# Uradni list C 180/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.180.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 180 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5521. junij 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.180.slv

Uradni list

Evropske unije

C 180

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5521. junij 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 180/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2012/C 180/02 | Posodobitev seznama nacionalnih služb, pristojnih za nadzor meje, za namene člena 15(2) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 17, UL C 77, 5.4.2007, str. 11, UL C 153, 6.7.2007, str. 21, UL C 331, 31.12.2008, str. 15, UL C 87, 1.4.2010, str. 15) | 2 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2012/C 180/03 | Mnenje Svetovalnega odbora Efte za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line – z dne 8. decembra 2011 | 3 |
| 2012/C 180/04 | Mnenje Svetovalnega odbora' za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line – z dne 13. decembra 2011 (drugi sestanek) | 4 |
| 2012/C 180/05 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi 59120 – Color Line | 5 |
| 2012/C 180/06 | Povzetek Odločbe Nadzornega organa Efte št. 387/11/COL z dne 14. decembra 2011 v zvezi s postopkom na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP proti podjetjema Color Group AS in Color Line AS (Zadeva 59120 – Color Line) | 8 |
| 2012/C 180/07 | Razpis Norveške glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2012 | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 180/01

Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2012/C 180/02

Posodobitev seznama nacionalnih služb, pristojnih za nadzor meje, za namene člena 15(2) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 17, UL C 77, 5.4.2007, str. 11, UL C 153, 6.7.2007, str. 21, UL C 331, 31.12.2008, str. 15, UL C 87, 1.4.2010, str. 15)

2

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2012/C 180/03

Mnenje Svetovalnega odbora Efte za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line – z dne 8. decembra 2011

3

2012/C 180/04

Mnenje Svetovalnega odbora' za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line – z dne 13. decembra 2011 (drugi sestanek)

4

2012/C 180/05

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi 59120 – Color Line

5

2012/C 180/06

Povzetek Odločbe Nadzornega organa Efte št. 387/11/COL z dne 14. decembra 2011 v zvezi s postopkom na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP proti podjetjema Color Group AS in Color Line AS (Zadeva 59120 – Color Line)

8

2012/C 180/07

Razpis Norveške glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2012

11

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2012/C 180/08 | Razpis javnih natečajev | 13 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 180/09 | Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 14 |
| 2012/C 180/10 | Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 180/11 | Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil | 16 |
| 2012/C 180/12 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 22 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2012/C 180/08

Razpis javnih natečajev

13

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2012/C 180/09

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

14

2012/C 180/10

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2012/C 180/11

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

16

2012/C 180/12

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

22

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2012/C 180/13 | Popravek razpisa javnega natečaja 2012/C 168/06 (UL C 168, 14.6.2012) | 27 |

Popravki

2012/C 180/13

Popravek razpisa javnega natečaja 2012/C 168/06 (UL C 168, 14.6.2012)

27

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. junija 2012

2012/C 180/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2704 |
| JPY | japonski jen | 100,24 |
| DKK | danska krona | 7,4334 |
| GBP | funt šterling | 0,80600 |
| SEK | švedska krona | 8,8434 |
| CHF | švicarski frank | 1,2009 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,5060 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,453 |
| HUF | madžarski forint | 286,95 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6968 |
| PLN | poljski zlot | 4,2393 |
| RON | romunski leu | 4,4636 |
| TRY | turška lira | 2,2797 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2456 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2919 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8569 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5928 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6105 |
| KRW | južnokorejski won | 1 462,35 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,4198 |
| CNY | kitajski juan | 8,0809 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5420 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 997,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0101 |
| PHP | filipinski peso | 53,592 |
| RUB | ruski rubelj | 41,3462 |
| THB | tajski bat | 40,018 |
| BRL | brazilski real | 2,5702 |
| MXN | mehiški peso | 17,3916 |
| INR | indijska rupija | 71,3390 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2704

JPY

japonski jen

100,24

DKK

danska krona

7,4334

GBP

funt šterling

0,80600

SEK

švedska krona

8,8434

CHF

švicarski frank

1,2009

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,5060

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,453

HUF

madžarski forint

286,95

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6968

PLN

poljski zlot

4,2393

RON

romunski leu

4,4636

TRY

turška lira

2,2797

AUD

avstralski dolar

1,2456

CAD

kanadski dolar

1,2919

HKD

hongkonški dolar

9,8569

NZD

novozelandski dolar

1,5928

SGD

singapurski dolar

1,6105

KRW

južnokorejski won

1 462,35

ZAR

južnoafriški rand

10,4198

CNY

kitajski juan

8,0809

HRK

hrvaška kuna

7,5420

IDR

indonezijska rupija

11 997,41

MYR

malezijski ringit

4,0101

PHP

filipinski peso

53,592

RUB

ruski rubelj

41,3462

THB

tajski bat

40,018

BRL

brazilski real

2,5702

MXN

mehiški peso

17,3916

INR

indijska rupija

71,3390

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/2

---

Posodobitev seznama nacionalnih služb, pristojnih za nadzor meje, za namene člena 15(2) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 17, UL C 77, 5.4.2007, str. 11, UL C 153, 6.7.2007, str. 21, UL C 331, 31.12.2008, str. 15, UL C 87, 1.4.2010, str. 15)

2012/C 180/02

Objava seznama nacionalnih služb, pristojnih za nadzor meje, za namene člena 15(2) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temelji na informacijah, ki jih sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu Evropske unije je na voljo mesečna posodobitev na spletni strani Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost.

LIHTENŠTAJN

Sprememba informacij, objavljenih v UL C 247, 13.10.2006

Lihtenštajn nima zunanje schengenske meje, zato tudi nima nacionalne službe, pristojne za mejni nadzor.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/3

---

Mnenje Svetovalnega odbora Efte za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku sklepa v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line

z dne 8. decembra 2011

2012/C 180/03

| 1. | Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede določitve upoštevnega trga. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede določitve upoštevnega trga.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da so od 1. januarja 1994 do 20 decembra 2005 dolgoročne izključne pravice, ki jih je podjetje Color Line imelo na podlagi pristaniškega sporazuma o uporabi pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu iz leta 1991, preprečevale, omejevale ali izkrivljale konkurenco v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da so od 1. januarja 1994 do 20 decembra 2005 dolgoročne izključne pravice, ki jih je podjetje Color Line imelo na podlagi pristaniškega sporazuma o uporabi pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu iz leta 1991, preprečevale, omejevale ali izkrivljale konkurenco v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da podjetje Color Line ni dokazalo, da so v tem primeru izpolnjeni pogoji iz člena 53(3) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da podjetje Color Line ni dokazalo, da so v tem primeru izpolnjeni pogoji iz člena 53(3) Sporazuma EGP.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da je imelo podjetje Color Line prevladujoč položaj na upoštevnem trgu od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da je imelo podjetje Color Line prevladujoč položaj na upoštevnem trgu od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da so od 1. januarja 1994 do 20 decembra 2005 dolgoročne izključne pravice, ki jih je podjetje Color Line imelo na podlagi pristaniškega sporazuma o uporabi pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu iz leta 1991, pomenile zlorabo prevladujočega položaja podjetja Color Line v smislu člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da so od 1. januarja 1994 do 20 decembra 2005 dolgoročne izključne pravice, ki jih je podjetje Color Line imelo na podlagi pristaniškega sporazuma o uporabi pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu iz leta 1991, pomenile zlorabo prevladujočega položaja podjetja Color Line v smislu člena 54 Sporazuma EGP.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja, da je pristaniški sporazum v obravnavanem obdobju lahko vplival na trgovanje med pogodbenicama v smislu členov 53 in 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja, da je pristaniški sporazum v obravnavanem obdobju lahko vplival na trgovanje med pogodbenicama v smislu členov 53 in 54 Sporazuma EGP.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da se postopek v tej zadevi lahko zaključi s sprejetjem sklepa v skladu s členom 7(1) in členom 23(2) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzoru in sodišču. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da se postopek v tej zadevi lahko zaključi s sprejetjem sklepa v skladu s členom 7(1) in členom 23(2) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzoru in sodišču.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da bi morali naslovnikom osnutka sklepa naložiti globo. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da bi morali naslovnikom osnutka sklepa naložiti globo.

| 9. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP.

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/4

---

Mnenje Svetovalnega odbora' za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z Zadevo 59120 – Color Line

z dne 13. decembra 2011

(drugi sestanek)

2012/C 180/04

| 1. | Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte, da bi morali naslovnikoma osnutka odločbe naložiti globo. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte, da bi morali naslovnikoma osnutka odločbe naložiti globo.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede osnovnega zneska globe. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede osnovnega zneska globe.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da v tej zadevi ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z mnenjem Nadzornega organa Efte, da v tej zadevi ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede končnega zneska globe. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja z Nadzornim organom Efte glede končnega zneska globe.

| 5. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP.

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/5

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi 59120 – Color Line

2012/C 180/05

To končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi 59120 – Color Line – je predloženo na podlagi člena 15 Odločbe Nadzornega organa Efte št. 177/02/COL o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci.

Postopek in osnutek sklepa sta podlaga za naslednje ugotovitve.

1.   Ozadje postopka

Podjetje Kystlink AS je 20. decembra 2005 pri norveškem organu, pristojnem za konkurenco, vložilo pritožbo glede pristaniškega sporazuma med podjetjem Color Line AS in občinama Strömstad in Sandefjord. Nacionalni organ, pristojen za konkurenco, je 14. decembra 2005 o zadevi obvestil Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ), ki je v skladu s pravili iz obvestila o sodelovanju v okviru mreže organov Efte prevzel zadevo (1).

V prostorih podjetij Color Line AS (v nadaljnjem besedilu: Color Line), Color Group ASA in O.N. Sunde AS so bili med 4. in 6. aprilom 2006 opravljeni inšpekcijski pregledi.

2.   Pisni postopek

2.1   Obvestilo o nasprotovanju

Nadzorni organ je obvestilo o nasprotovanju sprejel 16. decembra 2009. To je bilo sestavljeno v angleščini, vendar je bila v skladu z zahtevo podjetja Color Line z dne 17. decembra 2009 pripravljena norveška jezikovna različica in vročena navedenemu podjetju 5. februarja 2010.

Podjetje Color Line je odgovor na obvestilo o nasprotovanju poslalo 12. aprila 2010 v norveščini.

2.2   Tretje osebe

Za uradno vključitev v postopek kot zainteresirane tretje osebe sta zaprosili dve podjetji. Pooblaščenec za zaslišanje je dovolil vključitev v postopek podjetju Fjord Line 9. februarja 2010 in podjetju Fosen 18. maja 2010. Tretji osebi sta prejeli nezaupno različico obvestila o nasprotovanju in odgovor podjetja Color Line na navedeno obvestilo. Obe sta predložili pisne pripombe. Vendar je le podjetje Bastø Fosen zaprosilo za udeležbo na zaslišanju.

2.3   Vpogled v spis

Podjetju Color Line je bil 11. januarja 2010 omogočen vpogled v del spisa Nadzornega organa, ki ne vsebuje zaupnih podatkov. Po razrešitvi preostalih vprašanj glede zaupnosti podatkov je Direktorat za konkurenco in državno pomoč Nadzornega organa (v nadaljnjem besedilu: Oddelek KDP) dovolil vpogled v preostale dokumente 29. januarja 2010. Podjetje Color Line je 11. marca 2010 pooblaščencema za zaslišanje poslalo utemeljeno zahtevo za vpogled v dodatne dokumente v spisu.

Ti so odgovorili 26. marca 2010 in dovolili popoln ali delni vpogled v večino zahtevanih dokumentov.

Podjetje Color Line je 21. maja 2010 predložilo dodatno utemeljeno zahtevo za vpogled v dokumente. Navedeno podjetje je zahtevalo vpogled v vse dokumente, ki so jih predložile tretje osebe, ter sklep pooblaščencev (za zaslišanje) o dodelitvi statusa tretje osebe podjetju Fjord Line. Pooblaščenca za zaslišanje sta v dopisu z dne 26. maja 2010 navedla, da je podjetje Color Line že prejelo pripombe podjetja Fjord Line glede obvestila o nasprotovanju in odgovor nanj, in sicer 25. maja 2010. Pooblaščenca za zaslišanje sta poleg tega obvestila podjetje Color Line, da preostala korespondenca med podjetjem Fjord Line in Nadzornim organom, kot tudi sklep pooblaščencev za zaslišanje, ni vsebovala novih dokazov v tej zadevi. Zato podjetje Color Line ni imelo pravice do vpogleda v te dokumente. Oddelek KDP je podjetju Color Line 4. junija 2010 poslalo pripombe podjetja Bastø Fosen k obvestilu o nasprotovanju in odgovor na navedeno obvestilo, ker bi ti dokumenti lahko vsebovali nove dokaze v zadevi.

