# Eiropas Savienības L 179/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 179 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 16. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 179

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 16. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/974 (2018. gada 4. jūlijs) par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem | 14 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/975 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā | 30 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/976 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko Regulu (ES) 2016/1139 groza attiecībā uz zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem un aizsardzības līmeņiem, kas noteikti dažiem reņģes krājumiem Baltijas jūrā | 76 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/974 (2018. gada 4. jūlijs) par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem

14

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/975 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā

SPRFMO

30

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/976 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko Regulu (ES) 2016/1139 groza attiecībā uz zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem un aizsardzības līmeņiem, kas noteikti dažiem reņģes krājumiem Baltijas jūrā

76

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 16.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/973

(2018. gada 4. jūlijs),

ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”). |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”).

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā, kas notika Ņujorkā 2015. gadā, Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā, kas notika Ņujorkā 2015. gadā, Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3) ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (4) 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3) ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (4) 1. panta 1. punktā.

| (4) | KZP mērķi ir inter alia nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(4)

KZP mērķi ir inter alia nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, pēc vajadzības piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, pēc vajadzības piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana.

| (6) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, daudzgadu plāniem jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem daudzgadu plānam, kas izveidots ar šo regulu (“plāns”), būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas izstrādāti nevēlamu nozveju nepieļaušanai un samazināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, daudzgadu plāniem jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem daudzgadu plānam, kas izveidots ar šo regulu (“plāns”), būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas izstrādāti nevēlamu nozveju nepieļaušanai un samazināšanai.

| (7) | “Labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi” būtu jāsaprot kā publiski pieejami zinātniskie ieteikumi, kurus pamato visjaunākie zinātniskie dati un metodes un kurus sniegusi vai pārskatījusi neatkarīga zinātniskā struktūra, kas ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(7)

“Labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi” būtu jāsaprot kā publiski pieejami zinātniskie ieteikumi, kurus pamato visjaunākie zinātniskie dati un metodes un kurus sniegusi vai pārskatījusi neatkarīga zinātniskā struktūra, kas ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī.

| (8) | Komisijai būtu jāiegūst labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par krājumiem, kas ietilpst plāna darbības jomā. Lai to nodrošinātu, Komisija noslēdz saprašanās memorandus ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi būtu jābalsta uz plānu un jo īpaši būtu jānorāda F
  MSY
  diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētās vērtības būtu jānorāda ieteikumos par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā jebkuros citos publiski pieejamos zinātniskos ieteikumos, tostarp, piemēram, ICES sniegtos ieteikumos par jauktu sugu zvejniecībām. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai būtu jāiegūst labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par krājumiem, kas ietilpst plāna darbības jomā. Lai to nodrošinātu, Komisija noslēdz saprašanās memorandus ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi būtu jābalsta uz plānu un jo īpaši būtu jānorāda F
  MSY
  diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētās vērtības būtu jānorāda ieteikumos par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā jebkuros citos publiski pieejamos zinātniskos ieteikumos, tostarp, piemēram, ICES sniegtos ieteikumos par jauktu sugu zvejniecībām.

| (9) | Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 (5) un (EK) Nr. 1342/2008 (6) paredz noteikumus par mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu ilgtspējīgu izmantošanu Ziemeļjūrā un tai blakus esošajos ūdeņos. No minētajiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība. |
| --- | --- |

(9)

Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 (5) un (EK) Nr. 1342/2008 (6) paredz noteikumus par mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu ilgtspējīgu izmantošanu Ziemeļjūrā un tai blakus esošajos ūdeņos. No minētajiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

| (10) | Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un ar tiem saistītajām zvejniecībām Ziemeļjūrā. Minētie krājumi ir apaļzivis, plekstveidīgās zivis un skrimšļzivis, Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un ar tiem saistītajām zvejniecībām Ziemeļjūrā. Minētie krājumi ir apaļzivis, plekstveidīgās zivis un skrimšļzivis, Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā.

| (11) | Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan Ziemeļjūrā, gan blakus esošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz krājumiem, kurus galvenokārt izmanto Ziemeļjūrā, būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz minētajiem ūdeņiem ārpus Ziemeļjūras. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri atrodas Ziemeļjūrā, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus Ziemeļjūras, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus Ziemeļjūras esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un minēto daudzgadu plānu noteikumi būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz Ziemeļjūru. |
| --- | --- |

(11)

Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan Ziemeļjūrā, gan blakus esošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz krājumiem, kurus galvenokārt izmanto Ziemeļjūrā, būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz minētajiem ūdeņiem ārpus Ziemeļjūras. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri atrodas Ziemeļjūrā, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus Ziemeļjūras, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus Ziemeļjūras esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un minēto daudzgadu plānu noteikumi būtu jāpaplašina tā, lai tie attiektos arī uz Ziemeļjūru.

| (12) | Plāna ģeogrāfiskais tvērums būtu jābalsta uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts ICES sniegtajos jaunākajos zinātniskajos ieteikumos par krājumiem. Turpmākas izmaiņas krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, kas noteikts plānā, varētu būt nepieciešamas vai nu tādēļ, ka saņemta labāka zinātniskā informācija, vai arī krājumu migrācijas dēļ. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģētu krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas noteikts plānā, ja ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi liecina par izmaiņām attiecīgo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā. |
| --- | --- |

(12)

Plāna ģeogrāfiskais tvērums būtu jābalsta uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts ICES sniegtajos jaunākajos zinātniskajos ieteikumos par krājumiem. Turpmākas izmaiņas krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, kas noteikts plānā, varētu būt nepieciešamas vai nu tādēļ, ka saņemta labāka zinātniskā informācija, vai arī krājumu migrācijas dēļ. Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem koriģētu krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas noteikts plānā, ja ICES sniegtie zinātniskie ieteikumi liecina par izmaiņām attiecīgo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā.

| (13) | Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāsadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja nav panākts nekāds oficiāls nolīgums, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību šādu krājumu zvejai, nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem. |
| --- | --- |

(13)

Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāsadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja nav panākts nekāds oficiāls nolīgums, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību šādu krājumu zvejai, nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

| (14) | Plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt MSY no attiecīgajiem mērķsugu krājumiem, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus, veicināt pienācīgu dzīves līmeni personām, kuras pārtiek no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejas un sociālekonomiskos aspektus, un īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. Plānā būtu arī sīkāk jāizklāsta kārtība, kādā īstenot izkraušanas pienākumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā attiecībā uz visu to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt MSY no attiecīgajiem mērķsugu krājumiem, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus, veicināt pienācīgu dzīves līmeni personām, kuras pārtiek no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejas un sociālekonomiskos aspektus, un īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. Plānā būtu arī sīkāk jāizklāsta kārtība, kādā īstenot izkraušanas pienākumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā attiecībā uz visu to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

| (15) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķiem, kas paredzēti tās 2. panta 2. punktā un atbilst daudzgadu plānos izklāstītajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķiem, kas paredzēti tās 2. panta 2. punktā un atbilst daudzgadu plānos izklāstītajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem.

| (16) | Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (“F”) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (“F
  MSY
  ”). Minētie ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem pamatotie diapazoni ir vajadzīgi, lai nodrošinātu elastību, kura ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, un palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu, un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. F
  MSY
  diapazoni būtu jāaprēķina un jāsniedz ICES, jo īpaši tās periodiskajos ieteikumos par nozveju. Balstoties uz šo plānu, tie ir noteikti tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %, kā noteikts ICES atbildē uz ES lūgumu ICES sniegt F
  MSY
  diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem. Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai sastopamības līmenis ir zems, F vērtība tiek samazināta tiktāl, ka tās augšējā robeža nav augstāka par F
  MSY
  punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai sastopamību konkrētajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Minētos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (“F”) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (“F
  MSY
  ”). Minētie ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem pamatotie diapazoni ir vajadzīgi, lai nodrošinātu elastību, kura ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, un palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu, un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. F
  MSY
  diapazoni būtu jāaprēķina un jāsniedz ICES, jo īpaši tās periodiskajos ieteikumos par nozveju. Balstoties uz šo plānu, tie ir noteikti tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %, kā noteikts ICES atbildē uz ES lūgumu ICES sniegt F
  MSY
  diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem. Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai sastopamības līmenis ir zems, F vērtība tiek samazināta tiktāl, ka tās augšējā robeža nav augstāka par F
  MSY
  punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai sastopamību konkrētajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Minētos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām.

| (17) | Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamā F
  MSY
  diapazonu augšējais robežslieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – augšējā robeža atsevišķiem gadījumiem. Zvejas iespējas līdz augšējai robežai būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šīs regulas mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara sugu iekšējā vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. |
| --- | --- |

(17)

Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamā F
  MSY
  diapazonu augšējais robežslieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – augšējā robeža atsevišķiem gadījumiem. Zvejas iespējas līdz augšējai robežai būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šīs regulas mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara sugu iekšējā vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados.

| (18) | Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas labad ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar sastopamības robežvērtību. |
| --- | --- |

(18)

Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas labad ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar sastopamības robežvērtību.

| (19) | Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Minētie pasākumi būtu jāpapildina ar visiem citiem piemērotiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minētās regulas 13. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Minētie pasākumi būtu jāpapildina ar visiem citiem piemērotiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minētās regulas 13. pantu.

