, lai tā sniedz savus apsvērumus par novērtējuma ziņojumu vienlaikus ar gada pārskatu. Palāta to var izdarīt tikai tad, ja minēto dokumentu saņem ievērojami agrāk.

SECINĀJUMS

| 16. | Komisijas pirmais gada novērtējuma ziņojums ir sagatavots saskaņā ar LESD 318. pantu. Ziņojums ir nenoteikts un būtiskos jautājumus skar īsumā, tāpēc tā vērtība ir ierobežota. Tomēr Palāta uzskata, ka tas dod iespēju Parlamentam, Padomei un Komisijai apspriest un vienoties, kā novērtējuma ziņojumu padarīt lietderīgu budžeta apstiprinātājiestādei. Palāta ierosina cita starpā apspriest arī:






  — | to, vai novērtējuma ziņojumā būtu jāietver ne tikai rezultāti un līdz ar to – produktivitāte vai jāpievēršas arī ekonomiskumam un efektivitātei, |
| --- | --- | --- |

16.

Komisijas pirmais gada novērtējuma ziņojums ir sagatavots saskaņā ar LESD 318. pantu. Ziņojums ir nenoteikts un būtiskos jautājumus skar īsumā, tāpēc tā vērtība ir ierobežota. Tomēr Palāta uzskata, ka tas dod iespēju Parlamentam, Padomei un Komisijai apspriest un vienoties, kā novērtējuma ziņojumu padarīt lietderīgu budžeta apstiprinātājiestādei. Palāta ierosina cita starpā apspriest arī:

—

to, vai novērtējuma ziņojumā būtu jāietver ne tikai rezultāti un līdz ar to – produktivitāte vai jāpievēršas arī ekonomiskumam un efektivitātei,

| — | katra novērtējuma ziņojuma tvērumu un analizējamo tēmu loku, |
| --- | --- |

—

katra novērtējuma ziņojuma tvērumu un analizējamo tēmu loku,

| — | likumdevējas iestādes vēlmes attiecībā uz Revīzijas palātas lomu šā ziņojuma izvērtēšanā. |
| --- | --- |

—

likumdevējas iestādes vēlmes attiecībā uz Revīzijas palātas lomu šā ziņojuma izvērtēšanā.

Ja Palātu lūgs sniegt apsvērumus par novērtējuma ziņojumu vienlaikus ar gada pārskatu (šādu lūgumu jau ir formulējis Eiropas Parlaments), Palāta norāda, ka tai būtu jāsaņem šis dokuments ievērojami agrāk, nekā to ierosina Komisija.

Šo atzinumu 2012. gada 14. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas CEAD apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  COM(2012) 40 final.

1

(2)  LESD 318. un 319. pants

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmums par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 200. punkts.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmums par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 71. un 72. punkts.

4

(5)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmums par Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija (SEC(2010)0963 – C7-0211/2010 – 2010/2142(DEC)), 201. punkts.

5

(6)  Sk., piemēram, divas pēdējās rindkopas Komisijas ziņojuma COM(2012) 40 final 16. lappusē.

6

(7)  COM(2012) 40 final, 3. lpp, otrā un trešā rindkopa.

7

(8)  COM(2012) 40 final, 16. lpp, otrā rindkopa.

8

(9)  Palāta norāda, ka likumdevējam ir jāīsteno liela ietekme, lai Komisijas priekšlikumā iekļautie mērķi atbilstu SMART kritērijiem (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši, laikā ierobežoti), kas ļautu izmērīt paveikto.

9

SMART

(10)  Sk. arī Atzinuma Nr. 7/2011 10. punktu (OV C 47, 17.2.2012., 1. lpp.), Atzinuma Nr. 1/2012 8. un 151. punktu, kā arī 2010. finanšu gada pārskata 8.54. punktu (OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.).

10

(11)  Lai gan minētais atzinums attiecas uz struktūrfondiem, citētais apsvērums ir piemērojams visām dalītās pārvaldības jomām.

11

(12)  COM(2012) 40 final, 3. lpp.

12

(13)  COM(2012) 40 final, 2. lpp.

13

(14)  Budžeta kontroles komitejas ziņojums A7-0098/2012 par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu.

14

---