3.   Ustni postopek

Ustno zaslišanje je potekalo 14. junija 2010. Na zaslišanju so bili prisotni: pooblaščenca za zaslišanje, zastopniki podjetja Color Line, Oddelka KDP, Oddelka za pravne in upravne zadeve Nadzornega organa in odgovorni član kolegija, ter predstavniki Komisije, norveških in francoskih organov, pristojnih za konkurenco, ter tretje osebe (podjetje Bastø Fosen).

Oddelek KDP je pojasnil svoja stališča o zadevi, kot je bilo navedeno v obvestilu o nasprotovanju. Svoja stališča je v kratkem ustnem prispevku predstavilo tudi podjetje Bastø Fosen. Preostali čas za govor je bil prepuščen podjetju Color Line, predstavnik katerega je govoril v norveščini s prevodom v angleščino.

Nekateri deli predstavitev so bili zaprti za tretjo osebo, zlasti del predstavitve industrijskega modela podjetja Color Line, prestavitev potrošniške raziskave ter predstavitev ekonomske analize in dejavnikov uspeha za potencialne konkurente.

Posnetki zaslišanj so bili podjetju Color Line na njegovo zahtevo predloženi 4. maja 2011.

4.   Postopek po zaslišanju

Druga pooblaščenka za zaslišanje v tej zadevi, Ida Hauger, je Nadzorni organ zapustila julija 2010.

Podjetje Color Line je z dopisom z dne 12. januarja 2011 zahtevalo sestanek o trenutnem stanju.

Sestanek je bil organiziran v prostorih Nadzornega organa 15. februarja 2011.

Podjetje Color Line je z elektronskim dopisom z dne 6. maja 2011 Nadzornemu organu poslalo dokument o stališču, v katerem je opredelilo svojs stališča o pravnih vprašanjih, ki jih je Nadzorni organ predstavil na sestanek o trenutnem stanju. Podjetje Color Line je svoj dokument in stališča o zadevi predstavilo na sestanku 11. maja 2011 v prostorih Nadzornega organa.

5.   Osnutek sklepa

Obseg kršitev, ugotovljenih v osnutku sklepa, ki je bil predložen Svetovalnemu odboru, je manjši kot v obvestilu o nasprotovanju. Poleg tega je trajanje kršitev krajše in osnutek sklepa naslovljen na dve podjetji, medtem ko je obvestilo o nasprotovanju imelo štiri naslovnike.

V obvestilu o nasprotovanju je bila predhodna ugotovitev Nadzornega organa, da je bil cilj in učinek pristaniškega sporazuma, sklenjenega z občinama Strömstad in Sandefjord, preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence v nasprotju s členom 53(1) Sporazuma EGP, in ta sporazum ni izpolnjeval pogojev iz člena 53(3) Sporazuma EGP. Nadzorni organ je tudi sprejel predhodno mnenje, da je podjetje Color Line zlorabilo prevladujoči položaj na upoštevnem trgu. Nadzorni organ je menil, da so se te kršitve začele 1. januarja 1994 in da so v času preiskave še trajale. Obvestilo o nasprotovanju je bilo naslovljeno na podjetja Color Line AS, Color line transport AS, Color Group ASA in O.N. Sunde AS.

Nadzorni organ v osnutku sklepa, ki je sedaj naslovljen na podjetji Color Line AS in Color Group AS, ugotavlja, da je podjetje Color Line kršilo člena 53 in 54 Sporazuma EGP zaradi izključnih pravic, ki jih je uživalo v skladu s pristaniškim sporazumom, sklenjenim z občino Strömstad, od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005. Glede na člen 53 v osnutku sklepa ni več ugotovitve, da je bil cilj omejevanje konkurence. Osnutek sklepa je poleg tega naslovljen na podjetje Color Group AS zaradi njegovega odločilnega vpliva na hčerinsko podjetje Color Line AS, ki je v njegovi stoodstotni lasti, od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005.

Menim, da se osnutek sklepa nanaša le na ugovore, o katerih je imelo podjetje Color Line možnost izraziti svoje mnenje.

Ugotavljam, da je bila pravica podjetja Color Line do zaslišanja v obravnavanem primeru spoštovana.

6.   Sklepna ugotovitev

Menim, da so bile pravice naslovnikov do zaslišanja spoštovane.

Florence SIMONETTI

Pooblaščenka za zaslišanje

---

(1)  Obvestilo o sodelovanju v okviru mreže organov Efte, pristojnih za konkurenco, UL C 227, 21.9.2006, str. 10 in Dopolnilo EGP k UL 47, 21.9.2006, str. 1.

1

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/8

---

POVZETEK ODLOČBE NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 387/11/COL

z dne 14. decembra 2011

v zvezi s postopkom na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP proti podjetjema Color Group AS in Color Line AS

(Zadeva 59120 – Color Line)

(Besedilo v angleškem in norveškem jeziku je verodostojno)

2012/C 180/06

1.   Uvod

| 1. | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je 14. decembra 2011 sprejel odločbo v zvezi s postopkom na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP. V skladu z določbami člena 30 Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Nezaupna različica celotnega besedila odločbe je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve na spletni strani Nadzornega organa:
  http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/ |
| --- | --- |

1.

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je 14. decembra 2011 sprejel odločbo v zvezi s postopkom na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP. V skladu z določbami člena 30 Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Nezaupna različica celotnega besedila odločbe je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve na spletni strani Nadzornega organa:

http://www.eftasurv.int/competition/competition-cases/

| 2. | Odločba je naslovljena na trajektno podjetje Color Line AS zaradi njegovega neposrednega sodelovanja pri kršitvi členov 53 in 54 Sporazuma EGP. Odločba je naslovljena tudi na podjetje Color Group AS kot matično družbo podjetja Color Line AS od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005. Globa je bila naložena za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005 in sta za njeno plačilo solidarno odgovorni podjetji Color Line AS in Color Group AS. |
| --- | --- |

2.

Odločba je naslovljena na trajektno podjetje Color Line AS zaradi njegovega neposrednega sodelovanja pri kršitvi členov 53 in 54 Sporazuma EGP. Odločba je naslovljena tudi na podjetje Color Group AS kot matično družbo podjetja Color Line AS od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005. Globa je bila naložena za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005 in sta za njeno plačilo solidarno odgovorni podjetji Color Line AS in Color Group AS.

2.   Ozadje in postopek

| 3. | Pritožbo je pri norveškem organu, pristojnem za konkurenco, 20. decembra 2005 vložilo podjetje Kystlink AS, ki je bilo v obravnavanem obdobju konkurenčno podjetje podjetju Color Line. Zadeva je bila v skladu s členom 11 Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, in v skladu s pravili iz obvestila o mreži organov Efte (1), naknadno prenesena na Nadzorni organ. |
| --- | --- |

3.

Pritožbo je pri norveškem organu, pristojnem za konkurenco, 20. decembra 2005 vložilo podjetje Kystlink AS, ki je bilo v obravnavanem obdobju konkurenčno podjetje podjetju Color Line. Zadeva je bila v skladu s členom 11 Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, in v skladu s pravili iz obvestila o mreži organov Efte (1), naknadno prenesena na Nadzorni organ.

| 4. | Nadzorni organ je od 4. do 6. aprila 2006 opravil inšpekcijske preglede v prostorih podjetij Color Line AS, Color Group ASA in O.N. Sunde AS (matična družba podjetja Color Group ASA) v Oslu na Norveškem. |
| --- | --- |

4.

Nadzorni organ je od 4. do 6. aprila 2006 opravil inšpekcijske preglede v prostorih podjetij Color Line AS, Color Group ASA in O.N. Sunde AS (matična družba podjetja Color Group ASA) v Oslu na Norveškem.

| 5. | Nadzorni organ je 16. decembra 2009 podjetju Color Line poslal obvestilo o nasprotovanju. Nadzorni organ je podal predhodno stališče, da: (i) je izključni sporazum podjetja Color Line s pristaniščem Strömstad v nasprotju s členom 53 Sporazuma EGP ščitil podjetje Color Line pred učinkovito konkurenco na trgu zagotavljanja storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo na progah med pristanišči na norveški obali med Sandefjordom in Langesundom ter pristanišči na švedski obali v občini Strömstad; in (ii) da je podjetje Color Line z ohranitvijo veljavnosti tega sporazuma po začetku veljavnosti Sporazuma EGP zlorabilo prevladujoč položaj na tem trgu, v nasprotju s členom 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

5.

Nadzorni organ je 16. decembra 2009 podjetju Color Line poslal obvestilo o nasprotovanju. Nadzorni organ je podal predhodno stališče, da: (i) je izključni sporazum podjetja Color Line s pristaniščem Strömstad v nasprotju s členom 53 Sporazuma EGP ščitil podjetje Color Line pred učinkovito konkurenco na trgu zagotavljanja storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo na progah med pristanišči na norveški obali med Sandefjordom in Langesundom ter pristanišči na švedski obali v občini Strömstad; in (ii) da je podjetje Color Line z ohranitvijo veljavnosti tega sporazuma po začetku veljavnosti Sporazuma EGP zlorabilo prevladujoč položaj na tem trgu, v nasprotju s členom 54 Sporazuma EGP.

3.   Podjetje Color Line

| 6. | Podjetje Color Group AS deluje na področju prevozov in turizma, vključno s trajektnimi storitvami. Podjetje Color Line AS, ki je odvisno podjetje, v celoti v lasti podjetja Color Group AS, je bilo odgovorno (skupaj s svojimi predhodniki) za trajektne posle v obravnavanem obdobju, vključno z zadevno progo med Sandefjordom in Strömstadom. |
| --- | --- |

6.

Podjetje Color Group AS deluje na področju prevozov in turizma, vključno s trajektnimi storitvami. Podjetje Color Line AS, ki je odvisno podjetje, v celoti v lasti podjetja Color Group AS, je bilo odgovorno (skupaj s svojimi predhodniki) za trajektne posle v obravnavanem obdobju, vključno z zadevno progo med Sandefjordom in Strömstadom.

| 7. | To progo je sprva upravljalo podjetje Scandi Line AS, Color Line AS pa je njegov neposredni pravni naslednik. Podjetje Color Group AS je od 30. septembra 1998 stoodstotni lastnik podjetja Color Line AS. |
| --- | --- |

7.

To progo je sprva upravljalo podjetje Scandi Line AS, Color Line AS pa je njegov neposredni pravni naslednik. Podjetje Color Group AS je od 30. septembra 1998 stoodstotni lastnik podjetja Color Line AS.

4.   Pristaniški sporazum

| 8. | Podjetje Color Line in njegovi predhodniki so trajektno progo med Strömstadom in Sandefjordom na Norveškem upravljali od leta 1986. Podjetje Color Line je julija 1989 prvo sklenilo sporazum z občino Strömstad. Tega je 26. marca 1991 nadomestil sporazum, ki je predmet te odločbe („pristaniški sporazum“). Pristaniški sporazum je bil veljaven 15 let (od 1. januarja 1991 do 30. decembra 2005). Nato je podjetje Color Line imelo pravico do desetletnega podaljšanja. |
| --- | --- |

8.

Podjetje Color Line in njegovi predhodniki so trajektno progo med Strömstadom in Sandefjordom na Norveškem upravljali od leta 1986. Podjetje Color Line je julija 1989 prvo sklenilo sporazum z občino Strömstad. Tega je 26. marca 1991 nadomestil sporazum, ki je predmet te odločbe („pristaniški sporazum“). Pristaniški sporazum je bil veljaven 15 let (od 1. januarja 1991 do 30. decembra 2005). Nato je podjetje Color Line imelo pravico do desetletnega podaljšanja.

| 9. | V skladu s pristaniškim sporazumom je občina Strömstad dala v najem določeno območje v okviru pristanišča – območje, imenovano Torskholmen – podjetju Color Line, skupaj s pravico uporabe dovozne klančine in površine za razvrščanje avtomobilov pred vkrcavanjem. |
| --- | --- |

9.