| (20) | Vajadzētu būt iespējamam, ka Norvēģijas omāram ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā KPN nosaka, summējot attiecīgajā KPN apgabalā katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošajam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus. Tomēr tam nebūtu jāliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības. |
| --- | --- |

(20)

Vajadzētu būt iespējamam, ka Norvēģijas omāram ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā KPN nosaka, summējot attiecīgajā KPN apgabalā katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošajam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus. Tomēr tam nebūtu jāliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības.

| (21) | Ja Padome noteikta krājuma zvejas iespēju regulējumā ņem vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi, vajadzētu būt iespējamam noteikt KPN komercnozvejai, kurā ņemtu vērā atpūtas zvejas apjomu, un/vai pieņemt citus pasākumus, ar kuriem ierobežo atpūtas zveju, piemēram, nosakot dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas. |
| --- | --- |

(21)

Ja Padome noteikta krājuma zvejas iespēju regulējumā ņem vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi, vajadzētu būt iespējamam noteikt KPN komercnozvejai, kurā ņemtu vērā atpūtas zvejas apjomu, un/vai pieņemt citus pasākumus, ar kuriem ierobežo atpūtas zveju, piemēram, nosakot dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas.

| (22) | Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kas sīkāk jāizklāsta saskaņā ar minētās regulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(22)

Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kas sīkāk jāizklāsta saskaņā ar minētās regulas 18. pantu.

| (23) | Lai izvairītos no postošas zvejas darbību pārvietošanas, kam varētu būt negatīva ietekme uz mencu krājumu stāvokli, ir lietderīgi saglabāt zvejas atļauju sistēmu, kas saistīta ar zvejas kuģu dzinēja jaudas kopējās kapacitātes ierobežojumu ICES 7.d rajonā un kas iepriekš piemērota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1342/2008. |
| --- | --- |

(23)

Lai izvairītos no postošas zvejas darbību pārvietošanas, kam varētu būt negatīva ietekme uz mencu krājumu stāvokli, ir lietderīgi saglabāt zvejas atļauju sistēmu, kas saistīta ar zvejas kuģu dzinēja jaudas kopējās kapacitātes ierobežojumu ICES 7.d rajonā un kas iepriekš piemērota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1342/2008.

| (24) | Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(24)

Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm.

| (25) | Līdz 2023. gada 6. augustam un pēc tam reizi piecos gados saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko veic Komisija, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. |
| --- | --- |

(25)

Līdz 2023. gada 6. augustam un pēc tam reizi piecos gados saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko veic Komisija, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras.

| (26) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai, nodrošinātu elastību un pieļautu konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz šīs regulas darbības jomā ietilpstošo krājumu korekcijām pēc izmaiņām šo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas (7) procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(26)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai, nodrošinātu elastību un pieļautu konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz šīs regulas darbības jomā ietilpstošo krājumu korekcijām pēc izmaiņām šo krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas (7) procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (27) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt to, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tādiem, kas ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (8). |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt to, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tādiem, kas ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (8).

| (28) | Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(28)

Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā (ICES 2.a, 3.a rajons un 4.apakšapgabals), ietverot zvejniecības, kuras minētos krājumus izmanto, un – gadījumā, ja minētie krājumi ir sastopami ārpus Ziemeļjūras – tai blakus esošajos ūdeņos:

| a) | menca (Gadus morhua) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa) un 3.a20. rajonā (Skageraks); |
| --- | --- |

a)

menca (Gadus morhua) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

| b) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6.a rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a20. rajonā (Skageraks); |
| --- | --- |

b)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6.a rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

| c) | jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 3.a20. rajonā (Skageraks); |
| --- | --- |

c)

jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

| d) | saida (Pollachius virens) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a rajonā (Skageraks un Kategats); |
| --- | --- |

d)

saida (Pollachius virens) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra), 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) un 3.a rajonā (Skageraks un Kategats);

| e) | jūrasmēle (Solea solea) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra); |
| --- | --- |

e)

jūrasmēle (Solea solea) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra);

| f) | jūrasmēle (Solea solea) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats) un 22.–24. apakšrajonā (Baltijas jūras rietumu daļa); |
| --- | --- |

f)

jūrasmēle (Solea solea) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats) un 22.–24. apakšrajonā (Baltijas jūras rietumu daļa);

| g) | merlangs (Merlangius merlangus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa); |
| --- | --- |

g)

merlangs (Merlangius merlangus) 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 7.d rajonā (Lamanša austrumu daļa);

| h) | Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats), 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas); |
| --- | --- |

h)

Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) 3.a rajonā (Skageraks un Kategats), 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un 6. apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas);

| i) | ziemeļu garnele (Pandalus borealis) 4.a East rajonā (Ziemeļjūra, Norvēģijas ieplaka) un 3.a20. rajonā (Skageraks); |
| --- | --- |

i)

ziemeļu garnele (Pandalus borealis) 4.a East rajonā (Ziemeļjūra, Norvēģijas ieplaka) un 3.a20. rajonā (Skageraks);

| j) | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 3.a rajonā (3.–4. funkcionālā vienība); |
| --- | --- |

j)

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 3.a rajonā (3.–4. funkcionālā vienība);

| k) | Norvēģijas omārs 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) šādās funkcionālās vienībās:






  — | Norvēģijas omārs Botnijgatā–Silverpitā (5. funkcionālā vienība), |
| --- | --- | --- |

k)

Norvēģijas omārs 4. apakšapgabalā (Ziemeļjūra) šādās funkcionālās vienībās:

—

Norvēģijas omārs Botnijgatā–Silverpitā (5. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Fārndīpsā (6. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Fārndīpsā (6. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Fladenas apgabalā (7. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Fladenas apgabalā (7. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Fērtofortā (8. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Fērtofortā (8. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Morejfērtā (9. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Morejfērtā (9. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Noupā (10. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Noupā (10. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Norvēģijas ieplakā (32. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Norvēģijas ieplakā (32. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Hornsrīfā (33. funkcionālā vienība), |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Hornsrīfā (33. funkcionālā vienība),

| — | Norvēģijas omārs Devilshoulā (34. funkcionālā vienība). |
| --- | --- |

—

Norvēģijas omārs Devilshoulā (34. funkcionālā vienība).

Ja zinātniskie ieteikumi liecina par izmaiņām šā punkta pirmajā daļā uzskaitīto krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā, Komisija saskaņā ar 16. pantu var pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo regulu un koriģētu šā punkta pirmajā daļā minētos apgabalus nolūkā atspoguļot konstatētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepārsniedz krājumu apgabalus ārpus Savienības ūdeņiem 2.–7. apakšapgabalā.

2.   Ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā minētais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu saraksta grozīšanai.

3.   Attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem blakus esošajiem ūdeņiem piemēro tikai 4. un 6. pantu un 7. pantā izklāstītos pasākumus, kuri saistīti ar zvejas iespējām.

4.   Šī regula attiecas arī uz piezvejām, kas gūtas Ziemeļjūrā, zvejojot 1. punkta pirmajā daļā uzskaitītos krājumus. Tomēr, ja minēto krājumu F
  MSY
  diapazoni un ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi ir noteikti citos Savienības tiesību aktos, ar kuriem izveido daudzgadu plānus, tad piemēro minētos diapazonus un aizsardzības pasākumus.

5.   Šajā regulā arī sīkāk izklāsta kārtību, kādā īstenot izkraušanas pienākumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā attiecībā uz visu to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 (9) 3. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (10) 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

9

10

| 1) | “F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumos, kurā visi zvejas izraisītās zivju mirstības līmeņi ilgtermiņā nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, un kurā netiek būtiski ietekmēts attiecīgā krājuma reprodukcijas process. Tas ir aprēķināts tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |
| --- | --- |

1)

“F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumos, kurā visi zvejas izraisītās zivju mirstības līmeņi ilgtermiņā nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, un kurā netiek būtiski ietekmēts attiecīgā krājuma reprodukcijas process. Tas ir aprēķināts tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

ICES

MSY

MSY

lim

| 2) | “MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona zemākā vērtība; |
| --- | --- |

2)

“MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona zemākā vērtība;

MSY

lower

MSY

| 3) | “MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona augstākā vērtība; |
| --- | --- |

3)

“MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona augstākā vērtība;

MSY

upper

MSY

| 4) | “F
  MSY
  punkta vērtība” ir aplēstā zvejas izraisītās zivju mirstības vērtība, kas, ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, ilgtermiņā nodrošina MSY; |
| --- | --- |

4)

“F
  MSY
  punkta vērtība” ir aplēstā zvejas izraisītās zivju mirstības vērtība, kas, ņemot vērā konkrēto zvejas modeli un pašreizējos caurmēra vidiskos apstākļus, ilgtermiņā nodrošina MSY;

MSY

MSY

| 5) | “F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai; |
| --- | --- |

5)

“F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai;

MSY

MSY

lower

MSY

| 6) | “F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper; |
| --- | --- |

6)

“F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kas atbilst vērtībām no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper;

MSY

MSY

MSY

upper

| 7) | “Blim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā kapacitāte; |
| --- | --- |

7)

“Blim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā kapacitāte;

lim

ICES

| 8) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamības – references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā ir jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY. |
| --- | --- |

8)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamības – references rādītājs, kurš paredzēts labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos, jo īpaši ICES ieteikumos, un par kuru mazāka rādītāja gadījumā ir jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY.