V skladu s pristaniškim sporazumom je občina Strömstad dala v najem določeno območje v okviru pristanišča – območje, imenovano Torskholmen – podjetju Color Line, skupaj s pravico uporabe dovozne klančine in površine za razvrščanje avtomobilov pred vkrcavanjem.

| 10. | Pravica podjetja Color Line do izključne uporabe območja Torskholmen je bila določena v klavzuli 7 pristaniškega sporazuma in je občini preprečevala, da bi konkurenčnim trajektnim dejavnostim dovolila dostop do navedenega območja. |
| --- | --- |

10.

Pravica podjetja Color Line do izključne uporabe območja Torskholmen je bila določena v klavzuli 7 pristaniškega sporazuma in je občini preprečevala, da bi konkurenčnim trajektnim dejavnostim dovolila dostop do navedenega območja.

5.   Proga Sandefjord–Strömstad

| 11. | Proga Sandefjord–Strömstad povezuje kraje v fjordu Sandefjord, ki se nahajajo v okrožju Vestfold na Norveškem, približno dve uri vožnje z avtomobilom iz Osla proti jugu na zahodni strani fjorda Oslofjord, in mesto Strömstad, ki se nahaja na zahodni švedski obali blizu meje z Norveško. |
| --- | --- |

11.

Proga Sandefjord–Strömstad povezuje kraje v fjordu Sandefjord, ki se nahajajo v okrožju Vestfold na Norveškem, približno dve uri vožnje z avtomobilom iz Osla proti jugu na zahodni strani fjorda Oslofjord, in mesto Strömstad, ki se nahaja na zahodni švedski obali blizu meje z Norveško.

| 12. | Vožnja s trajektom med Sandefjordom in Strömstadom traja približno dve uri in pol. Trajekti podjetja Color Line od leta 1994 običajno na tej progi opravijo pet voženj na dan in šest na vrhuncu sezone. Velik delež potnikov se v Sandefjordu na trajekt vkrca z avtomobilom in nato vozijo z avtomobilom nazaj na Norveško prek mejnega prehoda pri Svinesundu, severno od Strömstada. |
| --- | --- |

12.

Vožnja s trajektom med Sandefjordom in Strömstadom traja približno dve uri in pol. Trajekti podjetja Color Line od leta 1994 običajno na tej progi opravijo pet voženj na dan in šest na vrhuncu sezone. Velik delež potnikov se v Sandefjordu na trajekt vkrca z avtomobilom in nato vozijo z avtomobilom nazaj na Norveško prek mejnega prehoda pri Svinesundu, severno od Strömstada.

| 13. | Brezcarinska prodaja na trajektih podjetja Color Line so in so vedno bili zelo pomembni za uspeh proge. Za brezcarinsko prodajo na trajektih se na Norveškem zahteva dovoljenje in podjetje Color Line ima dovoljenje za brezcarinsko prodajo na progi Sandefjord–Strömstad od leta 1987. |
| --- | --- |

13.

Brezcarinska prodaja na trajektih podjetja Color Line so in so vedno bili zelo pomembni za uspeh proge. Za brezcarinsko prodajo na trajektih se na Norveškem zahteva dovoljenje in podjetje Color Line ima dovoljenje za brezcarinsko prodajo na progi Sandefjord–Strömstad od leta 1987.

6.   Upoštevni trg

| 14. | Nadzorni organ je kot upoštevni proizvodni trg opredelil zagotavljanje storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo. Geografski obseg upoštevnega trga je bil verjetno omejen na zagotavljanje takih storitev med pristanišči v občinah Sandefjord in Strömstad; vendar za namene zadevne odločbe lahko natančna določitev geografskega trga ostane odprta, saj je bilo v obravnavanem obdobju podjetje Color Line v vsakem primeru edini izvajalec storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo med Norveško in Švedsko. |
| --- | --- |

14.

Nadzorni organ je kot upoštevni proizvodni trg opredelil zagotavljanje storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo. Geografski obseg upoštevnega trga je bil verjetno omejen na zagotavljanje takih storitev med pristanišči v občinah Sandefjord in Strömstad; vendar za namene zadevne odločbe lahko natančna določitev geografskega trga ostane odprta, saj je bilo v obravnavanem obdobju podjetje Color Line v vsakem primeru edini izvajalec storitev trajektnih potniških prevozov na kratke razdalje z brezcarinsko prodajo med Norveško in Švedsko.

7.   Omejevanje konkurence v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP

| 15. | S pristaniškim sporazumom v Strömstadu je bila podjetju Color Line podeljena izključna pravica dostopa na območje Torskholmen v Strömstadu za obdobje 25 let (sprva za 15 let, s pravico do podaljšanja tega obdobja za dodatnih 10 let). Ta sporazum je občini Strömstad preprečeval, da bi v celotnem navedenem obdobju dovolila dostop na območje Torskholmen komurkoli drugemu razen podjetju Color Line. |
| --- | --- |

15.

S pristaniškim sporazumom v Strömstadu je bila podjetju Color Line podeljena izključna pravica dostopa na območje Torskholmen v Strömstadu za obdobje 25 let (sprva za 15 let, s pravico do podaljšanja tega obdobja za dodatnih 10 let). Ta sporazum je občini Strömstad preprečeval, da bi v celotnem navedenem obdobju dovolila dostop na območje Torskholmen komurkoli drugemu razen podjetju Color Line.

| 16. | Podjetje Color Line je dobilo pravico izključne uporabe vseh razpoložljivih kapacitet v tem pristanišču s strateško lokacijo za obdobje 25 let, ne glede na to, ali bi dejansko uporabljalo ali sploh potrebovalo te kapacitete. Pristaniški sporazum je torej izključil konkurenco na upoštevnem trgu za precej dolgo obdobje. |
| --- | --- |

16.

Podjetje Color Line je dobilo pravico izključne uporabe vseh razpoložljivih kapacitet v tem pristanišču s strateško lokacijo za obdobje 25 let, ne glede na to, ali bi dejansko uporabljalo ali sploh potrebovalo te kapacitete. Pristaniški sporazum je torej izključil konkurenco na upoštevnem trgu za precej dolgo obdobje.

| 17. | Druge ovire za vstop na to območje so vključevale ureditev brezcarinske prodaje, prednost prvega podjetja na trgu (podjetje Color Line je imelo od ustanovitve do leta 2006 na progi monopol), in zvestobo blagovni znamki. Podjetje Color Line se je uveljavilo tudi kot agresivno konkurenčno podjetje, ki želi in je sposobno braniti svoj položaj ter uporabiti svojo tržno moč za ohranitev tega položaja. |
| --- | --- |

17.

Druge ovire za vstop na to območje so vključevale ureditev brezcarinske prodaje, prednost prvega podjetja na trgu (podjetje Color Line je imelo od ustanovitve do leta 2006 na progi monopol), in zvestobo blagovni znamki. Podjetje Color Line se je uveljavilo tudi kot agresivno konkurenčno podjetje, ki želi in je sposobno braniti svoj položaj ter uporabiti svojo tržno moč za ohranitev tega položaja.

| 18. | Morebitni konkurenti so z najmanj tremi pomembni poskusi skušali vstopiti na zadevni trg in konkurirati podjetju Color Line na progi Sandefjorda–Strömstad. Dva od teh poskusov sta bila neuspešna, tretji – s strani podjetja Kystlink – pa je uspel šele po tem, ko se je začetno 15-letno obdobje izključne pravice, dodeljene na podlagi pristaniškega sporazuma, izteklo in občina ni hotela odobriti 10-letnega podaljšanja, do katerega je podjetje Color Line imelo pravico na podlagi navedenega sporazuma. Občina Strömstad je 21. decembra 2005 pravico dostopa dodelila podjetju Kystlink. |
| --- | --- |

18.

Morebitni konkurenti so z najmanj tremi pomembni poskusi skušali vstopiti na zadevni trg in konkurirati podjetju Color Line na progi Sandefjorda–Strömstad. Dva od teh poskusov sta bila neuspešna, tretji – s strani podjetja Kystlink – pa je uspel šele po tem, ko se je začetno 15-letno obdobje izključne pravice, dodeljene na podlagi pristaniškega sporazuma, izteklo in občina ni hotela odobriti 10-letnega podaljšanja, do katerega je podjetje Color Line imelo pravico na podlagi navedenega sporazuma. Občina Strömstad je 21. decembra 2005 pravico dostopa dodelila podjetju Kystlink.

| 19. | Pregled drugih možnih alternativnih pristanišč je pokazal, da zaradi tehničnih, poslovnih, geografskih in regulatornih razlogov nobeno od teh pristanišč ne ponuja pravih možnosti za nov vstop v razumnem času morebitnemu novemu ponudniku, ki bi žele konkurirati progi podjetja Color Line v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

19.

Pregled drugih možnih alternativnih pristanišč je pokazal, da zaradi tehničnih, poslovnih, geografskih in regulatornih razlogov nobeno od teh pristanišč ne ponuja pravih možnosti za nov vstop v razumnem času morebitnemu novemu ponudniku, ki bi žele konkurirati progi podjetja Color Line v obravnavanem obdobju.

| 20. | Na podlagi zgoraj navedenega je dolgoročni izključni pristaniški sporazum omejeval konkurenco v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP od začetka veljavnosti Sporazuma EGP 1. januarja 1994 do najmanj 20. decembra 2005. |
| --- | --- |

20.

Na podlagi zgoraj navedenega je dolgoročni izključni pristaniški sporazum omejeval konkurenco v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP od začetka veljavnosti Sporazuma EGP 1. januarja 1994 do najmanj 20. decembra 2005.

8.   Učinek na trgovino

| 21. | Mednarodne trajektne storitve so že po svoji naravi čezmejne. Poleg tega je bil promet podjetja Color Line na tej progi zelo velik in je v zadevnem obdobju rasel iz leta v leto. Tudi število potnikov na progi se je v zadevnem obdobju povečalo in je leta 1999 doseglo 1,2 milijona ter do leta 2005 v glavnem ostalo na tej ravni oziroma jo presegalo. |
| --- | --- |

21.

Mednarodne trajektne storitve so že po svoji naravi čezmejne. Poleg tega je bil promet podjetja Color Line na tej progi zelo velik in je v zadevnem obdobju rasel iz leta v leto. Tudi število potnikov na progi se je v zadevnem obdobju povečalo in je leta 1999 doseglo 1,2 milijona ter do leta 2005 v glavnem ostalo na tej ravni oziroma jo presegalo.

| 22. | Glede na to vpliv pristaniškega sporazuma na možnosti konkurentov za začetek opravljanja storitev, ki bi bile na upoštevnem trgu konkurenčne podjetju Color Line na progi med Švedsko in Norveško, zadostuje za ugotovitev, da bi pristaniški sporazum lahko znatno vplival na trgovino znotraj EGP v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

22.

Glede na to vpliv pristaniškega sporazuma na možnosti konkurentov za začetek opravljanja storitev, ki bi bile na upoštevnem trgu konkurenčne podjetju Color Line na progi med Švedsko in Norveško, zadostuje za ugotovitev, da bi pristaniški sporazum lahko znatno vplival na trgovino znotraj EGP v smislu člena 53(1) Sporazuma EGP.

9.   Člena 53(3) Sporazuma EGP ni mogoče uporabiti za utemeljitev

| 23. | Podjetje Color Line je navedlo, da je izvedlo obsežne začetne naložbe, s katerimi so bile v prid potrošnikov dosežene znatne izboljšave na progi Sandefjord–Strömstad Vendar so bile vse izboljšave učinkovitosti, za katere podjetje Color Line navaja, da so bile dosežene zahvaljujoč dolgoročnemu izključnemu pristaniškemu sporazumu, bodisi nezadostno podkrepljene z dokazi ali v najboljšem primeru omejene narave. Podjetje Color Line ni dokazalo, da so koristi večje učinkovitosti, ki jo je mogoče pripisati sporazumu, večje od škode, ki je potrošnikom nastala zaradi dolgoročne izključne pravice. Poleg tega je 25-let trajajoča izključna pravica podjetja Color Line močno presegla mejo sprejemljivega in je bila bistveno nesorazmerna s povečanjem učinkovitosti. |
| --- | --- |

23.

Podjetje Color Line je navedlo, da je izvedlo obsežne začetne naložbe, s katerimi so bile v prid potrošnikov dosežene znatne izboljšave na progi Sandefjord–Strömstad Vendar so bile vse izboljšave učinkovitosti, za katere podjetje Color Line navaja, da so bile dosežene zahvaljujoč dolgoročnemu izključnemu pristaniškemu sporazumu, bodisi nezadostno podkrepljene z dokazi ali v najboljšem primeru omejene narave. Podjetje Color Line ni dokazalo, da so koristi večje učinkovitosti, ki jo je mogoče pripisati sporazumu, večje od škode, ki je potrošnikom nastala zaradi dolgoročne izključne pravice. Poleg tega je 25-let trajajoča izključna pravica podjetja Color Line močno presegla mejo sprejemljivega in je bila bistveno nesorazmerna s povečanjem učinkovitosti.

| 24. | V skladu z navedenim podjetje Color Line ni dokazalo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 53(3) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

24.

V skladu z navedenim podjetje Color Line ni dokazalo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 53(3) Sporazuma EGP.

10.   Zloraba prevladujočega položaja v smislu člena 54 Sporazuma EGP

| 25. | Podjetje Color Line je bilo v obdobju od leta 1986 do 2006, ko je na trg vstopilo podjetje Kystlink, edini oziroma monopolni izvajalec na upoštevnem trgu trajektnih storitev s stoodstotnim tržnim deležem. Njegove stranke so bile predvsem posamezniki z omejeno kupno močjo ali brez izravnalne kupne moči. Poleg tega so bile za trg značilne znatne ovire za vstop, med drugim tudi tržni položaj podjetja Color Line, zvestoba njegovih strank blagovni znamki, neobstoj alternativnih primernih pristanišč in regulatorne ovire. Iz teh razlogov je podjetje Color line uživalo prevladujoč položaj na upoštevnem trgu najmanj v obdobju, ki se obravnava. |
| --- | --- |

25.

Podjetje Color Line je bilo v obdobju od leta 1986 do 2006, ko je na trg vstopilo podjetje Kystlink, edini oziroma monopolni izvajalec na upoštevnem trgu trajektnih storitev s stoodstotnim tržnim deležem. Njegove stranke so bile predvsem posamezniki z omejeno kupno močjo ali brez izravnalne kupne moči. Poleg tega so bile za trg značilne znatne ovire za vstop, med drugim tudi tržni položaj podjetja Color Line, zvestoba njegovih strank blagovni znamki, neobstoj alternativnih primernih pristanišč in regulatorne ovire. Iz teh razlogov je podjetje Color line uživalo prevladujoč položaj na upoštevnem trgu najmanj v obdobju, ki se obravnava.

| 26. | Od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005 so bile dolgoročne izključne pravice, ki jih je uživalo podjetje Color Line v skladu s pristaniškim sporazumom, namreč uporaba pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu, s katerimi je bila izključena konkurenca na upoštevnem trgu, zmožne vsaj omejevanja konkurence v smislu člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

26.

Od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005 so bile dolgoročne izključne pravice, ki jih je uživalo podjetje Color Line v skladu s pristaniškim sporazumom, namreč uporaba pristaniške infrastrukture v Torskholmenu in Strömstadu, s katerimi je bila izključena konkurenca na upoštevnem trgu, zmožne vsaj omejevanja konkurence v smislu člena 54 Sporazuma EGP.

| 27. | Podjetje Color Line ni dokazalo objektivne utemeljenosti za sklicevanje na ta sporazum in ohranitev njegovih izključnih pravic od začetka veljavnosti Sporazuma EGP 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005. Podjetje Color Line je torej zlorabilo prevladujoči položaj na upoštevnem trgu. |
| --- | --- |

27.

Podjetje Color Line ni dokazalo objektivne utemeljenosti za sklicevanje na ta sporazum in ohranitev njegovih izključnih pravic od začetka veljavnosti Sporazuma EGP 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005. Podjetje Color Line je torej zlorabilo prevladujoči položaj na upoštevnem trgu.

| 28. | Mednarodne trajektne storitve so že po svoji naravi čezmejne in upoštevni trg za trajektne storitve v tem primeru pomeni bistveni del skupnega trga. Glede na navedeno bi podjetje Color Line z zlorabo prevladujočega položaja na upoštevnem trgu lahko bistveno vplivalo na trgovino znotraj EGP v smislu člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

28.

Mednarodne trajektne storitve so že po svoji naravi čezmejne in upoštevni trg za trajektne storitve v tem primeru pomeni bistveni del skupnega trga. Glede na navedeno bi podjetje Color Line z zlorabo prevladujočega položaja na upoštevnem trgu lahko bistveno vplivalo na trgovino znotraj EGP v smislu člena 54 Sporazuma EGP.

11.   Naslovniki odločbe

| 29. | Z odločbo je bilo ugotovljeno, da sta podjetji Color Line AS in Color Group AS z dolgoročnimi izključnimi pravicami, ki jih je podjetje Color Line AS uživalo v skladu s pristaniškim sporazumom, sklenjenim leta 1991 z občino Strömstad, kršili člena 53 in 54 Sporazuma EGP, in sicer:






  (a) | podjetje Color Line AS z neposrednim sodelovanjem pri kršitvah od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005; |
| --- | --- | --- |

29.

Z odločbo je bilo ugotovljeno, da sta podjetji Color Line AS in Color Group AS z dolgoročnimi izključnimi pravicami, ki jih je podjetje Color Line AS uživalo v skladu s pristaniškim sporazumom, sklenjenim leta 1991 z občino Strömstad, kršili člena 53 in 54 Sporazuma EGP, in sicer:

(a)

podjetje Color Line AS z neposrednim sodelovanjem pri kršitvah od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005;

| (b) | podjetje Color Group AS pa od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005 s svojim odločilnim vplivom nad hčerinskim podjetjem Color Line AS, ki je v njegovi stoodstotni lasti. |
| --- | --- |

(b)

podjetje Color Group AS pa od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005 s svojim odločilnim vplivom nad hčerinskim podjetjem Color Line AS, ki je v njegovi stoodstotni lasti.

12.   Globe

| 30. | V skladu s Smernicami Nadzornega organa Efte o načinu določanja glob (2), je osnovni znesek globe vezan na delež – do 30 % – vrednosti prodaje proizvodov oziroma storitev, ki so posredno ali neposredno povezane s kršitvijo, na upoštevnem geografskem območju v EGP, odvisno od resnosti kršitve, pomnoženo s številom let trajanja kršitve. |
| --- | --- |

30.

V skladu s Smernicami Nadzornega organa Efte o načinu določanja glob (2), je osnovni znesek globe vezan na delež – do 30 % – vrednosti prodaje proizvodov oziroma storitev, ki so posredno ali neposredno povezane s kršitvijo, na upoštevnem geografskem območju v EGP, odvisno od resnosti kršitve, pomnoženo s številom let trajanja kršitve.

| 31. | Nadzorni organ običajno upošteva prodajo podjetja v zadnjem celem poslovnem letu njegove udeležbe pri kršitvi. V tem primeru to ustreza prihodku podjetja Color Line na progi Sandefjord–Strömstad v letu 2004. |
| --- | --- |

31.

Nadzorni organ običajno upošteva prodajo podjetja v zadnjem celem poslovnem letu njegove udeležbe pri kršitvi. V tem primeru to ustreza prihodku podjetja Color Line na progi Sandefjord–Strömstad v letu 2004.

| 32. | Nadzorni organ pri oceni teže kršitve za odločitev, ali bi moral biti delež vrednosti prodaje, ki se upošteva v posameznem primeru, v spodnjem ali zgornjem delu tega razpona, izvede analizo posameznega primera, pri čemer upošteva vse ustrezne okoliščine. To vključuje več dejavnikov, kot so narava kršitve, tržni delež zadevnega podjetja in geografski obseg kršitve. |
| --- | --- |

32.

Nadzorni organ pri oceni teže kršitve za odločitev, ali bi moral biti delež vrednosti prodaje, ki se upošteva v posameznem primeru, v spodnjem ali zgornjem delu tega razpona, izvede analizo posameznega primera, pri čemer upošteva vse ustrezne okoliščine. To vključuje več dejavnikov, kot so narava kršitve, tržni delež zadevnega podjetja in geografski obseg kršitve.

| 33. | V tem primeru je Nadzorni organ ugotovil, da bi delež vrednosti prodaje, ki ga je treba uporabiti za določitev osnovnega zneska globe, moral biti 2,5 %. |
| --- | --- |

33.

V tem primeru je Nadzorni organ ugotovil, da bi delež vrednosti prodaje, ki ga je treba uporabiti za določitev osnovnega zneska globe, moral biti 2,5 %.

| 34. | Čeprav je Nadzorni organ ugotovil, da so bila pravila EGP o konkurenci kršena od 1. januarja 1994, je pri izvajanju svojih pooblastil za naložitev glob na podlagi široke diskrecijske pravice, ki jo ima v zvezi z določanjem glob (3), in glede na posebnosti tega primera odločil, da naloži globo le za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005. Upoštevano obdobje torej znaša sedem let. |
| --- | --- |

34.

Čeprav je Nadzorni organ ugotovil, da so bila pravila EGP o konkurenci kršena od 1. januarja 1994, je pri izvajanju svojih pooblastil za naložitev glob na podlagi široke diskrecijske pravice, ki jo ima v zvezi z določanjem glob (3), in glede na posebnosti tega primera odločil, da naloži globo le za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005. Upoštevano obdobje torej znaša sedem let.

| 35. | Glede na navedeno je osnovni znesek globe določen na 18,811 milijona EUR. |
| --- | --- |

35.

Glede na navedeno je osnovni znesek globe določen na 18,811 milijona EUR.

| 36. | V tem primeru ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin. |
| --- | --- |

36.

V tem primeru ni oteževalnih ali olajševalnih okoliščin.

| 37. | Globa ne presega 10 % celotnega prihodka podjetja, ki sodeluje pri kršitvi, v poslovnem letu pred izdajo te odločbe. |
| --- | --- |

37.

Globa ne presega 10 % celotnega prihodka podjetja, ki sodeluje pri kršitvi, v poslovnem letu pred izdajo te odločbe.

13.   Odločba

| 38. | Podjetji Color Line AS in Color Group AS sta z dolgoročnimi izključnimi pravicami, ki jih je podjetje Color Line AS uživalo v skladu s pristaniškim sporazumom, sklenjenim leta 1991 z občino Strömstad, kršili člena 53 in 54 Sporazuma EGP, in sicer:






  (a) | podjetje Color Line AS z neposrednim sodelovanjem pri kršitvah od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005; |
| --- | --- | --- |

38.

Podjetji Color Line AS in Color Group AS sta z dolgoročnimi izključnimi pravicami, ki jih je podjetje Color Line AS uživalo v skladu s pristaniškim sporazumom, sklenjenim leta 1991 z občino Strömstad, kršili člena 53 in 54 Sporazuma EGP, in sicer:

(a)

podjetje Color Line AS z neposrednim sodelovanjem pri kršitvah od 1. januarja 1994 do 20. decembra 2005;

| (b) | podjetje Color Group AS pa od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005 s svojim odločilnim vplivom nad hčerinskim podjetjem Color Line AS, ki je v njegovi stoodstotni lasti. |
| --- | --- |

(b)

podjetje Color Group AS pa od 1. oktobra 1998 do 20. decembra 2005 s svojim odločilnim vplivom nad hčerinskim podjetjem Color Line AS, ki je v njegovi stoodstotni lasti.

| 39. | Čeprav je Nadzorni organ na podlagi razpoložljivih dokazov ugotovil, da sta podjetji s kršitvijo prenehali 20. decembra 2005, v izogib dvomom poziva podjetji, ki sta še aktivni na upoštevnem trgu in na kateri je naslovljena odločba, da prenehata s kršitvijo, če tega še nista storili, in se odslej vzdržita vsakega dejanja ali ravnanja, ki bi lahko imelo enak ali podoben cilj oziroma učinek. |
| --- | --- |

39.