MSY

trigger

ICES

MSY

II NODAĻA

MĒRĶI

3. pants

Mērķi

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana ir tāda, lai zvejoto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, uz kurām attiecas nozvejas limiti un kurām piemēro šo regulu.

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu ir minimāla. Tas ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā.

4.   Plāna mērķis jo īpaši ir:

| a) | nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi; un |
| --- | --- |

a)

nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi; un

| b) | palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā.

5.   Plānā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. Ja dati ir nepietiekami, īsteno attiecīgo krājumu saglabāšanu līdzvērtīgā līmenī.

III NODAĻA

MĒRĶAPJOMI

4. pants

Mērķapjomi

1.   Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu atbilstīgi 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem 1. panta 1. punktā uzskaitītajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur F
  MSY
  diapazonos, kā noteikts šajā pantā.

2.   F
  MSY
  diapazonus, balstoties uz plānu, pieprasa no ICES.

3.   Kad Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu kādam krājumam nosaka zvejas iespējas, tā minētās iespējas nosaka F
  MSY
  apakšējā diapazonā, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam.

4.   Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt līmenī, kas ir zemāks nekā F
  MSY
  diapazoni.

5.   Neatkarīgi no 3. un 4. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt saskaņā ar F
  MSY
  augšējo diapazonu, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam, ar noteikumu, ka 1. panta 1. punktā minētais krājums ir virs MSY Btrigger, un to dara:

| a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

| b) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika; vai |
| --- | --- |

b)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika; vai

| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos vairāk kā par 20 %. |
| --- | --- |

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos vairāk kā par 20 %.

6.   Zvejas iespējas vienmēr nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība nārsta bara biomasai kļūt mazākai par Blim nepārsniegtu 5 %.

5. pants

Piezvejas krājumu pārvaldība

1.   Regulas 1. panta 4. punktā minēto krājumu pārvaldības pasākumus, tostarp, ja vajadzīgs, zvejas iespējas, nosaka, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un tie atbilst 3. pantā izvirzītajiem mērķiem.

2.   Ja nekāda atbilstīga zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaicīgi zvejot visus krājumus MSY līmenī, jo īpaši situācijās, kad tas izraisa zvejniecības priekšlaicīgu slēgšanu.

IV NODAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI

6. pants

Saglabāšanas references rādītāji

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās kapacitātes pilnīgumu, no ICES, balstoties uz plānu, prasa šādus rādītājus:

ICES

| a) | MSY Btrigger krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

MSY Btrigger krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā;

MSY

trigger

| b) | Blim krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

Blim krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā.

lim

7. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā jebkuru 1. panta 1. punktā minēto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kura ir samazināta zem F
  MSY
  augšējā diapazona, ņemot vērā biomasas samazinājumu.

2.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkuru 1. panta 1. punktā minēto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir mazāka par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

3.   Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:

| a) | ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; |
| --- | --- |

a)

ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

| b) | pasākumus saskaņā ar šīs regulas 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

b)

pasākumus saskaņā ar šīs regulas 8. un 9. pantu.

4.   Ja nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir zemāka par 6. pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas, ņemot vērā situācijas veidu, nopietnību, ilgumu un atkārtošanos.

8. pants

Īpaši saglabāšanas pasākumi

Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkuru šīs regulas 1. panta 4. punktā minēto bentisko krājumu saglabāšanas labad ir nepieciešama korektīva rīcība, vai kad kādā konkrētā gadā 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu nārsta bara biomasa – un attiecībā uz Norvēģijas omāra krājumiem sastopamība – ir zem MSY Btrigger, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantu. Šādi deleģētie akti var papildināt šo regulu, paredzot noteikumus attiecībā uz:

MSY

trigger

| a) | zvejas rīku raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīku raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti;

| b) | zvejas rīku izmantošanu, jo īpaši ūdenī atrašanās laiku vai zvejas rīka ievietošanas dziļumu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti; |
| --- | --- |

b)

zvejas rīku izmantošanu, jo īpaši ūdenī atrašanās laiku vai zvejas rīka ievietošanas dziļumu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti;

| c) | zvejas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos apgabalos, lai aizsargātu nārstojošas zivis un zivju mazuļus, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis; |
| --- | --- |

c)

zvejas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos apgabalos, lai aizsargātu nārstojošas zivis un zivju mazuļus, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis;

| d) | zvejošanas vai konkrēta tipa zvejas rīku izmantošanas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis; |
| --- | --- |

d)

zvejošanas vai konkrēta tipa zvejas rīku izmantošanas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis, zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis;

| e) | minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, lai šādi nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, lai šādi nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību;

| f) | citiem ar selektivitāti saistītiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

f)

citiem ar selektivitāti saistītiem raksturlielumiem.

V NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

9. pants

Tehniskie pasākumi

1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem:

| a) | zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| b) | zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

b)

zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| c) | konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un |
| --- | --- |

c)

konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un

| d) | minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību. |
| --- | --- |

d)

minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību.

2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

VI NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

10. pants

Zvejas iespējas

1.   Dalībvalstis, piešķirot zvejas iespējas, kas tām pieejamas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, ņem vērā jauktā sugu zvejniecībā iesaistīto kuģu potenciālo nozveju sastāvu.

2.   Pēc paziņošanas Komisijai dalībvalstis var mainīties ar visām zvejas iespējām vai to daļu, kas tām piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu.

3.   Neskarot šīs regulas 7. pantu, KPN Norvēģijas omāra krājumam ICES 2.a un 4. zonā var noteikt, summējot funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus.

4.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē kāda konkrēta krājuma zvejas izraisīto zivju mirstību, Padome to ņem vērā un, nosakot zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju, lai nepieļautu zvejas izraisītās zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu.

VII NODAĻA

AR IZKRAUŠANAS PIENĀKUMU SAISTĪTIE NOTEIKUMI

11. pants

Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā

Attiecībā uz visiem sugu krājumiem Ziemeļjūrā, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu piemēro izkraušanas pienākumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai papildinātu šo regulu ar detalizētu informāciju par to, kā īstenot šo pienākumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

VIII NODAĻA

PIEKĻUVE ŪDEŅIEM UN RESURSIEM

12. pants

Zvejas atļaujas un maksimāli pieļaujamā kapacitāte

1.   Par katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto ICES zonu katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu izsniedz zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu un iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā. Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis var arī ierobežot kopējo kapacitāti, kas izteikta kW, kuģiem, kuri zvejo ar kādu konkrētu zvejas rīku.

2.   Attiecībā uz mencu Lamanša austrumu daļā (ICES 7.d rajons), neskarot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo kapacitāti, to kuģu kopējā kapacitāte, izteikta kW, kuriem ir izsniegtas zvejas atļaujas saskaņā ar šā panta 1. punktu, nepārsniedz to kuģu maksimālo kapacitāti, kuri 2006. vai 2007. gadā zvejojuši attiecīgajā ICES zonā ar vienu no minētajiem zvejas rīkiem:

| a) | grunts traļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem:






  i) | vienāds vai lielāks par 100 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

grunts traļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem:

i)

vienāds vai lielāks par 100 mm;

| ii) | vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm; |
| --- | --- |

ii)

vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm;

| iii) | vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm; |
| --- | --- |

iii)

vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm;

| b) | rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem:






  i) | vienāds vai lielāks par 120 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem:

i)

vienāds vai lielāks par 120 mm;

| ii) | vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm; |
| --- | --- |

ii)

vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm;

| c) | žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN); |
| --- | --- |

c)

žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN);

| d) | vairāksienu tīkli (GT); |
| --- | --- |

d)

vairāksienu tīkli (GT);

| e) | āķu jedas (LL). |
| --- | --- |

e)

āķu jedas (LL).

3.   Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izsniegtas 1. punktā minētās zvejas atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē šo sarakstu dara pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

IX NODAĻA

KOPĒJU INTEREŠU ZIVJU KRĀJUMU PĀRVALDĪBA

13. pants

Savienības un trešo valstu kopēju interešu zivju krājumu pārvaldības principi un mērķi

1.   Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienība sadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja nav panākts nekāds oficiāls nolīgums, Savienība pieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību šādu krājumu zvejai nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību, tādējādi sekmējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

2.   Saistībā ar krājumu kopīgu pārvaldību ar trešām valstīm Savienība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punktu var apmainīties zvejas iespējām ar trešām valstīm.

X NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA

14. pants

Reģionālā sadarbība

1.   Šīs regulas 8., 9. un 11. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 2019. gada 6. augustā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar šīs regulas 15. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

3.   Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar šīs regulas 8., 9. un 11. pantu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013.

XI NODAĻA

TURPMĀKIE PASĀKUMI

15. pants

Plāna izvērtēšana

Līdz 2023. gada 6. augustam un pēc tam reizi piecos gados Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par plāna rezultātiem un ietekmi uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un par ietekmi uz zvejniecībām, kas izmanto minētos krājumus, jo īpaši attiecībā uz 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

XII NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā un 8., 9. un 11. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2018. gada 5. augusta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā un 8., 9. un 11. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu un 8., 9. un 11. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

XIII NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS

17. pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanai.

XIV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

Atcelšana

1.   Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 atceļ.

2.   Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 4. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  OV C 75, 10.3.2017., 109. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 18. jūnija lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).

6

(7)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

10

---

Kopīgs Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par aizliegtajām sugām

Regulā, kas ir jāpieņem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (2016/0074 (COD)), būtu inter alia jāiekļauj noteikumi par sugām, kuras zvejot ir aizliegts. Minētā iemesla dēļ abas iestādes ir vienojušās šajā regulā (2016/0238 (COD)) neiekļaut sarakstu attiecībā uz Ziemeļjūru.

inter alia

---

Kopīgs Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par kontroli

Eiropas Parlaments un Padome nākamajā Kontroles regulas (Regula (EK) Nr. 1224/2009) pārskatītajā redakcijā, attiecīgā gadījumā, iekļaus šādus kontroles noteikumus par Ziemeļjūru: iepriekšējie paziņojumi, zvejas žurnāla prasības, apstiprinātas ostas un citi kontroles noteikumi.

---

| 16.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/14

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/974

(2018. gada 4. jūlijs)

par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem

(kodificēta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006 (2) ir vairākkārt būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006 (2) ir vairākkārt būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Iekšējie ūdensceļi ir svarīga Savienības transporta tīklu sastāvdaļa, un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšana ir viens no kopējās transporta politikas mērķiem gan no ekonomikas efektivitātes, gan no enerģijas patēriņa samazināšanas un vides ietekmes uz pārvadājumiem viedokļa. |
| --- | --- |

(2)

Iekšējie ūdensceļi ir svarīga Savienības transporta tīklu sastāvdaļa, un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšana ir viens no kopējās transporta politikas mērķiem gan no ekonomikas efektivitātes, gan no enerģijas patēriņa samazināšanas un vides ietekmes uz pārvadājumiem viedokļa.

| (3) | Komisijai ir nepieciešama statistika par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, lai uzraudzītu un attīstītu kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus reģionu politikas un Eiropas komunikāciju tīklu politikas jomās. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai ir nepieciešama statistika par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, lai uzraudzītu un attīstītu kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus reģionu politikas un Eiropas komunikāciju tīklu politikas jomās.

| (4) | Savienības statistika visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotu koncepciju un standartiem, lai sasniegtu lielāko praktiski iespējamo salīdzināmību starp dažādiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

(4)

Savienības statistika visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotu koncepciju un standartiem, lai sasniegtu lielāko praktiski iespējamo salīdzināmību starp dažādiem pārvadājumu veidiem.

| (5) | Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem nenotiek visās dalībvalstīs, un tādēļ šīs regulas iedarbība skar vienīgi tās dalībvalstis, kurās pastāv šis pārvadājumu veids. |
| --- | --- |

(5)

Pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem nenotiek visās dalībvalstīs, un tādēļ šīs regulas iedarbība skar vienīgi tās dalībvalstis, kurās pastāv šis pārvadājumu veids.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (4) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (4) nodrošina pamatprincipu kopumu noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā.

| (7) | Lai ņemtu vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences un izmaiņas starptautiskā līmenī pieņemtajās definīcijās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, lai statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu paaugstinātu virs 1 000 000 tonnām, nolūkā pielāgot definīcijas vai paredzēt jaunas definīcijas, kā arī pielāgot šīs Regulas pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā (5) par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(7)

Lai ņemtu vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences un izmaiņas starptautiskā līmenī pieņemtajās definīcijās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, lai statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu paaugstinātu virs 1 000 000 tonnām, nolūkā pielāgot definīcijas vai paredzēt jaunas definīcijas, kā arī pielāgot šīs Regulas pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā (5) par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (8) | Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem.

| (9) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs Regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā spētu pieņemt kārtību, kā datus nosūta, tostarp datu apmaiņas standartus, lai izplatītu Komisijas (Eurostat) rezultātus, un arī izstrādāt un publicēt metodoloģiskas prasības un kritērijus, kas izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs Regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā spētu pieņemt kārtību, kā datus nosūta, tostarp datu apmaiņas standartus, lai izplatītu Komisijas (Eurostat) rezultātus, un arī izstrādāt un publicēt metodoloģiskas prasības un kritērijus, kas izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6).

| (10) | Komisijai jāorganizē izmēģinājuma pētījumi, kas jāveic attiecībā uz tādu statistikas datu pieejamību, kuri saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp pasažieru pārrobežu pārvadājumiem. Savienībai būtu jāveic iemaksas minēto izmēģinājuma pētījumu veikšanai. Šādām iemaksām vajadzētu būt dotāciju veidā, kas piešķirtas valstu statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. pantā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7), |
| --- | --- |

(10)

Komisijai jāorganizē izmēģinājuma pētījumi, kas jāveic attiecībā uz tādu statistikas datu pieejamību, kuri saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp pasažieru pārrobežu pārvadājumiem. Savienībai būtu jāveic iemaksas minēto izmēģinājuma pētījumu veikšanai. Šādām iemaksām vajadzētu būt dotāciju veidā, kas piešķirtas valstu statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. pantā, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7),

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz kopējus noteikumus attiecībā uz Eiropas statistikas pārskatu sagatavošanu par pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) datus, kas attiecas uz pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem viņu teritorijā.

2.   Dalībvalstis, kurās vienā gadā pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāto preču kopapjoms – vietējos, starptautiskos vai tranzīta pārvadājumos – pārsniedz 1 000 000 tonnu, iesniedz 4. panta 1. punktā minētos datus.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, dalībvalstis, kurās neveic starptautiskus vai tranzīta pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem, bet kurās vienā gadā pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadāto preču kopapjoms iekšzemes pārvadājumos pārsniedz vienu 1 000 000 tonnu, iesniedz vienīgi 4. panta 2. punktā prasītos datus.

4.   Šī regula neattiecas uz:

| a) | kravu pārvadājumiem ar kuģiem, kuru pilna kravnesība ir mazāka par 50 tonnām; |
| --- | --- |

a)

kravu pārvadājumiem ar kuģiem, kuru pilna kravnesība ir mazāka par 50 tonnām;

| b) | kuģiem, kuri pārvadā galvenokārt pasažierus; |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kuri pārvadā galvenokārt pasažierus;

| c) | prāmjiem; |
| --- | --- |

c)

prāmjiem;

| d) | kuģiem, kurus vienīgi nekomerciāliem nolūkiem izmanto ostu administrācijas un valsts iestādes; |
| --- | --- |

d)

kuģiem, kurus vienīgi nekomerciāliem nolūkiem izmanto ostu administrācijas un valsts iestādes;

| e) | kuģiem, kurus izmanto vienīgi uzglabāšanai vai degvielas iepildīšanai; |
| --- | --- |

e)

kuģiem, kurus izmanto vienīgi uzglabāšanai vai degvielas iepildīšanai;

| f) | kuģiem, kurus neizmanto kravu pārvadājumiem, piemēram, zvejas kuģiem, bagarkuģiem, peldošām darbnīcām, peldošiem mājokļiem un izpriecu kuģiem. |
| --- | --- |

f)

kuģiem, kurus neizmanto kravu pārvadājumiem, piemēram, zvejas kuģiem, bagarkuģiem, peldošām darbnīcām, peldošiem mājokļiem un izpriecu kuģiem.

5.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta 2. punkta grozīšanu, lai palielinātu tajā minēto statistikas aptverto iekšējo ūdensceļu pārvadājumu apjomu nolūkā ņemt vērā ekonomiskās un tehniskās attīstības tendences.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kuģojams iekšējais ūdensceļš” ir ūdenstilpne, kas nav jūras daļa un kura dabīgu vai cilvēka veidotu iezīmju dēļ ir piemērota kuģošanai galvenokārt iekšējo ūdensceļu kuģiem; |
| --- | --- |

a)

“kuģojams iekšējais ūdensceļš” ir ūdenstilpne, kas nav jūras daļa un kura dabīgu vai cilvēka veidotu iezīmju dēļ ir piemērota kuģošanai galvenokārt iekšējo ūdensceļu kuģiem;

| b) | “iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģošanas līdzeklis, kas paredzēts preču pārvadājumiem vai pasažieru sabiedriskajiem pārvadājumiem un kurš pārsvarā kuģo pa kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem vai piekrastes ūdeņiem vai ūdeņiem, kas atrodas tiem cieši blakus, vai teritorijām, kurās piemēro ostu noteikumus; |
| --- | --- |

b)

“iekšējo ūdensceļu kuģis” ir kuģošanas līdzeklis, kas paredzēts preču pārvadājumiem vai pasažieru sabiedriskajiem pārvadājumiem un kurš pārsvarā kuģo pa kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem vai piekrastes ūdeņiem vai ūdeņiem, kas atrodas tiem cieši blakus, vai teritorijām, kurās piemēro ostu noteikumus;

| c) | “kuģa valstspiederība” ir valsts, kurā kuģis ir reģistrēts; |
| --- | --- |

c)

“kuģa valstspiederība” ir valsts, kurā kuģis ir reģistrēts;

| d) | “iekšējo ūdensceļu pārvadājums” ir ikviena preču un/vai pasažieru aprite, ko pilnīgi vai daļēji veic kuģojamos iekšējos ūdeņos, izmantojot iekšējo ūdensceļu kuģus; |
| --- | --- |

d)