Čeprav je Nadzorni organ na podlagi razpoložljivih dokazov ugotovil, da sta podjetji s kršitvijo prenehali 20. decembra 2005, v izogib dvomom poziva podjetji, ki sta še aktivni na upoštevnem trgu in na kateri je naslovljena odločba, da prenehata s kršitvijo, če tega še nista storili, in se odslej vzdržita vsakega dejanja ali ravnanja, ki bi lahko imelo enak ali podoben cilj oziroma učinek.

| 40. | Za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005 se podjetjema Color Line AS in Color Group AS naloži globa v znesku 18,811 milijona EUR, za plačilo katere sta solidarno odgovorni. |
| --- | --- |

40.

Za obdobje od 1. januarja 1999 do 20. decembra 2005 se podjetjema Color Line AS in Color Group AS naloži globa v znesku 18,811 milijona EUR, za plačilo katere sta solidarno odgovorni.

---

(1)  UL C 227, 21.9.2006, str. 10, in Dopolnilo EGP k UL 47, 21.9.2006, str. 1.

(2)  UL C 314, 21.12.2006, str. 84 in Dopolnilo EGP k UL 63, 21.12.2006, str. 44.

(3)  Smernice o načinu določanja glob, odstavek 27.

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/11

---

Razpis Norveške glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2012

2012/C 180/07

Norveško ministrstvo za nafto in energijo objavlja razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Dovoljenja za izkoriščanje se bodo izdala bodisi delniškim družbam, registriranim na Norveškem ali v drugi državi pogodbenici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), bodisi fizičnim osebam s stalnim prebivališčem v državi pogodbenici Sporazuma EGP. Delniška družba mora imeti najmanj 1 milijon NOK delniškega kapitala ali temu enakovreden znesek v valuti države, v kateri je družba registrirana.

Družbam, ki trenutno nimajo dovoljenja v norveškem epikontinentalnem pasu, se lahko izda dovoljenje za izkoriščanje, če so se predhodno kvalificirale za izdajo dovoljenja v tem pasu.

Ministrstvo bo družbe, ki bodo oddale posamezne vloge, in družbe, ki bodo vloge oddale kot del skupine, obravnavalo enako. Vlagatelji, ki bodo oddali posamezno vlogo, ali vlagatelji kot skupina, ki bo oddala skupno vlogo, se bodo šteli kot en vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje. Ministrstvo lahko na podlagi vlog, ki jih oddajo skupine ali posamezni vlagatelji, določi sestavo skupine, ki ji bo izdano dovoljenje, in imenuje izvajalca take skupine.

Dodelitev deleža v dovoljenju za izkoriščanje bo pogojena s pristopom imetnika dovoljenja k sporazumu o dejavnostih, povezanih z nafto (Agreement for Petroleum Activities), vključno s sporazumom o skupnem izvajanju in sporazumom o obračunavanju. Če se dovoljenje za izkoriščanje stratigrafsko razdeli, bosta morala imetnika dveh stratigrafsko razdeljenih dovoljenj skleniti tudi posebni sporazum o skupnem izvajanju, ki bo v zvezi s tem urejal odnose med njima.

Imetniki dovoljenja bodo ob podpisu navedenih sporazumov ustanovili skupno podjetje, v katerem bo njihova kapitalska udeležba vedno enaka njihovemu deležu v dovoljenju za izkoriščanje.

Dokumenti za izdajo dovoljenja bodo v glavnem temeljili na zadevnih dokumentih za izdajo dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2011. S tem se bo zagotovilo, da bo industrija o pomembnih spremembah okvira obveščena pred oddajo vlog.

Merila za izdajo dovoljenj za izkoriščanje

Za spodbujanje dobrega upravljanja virov ter hitrega in učinkovitega raziskovanja in izkoriščanja nafte v norveškem epikontinentalnem pasu, vključno s sestavo skupin, ki bodo to omogočile, veljajo naslednja merila za dodelitev deležev v dovoljenjih za izkoriščanje in za imenovanje izvajalca:

| (a) | vlagatelj ima zadevno tehnično znanje, vključno s strokovnim znanjem, povezanim z razvojnim delom, raziskavami, varnostjo in okoljem, ter izkaže, kako lahko to strokovno znanje dejavno prispeva k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelj ima zadevno tehnično znanje, vključno s strokovnim znanjem, povezanim z razvojnim delom, raziskavami, varnostjo in okoljem, ter izkaže, kako lahko to strokovno znanje dejavno prispeva k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju;

| (b) | vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju;

| (c) | vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito izkoriščati nafto; |
| --- | --- |

(c)

vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito izkoriščati nafto;

| (d) | vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij; |
| --- | --- |

(d)

vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij;

| (e) | izkušnje v zvezi z dejavnostmi vlagatelja; |
| --- | --- |

(e)

izkušnje v zvezi z dejavnostmi vlagatelja;

| (f) | kadar vlagatelji oddajo vlogo za izdajo dovoljenja kot skupina, se bodo upoštevali sestava skupine, priporočeni izvajalec in skupna usposobljenost; |
| --- | --- |

(f)

kadar vlagatelji oddajo vlogo za izdajo dovoljenja kot skupina, se bodo upoštevali sestava skupine, priporočeni izvajalec in skupna usposobljenost;

| (g) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(g)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (h) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (g); |
| --- | --- |

(h)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala dvema imetnikoma dovoljenja ali več, kadar ima vsaj eden izkušnje iz točke (g);

| (i) | imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

(i)

imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| (j) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden imetnik dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Vsaj eden imetnik dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah; |
| --- | --- |

(j)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden imetnik dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Vsaj eden imetnik dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah;

| (k) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HPHT), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden imetnik dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Vsaj eden imetnik dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HPHT). |
| --- | --- |

(k)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HPHT), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden imetnik dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Vsaj eden imetnik dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HPHT).

Bloki, za katere se lahko oddajo vloge

Geografsko območje, za katero se lahko oddajo vloge, je območje v norveškem epikontinentalnem pasu, vnaprej določenem za to kvoto dovoljenj. Vloge za deleže v dovoljenjih za izkoriščanje se lahko oddajo za bloke, za katere niso izdana dovoljenja na vnaprej določenih območjih, ter za bloke ali dele blokov, za katere so dovoljenja na vnaprej določenih območjih prenehala veljati pred iztekom roka za oddajo vlog.

Celotno besedilo razpisa, vključno s podrobnimi kartami razpoložljivih območij, je na voljo na spletnem naslovu norveškega direktorata za nafto http://www.npd.no/apa2012 ali pri Ministrstvu za nafto in energijo (Ministry of Petroleum and Energy), tel. +47 22246209.

Vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje nafte oddajte na naslov:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| PO Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

PO Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Rok: 6. septembra 2012 ob 12:00 (opoldne).

Dovoljenja za izkoriščanje nafte bodo za vnaprej določena območja v norveškem epikontinentalnem pasu v letu 2012 izdana 90 dni po datumu objave razpisa za oddajo vlog, kar bo po načrtih konec leta 2012/začetek leta 2013, vendar najpozneje 30. januarja 2013.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/13

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV

2012/C 180/08

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira naslednje javne natečaje:

| | EPSO/AD/233/12 – Prevajalci (AD 5) za hrvaški jezik (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/233/12 – Prevajalci (AD 5) za hrvaški jezik (HR)

| | EPSO/AD/234/12 – Tolmači (AD 5/AD 7) iz hrvaškega jezika (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/234/12 – Tolmači (AD 5/AD 7) iz hrvaškega jezika (HR)

| | EPSO/AD/235/12 – Pravniki lingvisti (AD 7) za hrvaški jezik (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/235/12 – Pravniki lingvisti (AD 7) za hrvaški jezik (HR)

Obvestilo o natečajih je objavljeno v Uradnem listu C 180 A z dne 21. junija 2012 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://eu-careers.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/14

---

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

2012/C 180/09

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1), ki mu ni sledil noben ustrezno utemeljen zahtevek za pregled, Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi kmalu iztekli.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 (2) o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.

| Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sedeži | Ljudska republika Kitajska | Protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 691/2007 (UL L 160, 21.6.2007, str. 1) | 22.6.2012 |

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

Sedeži

Ljudska republika Kitajska

Protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 691/2007 (UL L 160, 21.6.2007, str. 1)

22.6.2012

---

(1)  UL C 257, 1.9.2011, str. 7.

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/15

---

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

2012/C 180/10

1.   V skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), Komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi iztekli na datum iz razpredelnice, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom.

2.   Postopek

Proizvajalci Unije lahko vložijo pisni zahtevek za pregled. Ta zahtevek mora vsebovati zadostne dokaze, da bi se damping in škoda zaradi izteka ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila.

Če se Komisija odloči za pregled zadevnih ukrepov, se uvoznikom, izvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem Unije omogoči, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku za pregled.

3.   Rok

Proizvajalci Unije lahko na podlagi navedenega kadar koli po objavi tega obvestila vložijo pisni zahtevek za pregled, ki ga mora Evropska komisija (naslov: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2)) prejeti vsaj tri mesece pred datumom iz razpredelnice.

4.   To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009.

| Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nekateri manganovi dioksidi | Južna Afrika | Protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 221/2008 (UL L 69, 13.3.2008, str. 1) | 14.3.2013 |

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

Nekateri manganovi dioksidi

Južna Afrika

Protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 221/2008 (UL L 69, 13.3.2008, str. 1)

14.3.2013

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  Faks +32 22956505.

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/16

---

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

2012/C 180/11

V skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„TEPERTŐS POGÁCSA“

ES št.: HU-TSG-0007-0060-27.09.2010

1.   Ime in naslov skupine, ki je predložila vlogo:

| Ime: | Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (madžarski kraljevi red pekov) |
| --- | --- |
| Naslov: | Komárom |
| Dunapart u. 1. |
| 2900 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ime:

Magyar Pékek Fejedelmi Rendje (madžarski kraljevi red pekov)

Naslov:

Komárom

Dunapart u. 1.

2900

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 302604274

Faks

—

E-naslov:

nardaianita@gmail.com

2.   Država članica ali tretja država:

Madžarska

3.   Specifikacija proizvoda:

3.1   Ime za registracijo:

„Tepertős pogácsa“

Na etiketah proizvodov, ki so dani na trg, je lahko navedena naslednja informacija: „proizvedeno v skladu z madžarsko tradicijo“. Ta informacija bo prevedena v druge uradne jezike.

3.2   Navedite, ali gre za ime, ki:

|  | je specifično samo po sebi |
| --- | --- |
| ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |



je specifično samo po sebi

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Pridevnik „tepertős“ v imenu se nanaša na „tepertő“, tj. svinjske ocvirke, ki se pripravijo tako, da se mastna slanina ocvre in nato seseklja, ter se uporabijo za nadev iz ocvirkov, ki je značilna osnovna sestavina za pripravo okusnega okroglega pekovskega izdelka.

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

|  | registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- |
| ☒ | registracija brez pridržanja imena |



registracija s pridržanjem imena

☒

registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda:

| Skupina 2.3 – | Slaščice, kruh, testo, pecivo, piškoti in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.3 –

Slaščice, kruh, testo, pecivo, piškoti in drugi pekovski izdelki

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Tepertős pogácsa“ je okusen okrogel pekovki izdelek valjaste oblike, začinjen s soljo in poprom. Njegov premer je 3–5 cm, tehta pa 25–50 g. Vsebuje ocvirke in svinjsko mast, za vzhajanje se doda kvas, testo je lahko krhko ali listnato (struktura „tisočih listov“ ali „mille-feuille“). Skorja je rdečkasto rjava, pri čemer so vanjo zarezani kvadratki. Spodnja stran je ploska in rdečkasto rjava. Vsebuje enakomerno razporejene ocvirke. Različico iz krhkega testa je mogoče nalomiti na koščke, različica iz listnatega testa pa ima rahlo in večplastno strukturo. Okus ima po ocvirkih, je prijetno slan in ima blag okus po popru. Vsebnost maščobe v suhi snovi je 20–30 mas. %, pri čemer moka, ki se uporabi za proizvod, vsebuje 25–40 mas. % ocvirkov. Vsaj 60 % vsebnosti maščobe izhaja iz ocvirkov.