“iekšējo ūdensceļu pārvadājums” ir ikviena preču un/vai pasažieru aprite, ko pilnīgi vai daļēji veic kuģojamos iekšējos ūdeņos, izmantojot iekšējo ūdensceļu kuģus;

| e) | “valsts iekšējo ūdensceļu pārvadājumi” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem starp divām valsts teritorijā esošām ostām neatkarīgi no kuģa valstspiederības; |
| --- | --- |

e)

“valsts iekšējo ūdensceļu pārvadājumi” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem starp divām valsts teritorijā esošām ostām neatkarīgi no kuģa valstspiederības;

| f) | “starptautiskie iekšējo ūdensceļu pārvadājumi” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem starp divām ostām, kas atrodas dažādu valstu teritorijās; |
| --- | --- |

f)

“starptautiskie iekšējo ūdensceļu pārvadājumi” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem starp divām ostām, kas atrodas dažādu valstu teritorijās;

| g) | “iekšējo ūdensceļu pārvadājumu tranzīts” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem, šķērsojot valsts teritoriju, starp divām ostām, kuras abas atrodas citas valsts teritorijā vai citu valstu teritorijās, ar noteikumu, ka visā maršrutā valsts teritorijā neveic pārkraušanu; |
| --- | --- |

g)

“iekšējo ūdensceļu pārvadājumu tranzīts” ir pārvadājumi pa iekšējiem ūdensceļiem, šķērsojot valsts teritoriju, starp divām ostām, kuras abas atrodas citas valsts teritorijā vai citu valstu teritorijās, ar noteikumu, ka visā maršrutā valsts teritorijā neveic pārkraušanu;

| h) | “iekšējo ūdensceļu satiksme” ir kuģa jebkura pārvietošanās pa konkrētiem kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem. |
| --- | --- |

h)

“iekšējo ūdensceļu satiksme” ir kuģa jebkura pārvietošanās pa konkrētiem kuģojamiem iekšējiem ūdensceļiem.

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šā panta pirmās daļas grozīšanu, lai pielāgotu tajā iekļautās definīcijas vai paredzētu jaunas definīcijas, lai ņemtu vērā attiecīgās definīcijas, kas grozītas vai pieņemtas starptautiskā līmenī.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu izvērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

4. pants

Datu vākšana

1.   Datus vāc saskaņā ar tabulām, kas izklāstītas I līdz IV pielikumā.

2.   Šīs regulas 2. panta 3. punktā minētajos gadījumos datus vāc saskaņā ar tabulām, kas izklāstītas V pielikumā.

3.   Šīs regulas vajadzībām preces klasificē saskaņā ar VI pielikumu.

4.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz grozījumiem pielikumos, kuri veikti, lai atspoguļotu izmaiņas starptautiskā līmeņa kodēšanā un nomenklatūrā vai attiecīgajos Eiropas Savienības leģislatīvajos aktos.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, attiecīgā gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu novērtējumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

5. pants

Izmēģinājuma pētījumi

1.   Līdz 2018. gada 8. decembrim Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā atbilstīgu metodoloģiju statistikas datu vākšanai par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.

2.   Līdz 2019. gada 8. decembrim Komisija organizē brīvprātīgus izmēģinājuma pētījumus, kas jāveic dalībvalstīm, kuri šīs regulas darbības jomā sniedz datus par tādu statistikas datu pieejamību, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp ar pasažieru pārrobežu pārvadājumiem. Minēto izmēģinājuma pētījumu mērķis ir izvērtēt šo jauno datu vākšanas iespējamību, ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas un sagaidāmo statistikas kvalitāti.

3.   Līdz 2020. gada 8. decembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šādu izmēģinājuma pētījumu rezultātiem. Atkarībā no minētajā ziņojumā izklāstītajiem rezultātiem un saprātīgā laikposmā Komisija vajadzības gadījumā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz leģislatīvu priekšlikumu, lai grozītu šo regulu attiecībā uz statistiku par pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, tostarp par pasažieru pārrobežu pārvadājumiem.

4.   Savienības vispārējais budžets, attiecīgos gadījumos un ņemot vērā Savienības pievienoto vērtību, dod ieguldījumu minētos izmēģinājuma pētījumu finansēšanā.

6. pants

Datu nosūtīšana

1.   Datu nosūtīšanu veic pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc attiecīgā novērošanas perioda beigām.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā datus nosūta Komisijai (Eurostat), tostarp datu apmaiņas standartus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7. pants

Datu izplatīšana

Eiropas statistiku, kas pamatojas uz 4. pantā minētajiem datiem, izplata ar līdzīgu regularitāti, kāda dalībvalstīm noteikta datu nosūtīšanai.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kārtību, kā izplata rezultātus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8. pants

Datu kvalitāte

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodoloģiskās prasības un kritērijus, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu sagatavoto datu kvalitāti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtāmo datu kvalitāti.

3.   Komisija (Eurostat) novērtē nosūtīto datu kvalitāti. Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumus, kuros ir informācija un dati, ko Komisija (Eurostat) pieprasa, lai pārbaudītu nosūtīto datu kvalitāti.

4.   Šajā regulā kvalitātes kritēriji, kas piemērojami nosūtāmajiem datiem, ir Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētie kritēriji.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka kvalitātes ziņojumu sagatavošanas detalizētu kārtību, struktūru, periodiskumu un salīdzināmības elementus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9. pants

Īstenošanas ziņojumi

Līdz 2020. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un turpmākajām norisēm.

Minētajā ziņojumā Komisija ņem vērā dalībvalstu sniegto attiecīgo informāciju par iespējamiem uzlabojumiem un par lietotāju vajadzībām. Minētajā ziņojumā jo īpaši izvērtē:

| a) | Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām; |
| --- | --- |

a)

Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumu no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām;

| b) | nosūtīto datu kvalitāti un izmantotās datu vākšanas metodes. |
| --- | --- |

b)

nosūtīto datu kvalitāti un izmantotās datu vākšanas metodes.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 7. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 5. punktā, 3. pantā un 4. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 2. panta 5. punktu, 3. pantu vai 4. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

11. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

12. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1365/2006 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VIII pielikumā.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 4. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. EDTSTADLER

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 18. jūnija lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1365/2006 (2006. gada 6. septembris), par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem un par Padomes Direktīvas 80/1119/EEK atcelšanu (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Sk. VII pielikumu.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

4

(5)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

I1. tabula.

Preču pārvadājumi pēc preču veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “I1” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Izkraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Pārvadājuma veids | viencipara | 1 | = | valsts |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

divu burtciparu

“I1”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Iekraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Izkraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Pārvadājuma veids

viencipara

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Preces veids

divciparu

NST 2007

Iepakojuma veids

viencipara

| 1 | = | preces konteineros |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | preces, kas nav konteineros, un tukši konteineri |

1

=

preces konteineros

2

=

preces, kas nav konteineros, un tukši konteineri

Pārvadātais apjoms tonnās

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

---

(1)  Ja reģiona kods nav zināms vai nav pieejams, izmanto šādu kodifikāciju:

| — | “NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods, |
| --- | --- |

—

“NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods,

| — | “ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda, |
| --- | --- |

—

“ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda,

| — | “ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma. |
| --- | --- |

—

“ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma.

---

II PIELIKUMS

II1. tabula.

Pārvadājumi pēc kuģa valstspiederības un veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | trīs burtciparu | “II1” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Izkraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Pārvadājuma veids | viencipara | 1 | = | valsts |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

trīs burtciparu

“II1”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Iekraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Izkraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Pārvadājuma veids

viencipara

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Kuģa veids

viencipara

| 1 | = | pašpiedziņas liellaiva |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | liellaiva, kas nav pašpiedziņas |
| 3 | = | pašpiedziņas tankkuģis |
| 4 | = | tankkuģis, kas nav pašpiedziņas |
| 5 | = | cita veida kuģis preču pārvadāšanai |
| 6 | = | okeāna kuģis |

1

=

pašpiedziņas liellaiva

2

=

liellaiva, kas nav pašpiedziņas

3

=

pašpiedziņas tankkuģis

4

=

tankkuģis, kas nav pašpiedziņas

5

=

cita veida kuģis preču pārvadāšanai

6

=

okeāna kuģis

Kuģa valstspiederība

divburtu

NUTS0 (valsts kods) (2)

Pārvadātais apjoms tonnās

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

II2. tabula.

Kuģu satiksme (ikgadēji dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | trīs burtciparu | “II2” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Pārvadājuma veids | viencipara | 1 | = | valsts |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

trīs burtciparu

“II2”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Pārvadājuma veids

viencipara

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Piekrautu kuģu pārvadājumu skaits

Kuģu pārvadājumi

Tukšu kuģu pārvadājumu skaits

Kuģu pārvadājumi

Kuģis – km (piekrauti kuģi)

Kuģis – km

Kuģis – km (tukši kuģi)

Kuģis – km

PIEZĪME: II2. tabulas nosūtīšana nav obligāta.

---

(1)  Ja reģiona kods nav zināms vai nav pieejams, izmanto šādu kodifikāciju:

| — | “NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods, |
| --- | --- |

—

“NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods,

| — | “ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda, |
| --- | --- |

—

“ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda,

| — | “ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma. |
| --- | --- |

—

“ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma.