Organoleptične lastnosti

| | „Tepertős pogácsa“ iz krhkega testa | „Tepertős pogácsa“ iz listnatega testa |
| --- | --- | --- |
| Oblika | Okrogla, enakomerno valjasta | Okrogla in valjasta, lahko je nekoliko „nagnjena“ |
| Skorja | Zgornji del je svetleč in rdečkasto rjave barve, vanj so gosto zarezani kvadratki. Stranski del je peščene barve in ni svetleč, spodnji del pa je rdečkasto rjav in prav tako ni svetleč. |
| Struktura sredice | Sredica je krhka, vendar se ne drobi. Ocvirki so enakomerno razporejeni in so rahlo rjavkasto obarvani. | Sredica ima strukturo „tisočih listov“, plasti pa je mogoče ločiti. Na posamezni plasti so vidni koščki ocvirkov, ki so rahlo rjavkaste barve. |
| Okus | Značilen okus po ocvirkih ter prijetno slan in blag okus po popru |
| Vonj | Značilen vonj po ocvirkih, svinjski masti in popru |

„Tepertős pogácsa“ iz krhkega testa

„Tepertős pogácsa“ iz listnatega testa

Oblika

Okrogla, enakomerno valjasta

Okrogla in valjasta, lahko je nekoliko „nagnjena“

Skorja

Zgornji del je svetleč in rdečkasto rjave barve, vanj so gosto zarezani kvadratki. Stranski del je peščene barve in ni svetleč, spodnji del pa je rdečkasto rjav in prav tako ni svetleč.

Struktura sredice

Sredica je krhka, vendar se ne drobi. Ocvirki so enakomerno razporejeni in so rahlo rjavkasto obarvani.

Sredica ima strukturo „tisočih listov“, plasti pa je mogoče ločiti. Na posamezni plasti so vidni koščki ocvirkov, ki so rahlo rjavkaste barve.

Okus

Značilen okus po ocvirkih ter prijetno slan in blag okus po popru

Vonj

Značilen vonj po ocvirkih, svinjski masti in popru

Fizikalne in kemične lastnosti

| — | Vsebnost maščobe: končni proizvod vsebuje 20–30 mas. % maščobe v suhi snovi. |
| --- | --- |

—

Vsebnost maščobe: končni proizvod vsebuje 20–30 mas. % maščobe v suhi snovi.

| — | Vsebnost soli: končni proizvod vsebuje največ 4,0 mas. % soli v suhi snovi. |
| --- | --- |

—

Vsebnost soli: končni proizvod vsebuje največ 4,0 mas. % soli v suhi snovi.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1:

Vhodne sestavine

Za nadev iz ocvirkov:

| — | ocvirki brez kože: 70–75 % nadeva sestavljajo ocvirki, tj. ocvrt del, ki ostane, potem ko se popeče mastna slanina z malo ali brez mesa, |
| --- | --- |

—

ocvirki brez kože: 70–75 % nadeva sestavljajo ocvirki, tj. ocvrt del, ki ostane, potem ko se popeče mastna slanina z malo ali brez mesa,

| — | svinjska mast: 25–30 % nadeva sestavlja svinjska mast, tj. maščoba, ki ostane, potem ko se popeče mastna slanina z malo mesa ali brez mesa. |
| --- | --- |

—

svinjska mast: 25–30 % nadeva sestavlja svinjska mast, tj. maščoba, ki ostane, potem ko se popeče mastna slanina z malo mesa ali brez mesa.

Priprava testa: pšenična moka (tip BL55 ali BL80) ali pirina moka, jajce, jajčni rumenjak, mleko, kvas, belo vino ali kis, kisla smetana, sol in poper.

Pri pripravi „tepertős pogácsa“ je uporaba aditivov (npr. sredstev za vzhajanje ali konzervansov) prepovedana.

Metoda pridobivanja:

Odvisno od metode pridobivanja se lahko „Tepertős pogácsa“ pripravi iz listnatega ali krhkega testa.

Priprava „tepertős pogácsa“ iz krhkega testa:

Faza I:   priprava nadeva iz ocvirkov

Sveži ocvirki brez kože se sploščijo z valjarjem, da se zdrobijo večji ali grobi koščki in so ocvirki enakomerno razporejeni. Lahko se zmeljejo z aparatom za mletje mesa, pri čemer je treba uporabiti nastavek za čim bolj drobno mletje.

Ocvirki se zmešajo s svinjsko mastjo z leseno žlico ali mešalnikom. Pomembno je, da se pri pripravi nadeva iz ocvirkov ne uporabijo aditivi, konzervansi, gosji ocvirki, rastlinsko olje ali margarina, temveč le sveži ocvirki brez kože.

Industrijsko proizvedeni nadev iz ocvirkov mora prav tako izpolnjevati zahteve, ki veljajo zanj.

Faza II:   priprava testa

V kilogram pšenične moke vmešamo 250–400 g nadeva iz ocvirkov, da dobimo enakomerno zmes. Nadev iz ocvirkov mora prekriti vso moko, kar je bistveni pogoj za pripravo peciva iz krhkega testa. Zmešamo vse sestavine, tj. moko in nadev iz ocvirkov, 5 % v mleku vzhajanega kvasa za vsak kilogram moke, eno jajce, en jajčni rumenjak, 0,02 % belega vina ali kisa, 2,5 % soli, 0,001 % mletega popra in toliko kisle smetane, da dobimo sorazmerno trdo testo. Testo gnetemo toliko časa, da postane gladko. Če se testo gnete predolgo, ni mogoče zagotoviti primerne krhkosti proizvoda.

Ker proizvod vsebuje veliko maščobe, morajo biti sestavine pri pripravi testa hladne, pri čemer mora testo počivati na hladnem, dokler njegova notranja temperatura ne doseže 26 °C. Testo lahko zaradi njegovih posebnih lastnosti postavimo v hladilnik pri temperaturi od +5 do + 8 °C, kjer mora počivati vsaj tri ure.

Vzhajano in ohlajeno testo razvaljamo za prst na debelo in v zgornji del razvaljanega testa zarežemo goste pravokotne črte. To lahko naredimo z uporabo več nožev hkrati, katerih rezila so med seboj oddaljena 3 mm. Kolačke izrežemo z modelom za kolačke premera 3–6 cm. Kolački morajo biti enakomerne in čim bolj valjaste oblike. Končno obliko dobimo tako, da testo povaljamo z dlanjo. Na mizo tesno drug ob drugega naložimo toliko kolačkov, kot jih potrebujemo, da napolnimo pekač, in jih premažemo z razžvrkljanim jajcem, ki pa ne sme kapljati po stranskih delih kolačkov. Ko se jajce na površini posuši, kolačke enakomerno razporedimo na pekač. Kolačke, ki niso pravilno oblikovani, lahko ponovno zgnetemo skupaj največ dvakrat, pri čemer mora biti gnetenje čim krajše, kolačke pa nato lahko uporabimo pozneje, potem ko testo dovolj dolgo počiva.

Kolački vzhajajo 50–55 minut, nato se postavijo v vročo pečico, segreto na 220–240 °C, kjer se pečejo 12–15 minut.

Kolački se prodajajo nezapakirani ali predpakirani.

Priprava „tepertős pogácsa“ iz listnatega testa

Faza I:   priprava nadeva iz ocvirkov

Priprava nadeva iz ocvirkov je podobna kot pri kolaču iz krhkega testa, edina razlika je, da se poleg masti in popečenih ocvirkov brez kože dodata sol (1,5 mas. % moke) in drobno mlet poper (0,001 mas. % moke). Sol se doda v tej fazi, ker bi sicer testo razpadlo in struktura „tisočih listov“ ne bi nastala, če bi bila sol, potrebna za zagotovitev značilnega slanega okusa kolačkov, dodana šele med pripravo testa.

Pri tej različici se polovica, tj. 50 %, navedene količine masti za pripravo nadeva iz ocvirkov doda ocvirkom, druga polovica pa testu.

Faza II:   priprava testa

Tako imenovano osnovno testo se pripravi iz masti, ki ostane pri pripravi nadeva iz ocvirkov, soli (približno 1 mas. % moke), 5 % v mleku vzhajanega kvasa za vsak kilogram moke, 0,02 % belega vina ali kisa ter približno iz enega jajca, enega rumenjaka in toliko kisle smetane, da dobimo trdo in srednje prožno testo, ki ga je enostavno razvaljati.

Pri tej različici je pomembno, da so sestavine in nadev iz ocvirkov pri pripravi hladni, da se lahko z nadevom iz ocvirkov prepreči zlepljenje plasti med prepogibanjem testa. Mast med plastmi na tanko razvaljanega hladnega testa se med pečenjem raztopi in tako prepreči, da bi se plasti med seboj zlepile. Medtem se voda v testu in maščobi spremeni v paro in plasti potisne narazen, da je mogoče izdelek po pečenju ločiti na posamezne plasti (liste).

Strukturo „tisočih listov“ je mogoče doseči na dva načina.

| (a) | Nadev iz ocvirkov se enakomerno namaže na tanko razvaljano testo, nato pa se testo najprej začne zavijati z ene strani. Zavito testo se nato pusti počivati 15–30 minut, nakar se ga znova razvalja in ponovno zavije pod kotom 90 stopinj glede na prejšnje zavijanje. Če se ta zamenjava smeri ne upošteva, se kolački med pečenjem upognejo. |
| --- | --- |

(a)

Nadev iz ocvirkov se enakomerno namaže na tanko razvaljano testo, nato pa se testo najprej začne zavijati z ene strani. Zavito testo se nato pusti počivati 15–30 minut, nakar se ga znova razvalja in ponovno zavije pod kotom 90 stopinj glede na prejšnje zavijanje. Če se ta zamenjava smeri ne upošteva, se kolački med pečenjem upognejo.

| (b) | Pripravljeno osnovno testo se na tanko razvalja, pri čemer se izpostavljeni deli testa z nadevom iz ocvirkov namažejo vsakič, ko se testo prepogne. V tem primeru se testo ne zavije, temveč prepogne (vsaj trikrat). |
| --- | --- |

(b)

Pripravljeno osnovno testo se na tanko razvalja, pri čemer se izpostavljeni deli testa z nadevom iz ocvirkov namažejo vsakič, ko se testo prepogne. V tem primeru se testo ne zavije, temveč prepogne (vsaj trikrat).

Preden se testo zadnjič razvalja, mora vsaj 15 minut počivati, nato se razvalja za prst na debelo (1–2 cm). V zgornji del testa se zarežejo goste pravokotne črte, kolački pa se izrežejo z modelčkom za kolačke premera 3–6 cm. Na mizo tesno drug ob drugega naložimo toliko kolačkov, kot jih potrebujemo, da je pekač poln, in nanj s čopičem nanesemo razžvrkljano jajce, ki pa ne sme kapljati po stranskih delih kolačkov.

Ko se jajce na površini posuši, kolačke enakomerno razporedimo na pekač. Kolački vzhajajo 40–45 minut, nato se postavijo v vročo pečico, segreto na 220–240 °C, kjer se pečejo 8–10 minut.

Kolački se prodajajo nezapakirani ali predpakirani.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila:

Proizvodu „tepertős pogácsa“ edinstvene značilnosti zagotavljajo:

| — | osnovna sestavina iz ocvirkov in svinjske masti, |
| --- | --- |

—

osnovna sestavina iz ocvirkov in svinjske masti,

| — | posebna tehnika priprave testa, |
| --- | --- |

—

posebna tehnika priprave testa,

| — | fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti. |
| --- | --- |

—

fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti.

Osnovna sestavina, svinjski ocvirki, zagotavljanje značilnosti

Proizvodu „tepertős pogácsa“ njegove tipične značilnosti zagotavljajo ocvirki, ki se pripravijo tako, da se popeče mastna slanina z malo mesa ali brez mesa. Ocvirki vsebujejo 12–13 % beljakovin in 82–84 % maščob; 60 % vsebnosti maščobe v proizvodu izhaja iz ocvirkov.

Posebna tehnika priprave testa

Poleg krhkega testa je zaradi uporabe ocvirkov mogoče pripraviti posebno testo „tisočih listov“, pri čemer je zaradi visoke vsebnosti maščobe potrebna posebna priprava hladnega testa s temperaturo 24–26 °C.

Fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti

Ker proizvod „tepertős pogácsa“ zaradi vsebnosti ocvirkov in masti vsebuje 20–30 % maščobe, ima večjo hranilno vrednost, se počasneje posuši in ima daljši rok trajanja kot drugi proizvodi iz iste kategorije.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila:

Beseda „pogácsa“ (kolač) je bila prvič uporabljena okoli leta 1395 in je prvotno pomenila palačinki podoben kolač oziroma kruh, pečen v pepelu in žerjavici. V madžarskih ljudskih pripovedkah je ta kolač postal znan po imenu „hamuban sült pogácsa“ (kolač, pečen v pepelu). V 18. stoletju je bila za ta kolač, ki se je užival kot kruh, že uveljavljena beseda „kolačni kruh“. Sedanja različica proizvoda, ki je manjša, ovalne oblike in zarezana, je na Madžarskem postala priljubljena konec srednjega veka. To je bil najbolj priljubljen pekovski izdelek madžarske kmečke kuhinje, ki je bil na voljo v več različicah in je še vedno zelo priljubljen.

Razvoj proizvoda „tepertős pogácsa“ sta omogočila dva pogoja: ocvrta slanina je postala pogosta jed, ocvirki pa so postali vsakodnevno živilo. Glede na opis srednje vplivne plemiške družine iz 70-ih let 18. stoletja je bila priprava ocvrte slanine in ocvirkov vsakodnevno opravilo v gospodinjstvih plemiških družin od 18. stoletja. To trditev podpira dejstvo, da so se mast/ocvirki v popisih premoženja plemiških družin na Veliki madžarski nižini začeli pojavljati v 18. stoletju (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (publikacija muzeja Kossuth v Ceglédu), Cegléd 1988, str. 28, 30 Szűcs). Glede na to, da so bili mast/ocvirki v 50-ih letih 19. stoletja že omenjeni v kmečkem registru na območju med Donavo in Tiso, se je tradicija ocvrte slanine in uporabe svinjske masti v vsakodnevni prehrani kmetov ter priljubljenem načinu predelave svinjine verjetno začela širiti sredi 19. stoletja.

Glede na ustne etnografske podatke s preloma med 19. in 20. stoletjem se je svinjska mast v osrednji regiji reke Tise v kmečkih gospodinjstvih uporabljala za pripravo mila, nato pa se je začela postopno uporabljati tudi v prehrani. Po zakolu prašiča so običajno spekli kolačke s svežimi, majhnimi ocvirki brez kože. Glede na etnografski opis iz 30-ih let 20. stoletja so kolačke pripravljali iz nevzhajanega ali vzhajanega testa, med drugim začinjenega z ocvirki (Bátky Zs.: Táplálkozás (Prehrana), v: A magyarság néprajza (Madžarski etnografski priročnik), Budimpešta, 1933, str. 100). Zato lahko rečemo, da je dodajanje ocvirkov vzhajanemu testu postalo običajna praksa na začetku 20. stoletja.

„Tepertős pogácsa“ ima še vedno pomembno vlogo pri vsakodnevni pripravi hrane. Ponudi se kot priloga k juham, postreženim kot glavna jed (golaž, fižolova juha), ter gostom na sestankih in konferencah. Ti kolački so zelo priljubljeni tudi pri gospodinjah, ki jih pripravijo zlasti ob družinskih praznovanjih (porokah, krstu) ali praznikih, kot sta božič in velika noč, pogosto pa jih postrežejo tudi kot okusen prigrizek ob kozarcu vina na turističnih kmetijah (Hagyományok Ízek Régiók, I. kötet (Tradicionalni okusi regije, del I) str. 145–147).

Več kuharskih knjig dokazuje njihov sloves od 80-ih let 19. stoletja do danes, med drugim Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Madžarsko-francoska kuharica) str. 784-785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Najnovejše odlične domače slaščice), str. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Kuharska knjiga Kincses Váncza), str. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (Druga sodobna kuharica), str. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Kaj naj skuham?), str. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Madžarske sladke mojstrovine), str. 89, 1973.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti:

| Posebne lastnosti | Minimalne zahteve | Metoda in pogostost preverjanja |
| --- | --- | --- |
| vsebnost maščobe | — | 20–30 mas. % v suhi snovi |

Posebne lastnosti

Minimalne zahteve

Metoda in pogostost preverjanja

vsebnost maščobe

—

20–30 mas. % v suhi snovi

| — | uporabi se lahko le svinjska mast |
| --- | --- |

—

uporabi se lahko le svinjska mast

v laboratoriju, vsakih šest mesecev v skladu z opisom proizvoda v točki 3.5

ocvirki (nadev iz ocvirkov)

| — | uporaba svinjskih ocvirkov |
| --- | --- |

—

uporaba svinjskih ocvirkov

| — | uporaba ocvirkov brez kože |
| --- | --- |

—

uporaba ocvirkov brez kože

na podlagi dokumentacije proizvoda ali proizvodnega lista, dokumentiranega po serijah

Sestavine

| — | v skladu z opisom proizvoda v točki 3.6 (svinjski ocvirki, svinjska mast, pšenična moka, jajce, jajčni rumenjak, mleko, kvas, belo vino ali kis, kisla smetana, sol in poper) |
| --- | --- |

—

v skladu z opisom proizvoda v točki 3.6 (svinjski ocvirki, svinjska mast, pšenična moka, jajce, jajčni rumenjak, mleko, kvas, belo vino ali kis, kisla smetana, sol in poper)

na podlagi dokumentacije proizvoda ali proizvodnega lista, dokumentiranega po serijah

organoleptične lastnosti proizvoda (vsebnost, okus in vonj)

| — | krhko ali listnato testo („tisoč listov“) |
| --- | --- |

—

krhko ali listnato testo („tisoč listov“)

| — | značilen okus in vonj po ocvirkih ter blag okus in vonj po popru |
| --- | --- |

—

značilen okus in vonj po ocvirkih ter blag okus in vonj po popru

organoleptični preskus se opravi vsako izmeno

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda:

4.1   Naziv in naslov:

| Naziv: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (osrednji urad Uprave za kmetijstvo, direktorat za varnost hrane in krme) |
| --- | --- |
| Naslov: | Budapest |
| Mester u. 81. |
| 1095 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Naziv:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (osrednji urad Uprave za kmetijstvo, direktorat za varnost hrane in krme)

Naslov:

Budapest

Mester u. 81.

1095

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel.

+36 4563010

Faks

—

E-naslov:

oevi@oai.hu

| ☒ javni |  zasebni |
| --- | --- |

☒ javni

 zasebni

4.2   Posebne naloge organa ali telesa:

Nadzorni organ preverja skladnost proizvoda z zahtevami iz specifikacije proizvoda.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/22

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 180/12

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„FIN GRAS“/„FIN GRAS DU MÉZENC“

ES št.: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Fin gras“/„Fin gras du Mézenc“

2.   Država članica ali tretja država:

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina: 1.1 – | Sveže meso (in drobovina). |
| --- | --- |

Skupina: 1.1 –

Sveže meso (in drobovina).

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Označbo porekla „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ lahko dobi le goveje meso telic, starih najmanj 24 mesecev, ali kastriranih samcev, starih najmanj 30 mesecev.

Gre za sezonski proizvod. Zakol živali poteka od 1. februarja do vključno 31. maja po počasnem zimskem pitanju v hlevu, ki temelji pretežno na senu.

Med živimi živalmi se izvaja strog izbor v različnih fazah njihove vzreje, zlasti pred fazo pitanja in na koncu pitanja, po merilih, povezanih z razvojem kosti in mišic, stopnjo izpitanosti, ugotovljeno s pritiskom, funkcionalnimi zmožnostmi in njihovim splošnim videzom.

Značilnosti trupov in mesa so povezane z dolgim in postopnim pitanjem s senom s planote Mézenc in s strogim izborom živih živali v različnih fazah njihove vzreje.

Trupi morajo imeti naslednje značilnosti:

| — | v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda EUROP morajo biti razvrščeni v razred mesnatosti E, U, R, njihova stopnja izpitanosti pa mora biti 2, 3, 4, |
| --- | --- |

—

v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda EUROP morajo biti razvrščeni v razred mesnatosti E, U, R, njihova stopnja izpitanosti pa mora biti 2, 3, 4,

| — | hladna teža (ali teža ohlajenega trupa) je najmanj 280 kg pri telicah in najmanj 320 kg pri volih, |
| --- | --- |

—

hladna teža (ali teža ohlajenega trupa) je najmanj 280 kg pri telicah in najmanj 320 kg pri volih,

| — | zamaščenost do rahla prekritost z maščobo brez mastnih grudic, |
| --- | --- |

—

zamaščenost do rahla prekritost z maščobo brez mastnih grudic,

| — | zunanja bela do smetanasto bela maščoba. |
| --- | --- |

—

zunanja bela do smetanasto bela maščoba.

Meso je živo rdeče do škrlatno rdeče barve. Je marmorirano (to pomeni prepredeno z mišično maščobo). Meso se pakira ohlajeno, razen ohlajenega odmrznjenega mesa.

Meso je glede na to, ali se ponudi surovo, kot enolončnica ali pečeno na žaru, mehko do zelo mehko, mastno, zelo sočno, arome v ustih pa so močne in obstojne.

Meso se reže na posamezne kose ob prodaji končnemu potrošniku.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Ni relevantno.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Sistem govedoreje je pretežno pašni, kar pomeni, da je skupna gostota živali na kmetijskem gospodarstvu omejena, najmanjša površina senožeti in pašnikov na žival pa je 70 arov.

Pri sistemu govedoreje se upošteva letno izmenjavanje med pašnikom in hlevom, mogoče pa je tudi izkoriščanje možnosti naravnega okolja, za katero so značilne dolge in ostre zime. Živali se pasejo najmanj od 21. junija do 21. septembra. Uporabljajo naravne pašnike in strniščne posevke na senožetih. V hlevu so najmanj od 30. novembra do 30. marca. V tem času imajo na voljo seno.

Osnovni obrok živali sestavljata izključno popasena trava ali seno.

Senožeti in pašniki, ki se uporabljajo za krmo živali, so na geografskem območju, sestavlja pa jih izključno naravna flora, značilna za planoto Mézenc. Travniki se redno vzdržujejo, gnojenje pa je prilagojeno tako, da se ohranja cvetna raznolikost. Seno, ki izvira izključno iz prve košnje, se suši na travniku in shranjuje ločeno od drugega morebitnega sena na kmetijskem gospodarstvu.

Žival med končnim pitanjem dobiva krmo, ki temelji zlasti na senu, ki ga na podlagi njegove kakovosti izbere rejec. Krmi jih posamično v koritu. Seno, ki se uporablja v tej fazi pitanja, je treba razdeliti najmanj štirikrat na dan in pri tem odstraniti ostanke. Za uravnoteženje obroka je dovoljeno prehransko dopolnilo, ki je sestavljeno iz štirih surovin, med katerimi sta vsaj dve vrsti žitaric, ima nespremenljivo hranilno vrednost in se razdeljuje v omejenih količinah. Količina dopolnila ne sme presegati 700 g dopolnilne krme na 100 kg žive teže krav.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kotenje, vzreja, pitanje in zakol.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Ni relevantno.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Trup in njegovi odrezki imajo vse do končnega distributerja oznako, na kateri so navedeni vsaj:

| — | ime označbe, |
| --- | --- |

—

ime označbe,

| — | logotip Evropske unije za označbe ZGO, |
| --- | --- |

—

logotip Evropske unije za označbe ZGO,

| — | nacionalna identifikacijska številka živali ali številka klavnice, |
| --- | --- |

—

nacionalna identifikacijska številka živali ali številka klavnice,

| — | številka kmetijskega gospodarstva rejca, |
| --- | --- |

—

številka kmetijskega gospodarstva rejca,

| — | naziv in naslov klavnice ter njena številka odobritve, |
| --- | --- |

—

naziv in naslov klavnice ter njena številka odobritve,

| — | datum zakola, |
| --- | --- |

—

datum zakola,

| — | za meso za peko na žaru, ražnju ali v pečici, razen potrebušnine, mišičnega dela trebušne prepone in fileja, navedba „čas zorenja na kosti med datumom zakola živali in datumom prodaje na drobno končnemu potrošniku je najmanj deset polnih dni“. |
| --- | --- |