(2)  Ja kuģa reģistrācijas valstij nav NUTS koda, paziņo ISO valsts kodu. Gadījumā, ja kuģa valstspiederība nav zināma, jāizmanto kods “ZZ”.

---

III PIELIKUMS

III1. tabula.

Preču pārvadājumi konteineros pēc preču veida (ikgadēji dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | četru burtciparu | “III1” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Iekraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Izkraušanas valsts/reģions | četru burtciparu | NUTS2
   (1) | |
| Pārvadājuma veids | viencipara | 1 | = | valsts |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

četru burtciparu

“III1”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Iekraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Izkraušanas valsts/reģions

četru burtciparu

NUTS2
   (1)

Pārvadājuma veids

viencipara

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Konteinera izmērs

viencipara

| 1 | = | 20′ kravas vienības |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | 40′ kravas vienības |
| 3 | = | kravas vienības > 20′ un < 40′ |
| 4 | = | kravas vienības > 40′ |

1

=

20′ kravas vienības

2

=

40′ kravas vienības

3

=

kravas vienības > 20′ un < 40′

4

=

kravas vienības > 40′

Kravas stāvoklis

viencipara

| 1 | = | iekrauti konteineri |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | tukši konteineri |

1

=

iekrauti konteineri

2

=

tukši konteineri

Preces veids

divciparu

NST 2007

Pārvadātais apjoms tonnās

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

LES (nosacītā konteineru mērvienība)

LES (nosacītā konteineru mērvienība)

LES-kilometri

LES-kilometri

---

(1)  Ja reģiona kods nav zināms vai nav pieejams, izmanto šādu kodifikāciju:

| — | “NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods, |
| --- | --- |

—

“NUTS0 + ZZ”, ja partnervalstij ir NUTS kods,

| — | “ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda, |
| --- | --- |

—

“ISO kods + ZZ”, ja partnervalstij nav NUTS koda,

| — | “ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma. |
| --- | --- |

—

“ZZZZ”, ja partnervalsts nav pilnīgi zināma.

---

IV PIELIKUMS

IV1. tabula.

Pārvadājumi pēc kuģa valstspiederības (ceturkšņa dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | trīs burtciparu | “IV1” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Ceturksnis | divciparu | 41 | = | 1. ceturksnis |
| 42 | = | 2. ceturksnis |
| 43 | = | 3. ceturksnis |
| 44 | = | 4. ceturksnis |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

trīs burtciparu

“IV1”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Ceturksnis

divciparu

41

=

1. ceturksnis

42

=

2. ceturksnis

43

=

3. ceturksnis

44

=

4. ceturksnis

Pārvadājuma veids

viencipara

| 1 | = | valsts |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Kuģa valstspiederība

divburtu

NUTS0 (valsts kods) (1)

Pārvadātais apjoms tonnās

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

IV2. tabula.

Konteinerpārvadājumi pēc kuģa valstspiederības (ceturkšņa dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | trīs burtciparu | “IV2” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Ceturksnis | divciparu | 41 | = | 1. ceturksnis |
| 42 | = | 2. ceturksnis |
| 43 | = | 3. ceturksnis |
| 44 | = | 4. ceturksnis |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

trīs burtciparu

“IV2”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Ceturksnis

divciparu

41

=

1. ceturksnis

42

=

2. ceturksnis

43

=

3. ceturksnis

44

=

4. ceturksnis

Pārvadājuma veids

viencipara

| 1 | = | valsts |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Kuģa valstspiederība

divburtu

NUTS0 (valsts kods) (2)

Kravas stāvoklis

viencipara

| 1 | = | iekrauti konteineri |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | tukši konteineri |

1

=

iekrauti konteineri

2

=

tukši konteineri

Pārvadātais apjoms tonnās

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

LES (nosacītā konteineru mērvienība)

LES (nosacītā konteineru mērvienība)

LES-kilometri

LES-kilometri

---

(1)  Ja kuģa reģistrācijas valstij nav NUTS koda, paziņo ISO valsts kodu. Ja kuģa valstspiederība nav zināma, jāizmanto kods “ZZ”.

(2)  Ja kuģa reģistrācijas valstij nav NUTS valsts koda, paziņo ISO valsts kodu. Ja kuģa valstspiederība nav zināma, jāizmanto kods “ZZ”.

---

V PIELIKUMS

V1. tabula.

Preču pārvadājumi (ikgadēji dati)

| Elementi | Kodēšana | Nomenklatūra | Vienība |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabula | divu burtciparu | “V1” | |
| Ziņotājvalsts | divburtu | NUTS0 (valsts kods) | |
| Gads | četrciparu | “yyyy” | |
| Pārvadājuma veids | viencipara | 1 | = | valsts |
| 2 | = | starptautiskā (izņemot tranzītu) |
| 3 | = | tranzīts |

Elementi

Kodēšana

Nomenklatūra

Vienība

Tabula

divu burtciparu

“V1”

Ziņotājvalsts

divburtu

NUTS0 (valsts kods)

Gads

četrciparu

“yyyy”

Pārvadājuma veids

viencipara

1

=

valsts

2

=

starptautiskā (izņemot tranzītu)

3

=

tranzīts

Preces veids

divciparu

NST 2007

Pārvadāto tonnu apjoms

Tonnas

Tonnkilometri

Tonnkilometri

---

VI PIELIKUMS

| NST 2007 |
| --- |
| Nodaļa | Apraksts |
| 01 | Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti; zivis un citi zvejniecības produkti |
| 02 | Akmeņogles un brūnogles; jēlnafta un dabasgāze |
| 03 | Metālu rūdas un citi ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti; kūdra; urāns un torijs |
| 04 | Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka |
| 05 | Tekstilpreces un apģērbi; āda un ādas izstrādājumi |
| 06 | Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; celuloze, papīrs un papīra izstrādājumi; iespieddarbi un ierakstīti informācijas nesēji |
| 07 | Kokss un naftas pārstrādes produkti |
| 08 | Ķīmiskās vielas, ķīmiskie produkti un ķīmiskās šķiedras; gumijas un plastmasas izstrādājumi; kodoldegviela |
| 09 | Citi nemetālu minerālprodukti |
| 10 | Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mehānismus un iekārtas |
| 11 | Iekārtas un aprīkojums, citur neiekļauts; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, citur neiekļauti; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aprīkojums; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi |
| 12 | Transportlīdzekļi |
| 13 | Mēbeles; citas rūpnieciski ražotas preces, citur neiekļautas |
| 14 | Otrreizējās izejvielas; sadzīves atkritumi un citi atkritumi |
| 15 | Pasts, pakas |
| 16 | Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā |
| 17 | Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja pārcelšanās gadījumā; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav citur iekļautas |
| 18 | Preces, kas iedalītas grupās: vairāku tādu preču grupu salikums, kuras pārvadā kopā |
| 19 | Nenosakāmas preces: preces, kuras kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar iedalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16 |
| 20 | Citas citur neiekļautas preces |

NST 2007

Nodaļa

Apraksts

01

Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti; zivis un citi zvejniecības produkti

02

Akmeņogles un brūnogles; jēlnafta un dabasgāze

03

Metālu rūdas un citi ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti; kūdra; urāns un torijs

04

Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka

05

Tekstilpreces un apģērbi; āda un ādas izstrādājumi

06

Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; celuloze, papīrs un papīra izstrādājumi; iespieddarbi un ierakstīti informācijas nesēji

07

Kokss un naftas pārstrādes produkti

08

Ķīmiskās vielas, ķīmiskie produkti un ķīmiskās šķiedras; gumijas un plastmasas izstrādājumi; kodoldegviela

09

Citi nemetālu minerālprodukti

10

Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mehānismus un iekārtas

11

Iekārtas un aprīkojums, citur neiekļauts; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, citur neiekļauti; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aprīkojums; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi

12

Transportlīdzekļi

13

Mēbeles; citas rūpnieciski ražotas preces, citur neiekļautas

14

Otrreizējās izejvielas; sadzīves atkritumi un citi atkritumi

15

Pasts, pakas

16

Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā

17

Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja pārcelšanās gadījumā; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav citur iekļautas

18

Preces, kas iedalītas grupās: vairāku tādu preču grupu salikums, kuras pārvadā kopā

19

Nenosakāmas preces: preces, kuras kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar iedalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16

20

Citas citur neiekļautas preces

---

VII PIELIKUMS

ATCELT REGULA AR TAI SEKOJOO GROZJUMU SARAKSTU

| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006
  (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.). | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2007
  (OV L 103, 20.4.2007., 26. lpp.). | tikai 1. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007
  (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.). | tikai 4. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1954
  (OV L 311, 17.11.2016., 20. lpp.). | |

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1365/2006

(OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2007

(OV L 103, 20.4.2007., 26. lpp.).

tikai 1. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007

(OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.).

tikai 4. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1954

(OV L 311, 17.11.2016., 20. lpp.).

---

VIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1365/2006 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. līdz 4. pants | 1. līdz 4. pants |
| 4.a pants | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | — |
| — | 12. pants |
| 12. pants | 13. pants |
| A pielikums | I pielikums |
| B pielikums | II pielikums |
| C pielikums | III pielikums |
| D pielikums | IV pielikums |
| E pielikums | V pielikums |
| F pielikums | VI pielikums |
| — | VII pielikums |
| — | VIII pielikums |

Regula (EK) Nr. 1365/2006

Šī regula

1. līdz 4. pants

1. līdz 4. pants

4.a pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

10. pants

11. pants

11. pants

—

—

12. pants

12. pants

13. pants

A pielikums

I pielikums

B pielikums

II pielikums

C pielikums

III pielikums

D pielikums

IV pielikums

E pielikums

V pielikums

F pielikums

VI pielikums

—

VII pielikums

—

VIII pielikums

---

| 16.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/975

(2018. gada 4. jūlijs),

ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3), ir nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošana notiktu tādā veidā, kas palīdz sasniegt ilgtermiņa vides, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(1)

Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3), ir nodrošināt, lai jūras bioloģisko resursu izmantošana notiktu tādā veidā, kas palīdz sasniegt ilgtermiņa vides, ekonomisko un sociālo ilgtspēju.

| (2) | Savienība ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (4) ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kurā izklāstīti principi un noteikumi attiecībā uz jūras dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību. Savu starptautisko saistību plašākajā nozīmē Savienība piedalās centienos, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(2)

Savienība ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (4) ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kurā izklāstīti principi un noteikumi attiecībā uz jūras dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību. Savu starptautisko saistību plašākajā nozīmē Savienība piedalās centienos, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (5) kopš 2010. gada 26. jūlija Savienība ir līgumslēdzēja puse Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (“SPRFMO konvencija”), ar kuru ir izveidota Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (5) kopš 2010. gada 26. jūlija Savienība ir līgumslēdzēja puse Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (“SPRFMO konvencija”), ar kuru ir izveidota Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO).

| (4) | SPRFMO satvarā darbojas SPRFMO komisija (“SPRFMO komisija”), kas ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai, zvejniecības pārvaldībā piemērojot piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju, ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus un tādējādi aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši. |
| --- | --- |

(4)

SPRFMO satvarā darbojas SPRFMO komisija (“SPRFMO komisija”), kas ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai, zvejniecības pārvaldībā piemērojot piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju, ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus un tādējādi aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

| (5) | Ir jānodrošina, lai SPRFMO pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi (“SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumi”) tiktu pilnībā transponēti Savienības tiesību aktos un tādējādi tiktu vienveidīgi un faktiski īstenoti Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānodrošina, lai SPRFMO pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi (“SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumi”) tiktu pilnībā transponēti Savienības tiesību aktos un tādējādi tiktu vienveidīgi un faktiski īstenoti Savienībā.

| (6) | SPRFMO ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi ir saistoši SPRFMO konvencijas līgumslēdzējām pusēm (“līgumslēdzējas puses”). Minētie pasākumi ir adresēti galvenokārt līgumslēdzējām pusēm un nosaka arī operatoru, piemēram, kuģu kapteiņu, pienākumus. |
| --- | --- |

(6)

SPRFMO ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi ir saistoši SPRFMO konvencijas līgumslēdzējām pusēm (“līgumslēdzējas puses”). Minētie pasākumi ir adresēti galvenokārt līgumslēdzējām pusēm un nosaka arī operatoru, piemēram, kuģu kapteiņu, pienākumus.

| (7) | Šai regulai nebūtu jāattiecas uz zvejas iespējām, par kurām lēmumu pieņem SPRFMO, jo minētās zvejas iespējas tiek iedalītas atbilstīgi zvejas iespēju regulai, ko ik gadu pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai nebūtu jāattiecas uz zvejas iespējām, par kurām lēmumu pieņem SPRFMO, jo minētās zvejas iespējas tiek iedalītas atbilstīgi zvejas iespēju regulai, ko ik gadu pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu.

| (8) | Īstenojot SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Savienībai un dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kas ir selektīvi un kam ir samazināta ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(8)

Īstenojot SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Savienībai un dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kas ir selektīvi un kam ir samazināta ietekme uz vidi.

| (9) | Lai Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu turpmākus saistošus SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumu un attiecīgo pantu grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(9)

Lai Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu turpmākus saistošus SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumu un attiecīgo pantu grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (10) | Lai nodrošinātu atbilstību KZP, Savienībā ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem izveido kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas ietver cīņu pret nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu atbilstību KZP, Savienībā ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem izveido kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas ietver cīņu pret nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbībām.

| (11) | Konkrēti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (7) ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēma, kurā izmanto visaptverošu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 (8) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenojama Regula (EK) Nr. 1224/2009. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (9) ir izveidota Kopienas sistēma, kuras mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (10) ir paredzēti noteikumi par zvejas atļauju izdošanu un pārvaldīšanu Savienības zvejas kuģiem, kuri veic zvejas darbības ūdeņos, kas ir tādas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pārziņā, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse. Ar minētajām regulām jau tiek īstenota virkne noteikumu, kas paredzēti SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumos. Tāpēc minētie noteikumi šajā regulā nav jāiekļauj. |
| --- | --- |

(11)

Konkrēti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (7) ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēma, kurā izmanto visaptverošu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 (8) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenojama Regula (EK) Nr. 1224/2009. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (9) ir izveidota Kopienas sistēma, kuras mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (10) ir paredzēti noteikumi par zvejas atļauju izdošanu un pārvaldīšanu Savienības zvejas kuģiem, kuri veic zvejas darbības ūdeņos, kas ir tādas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pārziņā, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse. Ar minētajām regulām jau tiek īstenota virkne noteikumu, kas paredzēti SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumos. Tāpēc minētie noteikumi šajā regulā nav jāiekļauj.

| (12) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu ir ieviests izkraušanas pienākums, kuru no 2015. gada 1. janvāra piemēro mazo un lielo pelaģisko sugu zvejniecībām, rūpnieciskajām zvejniecībām un laša zvejniecībām Baltijas jūrā. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, |
| --- | --- |

(12)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu ir ieviests izkraušanas pienākums, kuru no 2015. gada 1. janvāra piemēro mazo un lielo pelaģisko sugu zvejniecībām, rūpnieciskajām zvejniecībām un laša zvejniecībām Baltijas jūrā. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus attiecībā uz transzonālu sugu zivju krājumu zvejošanu SPRFMO konvencijas apgabalā.

SPRFMO

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro:

| a) | Savienības zvejas kuģiem, kuri darbojas SPRFMO konvencijas apgabalā; |
| --- | --- |

a)

Savienības zvejas kuģiem, kuri darbojas SPRFMO konvencijas apgabalā;

SPRFMO

| b) | Savienības zvejas kuģiem, kuri citā kuģī pārkrauj SPRFMO konvencijas apgabalā gūtus zvejas produktus; |
| --- | --- |

b)

Savienības zvejas kuģiem, kuri citā kuģī pārkrauj SPRFMO konvencijas apgabalā gūtus zvejas produktus;

SPRFMO

| c) | trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības ostai vai tiek inspicēti Savienības ostā un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā gūti zvejas produkti. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības ostai vai tiek inspicēti Savienības ostā un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā gūti zvejas produkti.

SPRFMO

3. pants

Saistība ar citiem Savienības tiesību aktiem

Ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi, to piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008, (EK) Nr. 1224/2009 un (ES) 2017/2403.

4. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts SPRFMO konvencijas 5. pantā; |
| --- | --- |

1)

“SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts SPRFMO konvencijas 5. pantā;

SPRFMO

SPRFMO

| 2) | “zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ko ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī atbalsta kuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti pārkraušanā citā kuģī, kā arī zvejas produktu pārvadāšanai aprīkoti transportkuģi, izņemot konteinerkuģus; |
| --- | --- |

2)

“zvejas kuģis” ir jebkāda lieluma kuģis, ko izmanto vai ko ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī atbalsta kuģi, zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti pārkraušanā citā kuģī, kā arī zvejas produktu pārvadāšanai aprīkoti transportkuģi, izņemot konteinerkuģus;

| 3) | “Savienības zvejas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

3)

“Savienības zvejas kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;

| 4) | “SPRFMO zvejas resursi” ir visi jūras bioloģiskie resursi SPRFMO konvencijas apgabalā, izņemot:






  a) | nometnieku sugas, uz kurām attiecas piekrastes valstu jurisdikcija saskaņā ar 77. panta 4. punktu Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (“UNCLOS”); |
| --- | --- | --- |

4)

“SPRFMO zvejas resursi” ir visi jūras bioloģiskie resursi SPRFMO konvencijas apgabalā, izņemot:

SPRFMO

SPRFMO

a)

nometnieku sugas, uz kurām attiecas piekrastes valstu jurisdikcija saskaņā ar 77. panta 4. punktu Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (“UNCLOS”);

UNCLOS

| b) | UNCLOS I pielikumā uzskaitītās tālu migrējošo zivju sugas; |
| --- | --- |

b)

UNCLOS I pielikumā uzskaitītās tālu migrējošo zivju sugas;

UNCLOS

| c) | anadromās un katadromās sugas; |
| --- | --- |

c)

anadromās un katadromās sugas;

| d) | jūras zīdītājus, jūras rāpuļus un jūrasputnus; |
| --- | --- |

d)

jūras zīdītājus, jūras rāpuļus un jūrasputnus;

| 5) | “SPRFMO zvejas produkti” ir ūdens organismi vai no tiem iegūti produkti, kas jebkādā zvejas darbībā iegūti SPRFMO konvencijas apgabalā; |
| --- | --- |

5)

“SPRFMO zvejas produkti” ir ūdens organismi vai no tiem iegūti produkti, kas jebkādā zvejas darbībā iegūti SPRFMO konvencijas apgabalā;