—

za meso za peko na žaru, ražnju ali v pečici, razen potrebušnine, mišičnega dela trebušne prepone in fileja, navedba „čas zorenja na kosti med datumom zakola živali in datumom prodaje na drobno končnemu potrošniku je najmanj deset polnih dni“.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje obsega te kantone in občine:

| | departma Ardèche: |
| --- | --- |

departma Ardèche:

| | kanton Antraigues-sur-Volane: celoten, |
| --- | --- |

kanton Antraigues-sur-Volane: celoten,

| | kanton Aubenas: občini Aubenas in Mercuer, |
| --- | --- |

kanton Aubenas: občini Aubenas in Mercuer,

| | kanton Burzet: občine Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet in Sainte-Eulalie, |
| --- | --- |

kanton Burzet: občine Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet in Sainte-Eulalie,

| | kanton Le Cheylard: občini Le Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades, |
| --- | --- |

kanton Le Cheylard: občini Le Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades,

| | kanton Coucouron: občine Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte in Lespéron, |
| --- | --- |

kanton Coucouron: občine Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte in Lespéron,

| | kanton Montpezat-sous-Bauzon: celoten, |
| --- | --- |

kanton Montpezat-sous-Bauzon: celoten,

| | kanton Privas: občine Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest in Veyras, |
| --- | --- |

kanton Privas: občine Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest in Veyras,

| | kanton Saint-Agrève: občina Mars, |
| --- | --- |

kanton Saint-Agrève: občina Mars,

| | kanton Saint-Etienne-de-Lugdarès: občini Le Plagnal in Saint-Alban-en-Montagne, |
| --- | --- |

kanton Saint-Etienne-de-Lugdarès: občini Le Plagnal in Saint-Alban-en-Montagne,

| | kanton Saint-Martin-de-Valamas: občine Borée, La Rochette, Saint-Clément in Saint-Martial, |
| --- | --- |

kanton Saint-Martin-de-Valamas: občine Borée, La Rochette, Saint-Clément in Saint-Martial,

| | kanton Saint-Pierreville: občine Issamoulenc, Marcols-les-Eaux in Saint-Julien-du-Gua, |
| --- | --- |

kanton Saint-Pierreville: občine Issamoulenc, Marcols-les-Eaux in Saint-Julien-du-Gua,

| | kanton Thueyts: občina Astet, |
| --- | --- |

kanton Thueyts: občina Astet,

| | kanton Vals-les-Bains: občine Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel in Vals-les-Bains, |
| --- | --- |

kanton Vals-les-Bains: občine Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel in Vals-les-Bains,

| | departma Haute-Loire: |
| --- | --- |

departma Haute-Loire:

| | kanton Fay-sur-Lignon: celoten, |
| --- | --- |

kanton Fay-sur-Lignon: celoten,

| | kanton Le Monastier-sur-Gazeille: občine Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille in Moudeyres, Présailles, |
| --- | --- |

kanton Le Monastier-sur-Gazeille: občine Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille in Moudeyres, Présailles,

| | kanton Le Puy-en-Velay: občini Le Puy-en-Velay in Vals-près-le-Puy, |
| --- | --- |

kanton Le Puy-en-Velay: občini Le Puy-en-Velay in Vals-près-le-Puy,

| | kanton Le Puy-en-Velay Nord: občine Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil in Polignac, |
| --- | --- |

kanton Le Puy-en-Velay Nord: občine Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil in Polignac,

| | kanton Le Puy-en-Velay Est: občini Brives-Charensac in Saint-Germain-Laprade, |
| --- | --- |

kanton Le Puy-en-Velay Est: občini Brives-Charensac in Saint-Germain-Laprade,

| | kanton Le Puy-en-Velay Ouest: občina Espaly-Saint-Marcel, |
| --- | --- |

kanton Le Puy-en-Velay Ouest: občina Espaly-Saint-Marcel,

| | kanton Le Puy-en-Velay Sud-Est: občini Arsac-en-Velay in Coubon, |
| --- | --- |

kanton Le Puy-en-Velay Sud-Est: občini Arsac-en-Velay in Coubon,

| | kanton Saint-Julien-Chapteuil: občine Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil in Saint-Pierre-Eynac, |
| --- | --- |

kanton Saint-Julien-Chapteuil: občine Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil in Saint-Pierre-Eynac,

| | kanton Tence: občina Mazet-Saint-Voy, |
| --- | --- |

kanton Tence: občina Mazet-Saint-Voy,

| | kanton Yssingeaux: občini Araules in Yssingeaux, |
| --- | --- |

kanton Yssingeaux: občini Araules in Yssingeaux,

| | departma Lozère: |
| --- | --- |

departma Lozère:

| | kanton Langogne: občina Langogne. |
| --- | --- |

kanton Langogne: občina Langogne.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Geografsko območje je na vzhodnem obrobju Centralnega masiva, blizu Puy en Velayja, njegovo središče pa je planota Mézenc.

Za geografsko območje sta značilna območje vpliva planote Mézenc na govedorejo ter razvoj posebnih običajev vzreje in pitanja, ki temeljita na pašnikih in senu na območjih med 1 100 in 1 500 m nadmorske višine. Temu se pridružujejo še običaji potrošnje mesa „Fin gras“ in prodaje v tradicionalni mesnici ter običaji zakola za meso „Fin gras“ in prevoza živali do klavnic v spremstvu rejcev.

Višja območja so valovita, pri čemer je morfološko in geološko enoto zaznamoval nekdanji vulkanizem, prst pa je globoka in rahlo kisla.

Podnebje je celinsko s sredozemskimi vplivi. Za konec junija in julij je značilno pomanjkanje vode in visoke temperature, kar je ugoden čas za košnjo na travnikih planote Mézenc. Naravne razmere prispevajo k razvoju raznolike in posebne flore na navedenem masivu in košnji na neobičajni višini.

Travniki s planote Mézenc od 18. stoletja slovijo po kakovosti. Iz florističnega popisa senožeti in pašnikov s planote Mézenc iz leta 1995 je razvidna zelo raznolika flora, značilna za sveže gorsko podnebje (vijolica, kačja dresen, planinski štrbec in širokolistna latovka). Z analizo sena s planote Mézenc je bilo mogoče jasno potrditi njegovo hranilno moč, ki je na podlagi ugotovitev inštituta INRA (Nacionalni inštitut za kmetijske raziskave) veliko večja od povprečnih vrst gorskega sena. Planinski štrbec (Meum athamanticum jacq.), lokalno imenovan „cistre“, je simbol senožeti na planoti Mézenc. Posebna lega planote Mézenc, na kateri se kosi do nadmorske višine 1 500 m, omogoča, da živali navedeno rastlino, ki senu daje poseben okus, uživajo kot seno (v svežem stanju jo namreč zavračajo). Ta rastlina v drugih masivih raste na planinskih pašnikih za poletno pašo in se torej ne uživa.

Na navedenem območju se je razvil izvirni sistem kmetijske proizvodnje, pri katerem se za govedorejo na visokih območjih (z več kot 1 100 m nadmorske višine) – ki se drugod izvaja na planinskih pašnikih za poletno pašo – uporabljajo senožeti.

Namen vzreje živali ni doseči čim večjo rast, temveč kar najbolj povečati donosnost virov krme, ki jih ima na voljo. Rast živali je neprekinjena, saj poleti na pašnikih skoraj nikoli ni pomanjkanja trave, ki ga povzročajo daljša suha obdobja. Shranjevanje trave je redno, s tem da se na koncu povečuje.

Rejci z območja so razvili posebne prakse košnje sena s sušenjem na travniku, za obdobje pitanja pa izbirajo najboljše seno. Živali, izbrane za tovrstno hranjenje, morajo biti po telesni zgradbi primerne za počasno zimsko pitanje s senom. Rejci zato živali izbirajo ves čas njihove vzreje po merilih, kot so mišični razvoj, razvoj kosti, funkcionalne zmožnosti, zmožnosti za pitanje in videz. Ob prihodu v hlev mora biti njihova stopnja izpitanosti dovolj nizka, da bi bilo mogoče končno počasno zimsko pitanje s senom.

Za proizvodnjo mesa „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ se vsako leto iz vsakega vzrejališča izbere le nekaj živali. Živali v fazi počasnega zimskega pitanja s senom, ki traja najmanj 110 dni od prihoda živali v hlev in se začne najpozneje na začetku novembra, vzrejajo posamično in ne skupinsko, pri čemer se izbrano seno razdeljuje v obliki obrokov, da bi se povečalo njegovo použitje. Vsako žival v hlevu krmijo v skladu s stopnjo izpitanosti in predvidenim datumom prodaje. Tradicionalno pitanje za meso „Fin gras“ omogoča razvoj podkožne maščobe, ki med zorenjem ščiti trup pred oksidacijo. To omogoča dolgo (do 20- ali 30-dnevno) zorenje trupov brez oksidacije.

Pri zakolu za meso „Fin gras“ se uporabljajo tradicionalne prakse, ki omogočajo, da meso ohrani zmožnost dolgega zorenja. Prepovedano je zlasti tuširanje trupa, razen pri nepredvideni umazaniji in odstranjevanju podkožne maščobe. Pri odstranjevanju odvečne vode iz trupov se je treba izogibati prekomernemu hlajenju.

Pri označevanju tega posebnega govejega mesa se uporabljata tradicionalni imeni „Fin gras“ in „Fin gras“ skupaj z geografskim imenom „Mézenc“.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Meso izvira iz živali, ki so vzrejene s travo in senom visokih območij, ki sta drugod omejena na planinske pašnike za poletno pašo.

Trupi so zamaščeni do rahlo prekriti z maščobo brez mastnih grudic. Zunanja maščoba je bela do smetanasto bela. Meso je živo rdeče do škrlatno rdeče barve. Je marmorirano (to pomeni prepredeno z mišično maščobo).

Meso z označbo „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ ima posebne značilnosti, povezane z rastlinami, použitimi na planotah, in sistemom vzreje. To je bilo mogoče potrditi s pokušnjami surovega in kuhanega mesa ter laboratorijskimi analizami.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Nadmorska višina ter geološke in podnebne razmere na planoti Mézenc omogočajo rast raznolike flore, ki je še posebno primerna za pridobivanje izjemno kakovostnega sena, sušenega na travniku. Študije so pokazale tesno povezanost terpenskih lastnosti sena, ki se pridobiva na planoti Mézenc (pri čemer je planinski štrbec simbolična rastlina), in terpenskih lastnosti maščobe v mesu.

Posebnost navedene proizvodnje temelji na počasnem zimskem pitanju, s poudarkom na izjemno kakovostnem senu in okusnosti, ki omogoča optimalno izpitanost živali po 110 dneh bivanja v hlevu. Uporabljene prakse krmljenja omogočajo, da živali použijejo velike količine sena.

Posamična vzreja živali in strog izbor njihovih značilnosti, ki traja ves čas njihove vzreje, da bi se ohranile le tiste, ki lahko počasno pitanje s senom najbolje izkoristijo, omogočata vzrejo izjemnih živali in pridobivanje zelo okusnega mesa.

Značilnosti proizvoda so povezane z okoljskimi razmerami in naravno floro, ki je njihova posledica, pa tudi z razmerami vzreje, ki so se razvile v navedenem okolju (pridobivanje zelo kakovostnega mesa, izbor živali, dolgo zimsko pitanje s senom itd.). Dolgo pitanje starejših živali s senom namreč omogoča razvoj bele maščobe in trupov, ki so dobro zamaščeni oziroma prekriti z maščobo (brez mastnih grudic), kar je tesno povezano z doseganjem marmoriranosti mesa in njegovega izrazitega okusa.

Omejen čas prevoza do klavnic in proizvodu prijazne prakse v celotni klavni liniji omogočajo, da trupi ohranijo svoje posebnosti in zmožnosti zorenja.

Rejci, klavnice in mesarji so neločljivi členi v sektorju proizvodnje mesa „Fin gras du Mézenc“. Navedeni proizvod se namreč trži po tradicionalnih prodajnih poteh, pri katerih krajevni mesarji za zakol živali, ki so jih lahko izbrali na vzrejališču, poiščejo klavnice, ki so najbliže njihovim prodajnim mestom. Še danes se na veliko noč pred mesnicami prirejajo predstavitve okrašenih živali. Na sejmih, ki so se ohranili vse do danes, se v povezavi s to sezonsko proizvodnjo zbirajo različni rejci z uveljavljenim slovesom.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 21.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/27

---

Popravek razpisa javnega natečaja 2012/C 168/06

(
  Uradni list Evropske unije C 168 z dne 14. junija 2012
  )

2012/C 180/13

Objava razpisa javnega natečaja 2012/C 168/06 se šteje za nično in neveljavno.

---