SPRFMO

SPRFMO

| 6) | “zvejas darbība” ir zivju meklēšana, zvejas rīku iemešana, ievietošana, vilkšana un pacelšana, nozvejas izcelšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī, paturēšana uz kuģa, apstrāde uz kuģa, zivju un zvejas produktu pārvietošana un izkraušana; |
| --- | --- |

6)

“zvejas darbība” ir zivju meklēšana, zvejas rīku iemešana, ievietošana, vilkšana un pacelšana, nozvejas izcelšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī, paturēšana uz kuģa, apstrāde uz kuģa, zivju un zvejas produktu pārvietošana un izkraušana;

| 7) | “grunts zveja” ir zvejošana, kuras laikā zvejas kuģis izmanto zvejas rīku, kas normālos apstākļos parasti nonāk saskarē ar jūras gultni vai bentiskajiem organismiem; |
| --- | --- |

7)

“grunts zveja” ir zvejošana, kuras laikā zvejas kuģis izmanto zvejas rīku, kas normālos apstākļos parasti nonāk saskarē ar jūras gultni vai bentiskajiem organismiem;

| 8) | “grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskais apmērs SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

8)

“grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskais apmērs SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim;

SPRFMO

| 9) | “NNN zveja” ir nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas zvejas darbības, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. panta 1) līdz 4) punktā; |
| --- | --- |

9)

“NNN zveja” ir nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas zvejas darbības, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. panta 1) līdz 4) punktā;

| 10) | “SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projekts” ir SPRFMO sekretariāta sagatavots un SPRFMO Atbilstības un tehniskajā komitejā izskatīšanai iesniegts to zvejas kuģu sākotnējais saraksts, kuri, iespējams, veikuši NNN zveju; |
| --- | --- |

10)

“SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projekts” ir SPRFMO sekretariāta sagatavots un SPRFMO Atbilstības un tehniskajā komitejā izskatīšanai iesniegts to zvejas kuģu sākotnējais saraksts, kuri, iespējams, veikuši NNN zveju;

SPRFMO

SPRFMO

SPRFMO

| 11) | “izpētes zvejniecība” ir zvejniecība, kurā iepriekšējos 10 gados zvejošana nav notikusi vai kurā iepriekšējos 10 gados nav zvejots ar kāda konkrēta tipa zvejas rīku vai zvejas paņēmienu; |
| --- | --- |

11)

“izpētes zvejniecība” ir zvejniecība, kurā iepriekšējos 10 gados zvejošana nav notikusi vai kurā iepriekšējos 10 gados nav zvejots ar kāda konkrēta tipa zvejas rīku vai zvejas paņēmienu;

| 12) | “lielais pelaģiskais dreifējošais tīkls” ir žaunu tīkls vai cita veida tīkls vai tīklu kombinācija, kura garums pārsniedz 2,5 km un kura mērķis ir panākt, ka zivis iekļūst, iepinas vai ieķeras šajos tīklos, kuri dreifē uz ūdens virsmas vai ūdenī; |
| --- | --- |

12)

“lielais pelaģiskais dreifējošais tīkls” ir žaunu tīkls vai cita veida tīkls vai tīklu kombinācija, kura garums pārsniedz 2,5 km un kura mērķis ir panākt, ka zivis iekļūst, iepinas vai ieķeras šajos tīklos, kuri dreifē uz ūdens virsmas vai ūdenī;

| 13) | “dziļūdens žaunu tīkli”, piemēram, vairāksienu tīkli, nostiprināti tīkli, noenkuroti tīkli un nogremdēti tīkli, ir viena, divas vai trīs nostieptas linuma kārtas, kas tiek noturētas vertikāli uz vai pie grunts un kurās zivis ieķeras ar žaunām, iepinas vai iekļūst. Dziļūdens žaunu tīkli sastāv no vienas, retāk divām vai trim linuma kārtām, kas kopā nostiprinātas pie vienām un tām pašām stiprinājuma virvēm. Vairākus tīklu veidus var apvienot vienā zvejas rīkā. Šos tīklus var izmantot atsevišķi pa vienam vai – un tā notiek biežāk – lielu skaitu tīklu novietojot rindā (“tīklu rinda”). Zvejas rīkus var nostiprināt vai noenkurot pie grunts vai ļaut tiem dreifēt vai nu brīvi, vai pievienotiem pie kuģa; |
| --- | --- |

13)

“dziļūdens žaunu tīkli”, piemēram, vairāksienu tīkli, nostiprināti tīkli, noenkuroti tīkli un nogremdēti tīkli, ir viena, divas vai trīs nostieptas linuma kārtas, kas tiek noturētas vertikāli uz vai pie grunts un kurās zivis ieķeras ar žaunām, iepinas vai iekļūst. Dziļūdens žaunu tīkli sastāv no vienas, retāk divām vai trim linuma kārtām, kas kopā nostiprinātas pie vienām un tām pašām stiprinājuma virvēm. Vairākus tīklu veidus var apvienot vienā zvejas rīkā. Šos tīklus var izmantot atsevišķi pa vienam vai – un tā notiek biežāk – lielu skaitu tīklu novietojot rindā (“tīklu rinda”). Zvejas rīkus var nostiprināt vai noenkurot pie grunts vai ļaut tiem dreifēt vai nu brīvi, vai pievienotiem pie kuģa;

| 14) | “SPRFMO sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse” (CNCP) ir valsts vai zvejas tiesību subjekts, kas nav SPRFMO konvencijas līgumslēdzēja puse, bet ir piekritis pilnā mērā sadarboties SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

14)

“SPRFMO sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse” (CNCP) ir valsts vai zvejas tiesību subjekts, kas nav SPRFMO konvencijas līgumslēdzēja puse, bet ir piekritis pilnā mērā sadarboties SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanā;

SPRFMO

CNCP

SPRFMO

SPRFMO

| 15) | “SPRFMO kuģu reģistrs” ir to zvejas kuģu saraksts, kuriem ir atļauts zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, kā to ir paziņojuši līgumslēdzējas puses un CNCP, un kuru uztur SPRFMO sekretariāts; |
| --- | --- |

15)

“SPRFMO kuģu reģistrs” ir to zvejas kuģu saraksts, kuriem ir atļauts zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, kā to ir paziņojuši līgumslēdzējas puses un CNCP, un kuru uztur SPRFMO sekretariāts;

SPRFMO

SPRFMO

CNCP

SPRFMO

| 16) | “pārkraušana citā kuģī” ir uz zvejas kuģa esošo zvejas produktu pilnīga vai daļēja pārkraušana citā zvejas kuģī; |
| --- | --- |

16)

“pārkraušana citā kuģī” ir uz zvejas kuģa esošo zvejas produktu pilnīga vai daļēja pārkraušana citā zvejas kuģī;

| 17) | “citas problemātiskās sugas” ir XIII pielikumā uzskaitītās sugas; |
| --- | --- |

17)

“citas problemātiskās sugas” ir XIII pielikumā uzskaitītās sugas;

| 18) | “jutīga jūras ekosistēma” (JJE) ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti (t. i., ekosistēmas struktūru vai darbību) apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, tostarp rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas. |
| --- | --- |

18)

“jutīga jūras ekosistēma” (JJE) ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti (t. i., ekosistēmas struktūru vai darbību) apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, tostarp rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas.

II SADAĻA

KONKRĒTU SUGU PĀRVALDĪBAS, SAGLABĀŠANAS UN KONTROLES PASĀKUMI

I NODAĻA

Čīles stavrida (

  Trachurus murphyi

  )

5. pants

Informācija par Čīles stavridas kvotas pilnīgu apguvi

Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai Čīles stavridas zvejniecības slēgšanas dienu, kad sasniegti 100 % tās nozvejas limita. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta SPRFMO sekretariātam.

SPRFMO

6. pants

Novērotāju klātbūtne Čīles stavridas zvejā

Dalībvalstis nodrošina zinātnisko novērotāju klātbūtni vismaz 10 % reisu, ko veic to karoga zvejas kuģi. Zvejas kuģiem, kuri dodas kopumā ne vairāk kā divos reisos gadā, šos 10 % aprēķina, par pamatu ņemot aktīvās zvejas dienu skaitu (traleriem) un zvejas rīku ievietošanas reižu skaitu (kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu).

7. pants

Čīles stavridas datu paziņošana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu līdz katra mēneša 15. dienai paziņo Komisijai Čīles stavridas iepriekšējā mēneša nozvejas apjomu. Komisija līdz katra mēneša 20. dienai minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam.

2.   Papildus 1. punktam dalībvalstis Komisijai paziņo šādus datus par Čīles stavridas zvejniecībām:

| a) | līdz katra mēneša 15. dienai – to savu zvejas kuģu sarakstu, kas iepriekšējā mēnesī bijuši iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī. Komisija līdz katra mēneša 20. dienai minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam; |
| --- | --- |

a)

līdz katra mēneša 15. dienai – to savu zvejas kuģu sarakstu, kas iepriekšējā mēnesī bijuši iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī. Komisija līdz katra mēneša 20. dienai minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam;

| b) | vēlākais 45 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes – gada zinātnisko ziņojumu par iepriekšējo gadu. Komisija vēlākais 30 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes šo informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam. |
| --- | --- |

b)

vēlākais 45 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes – gada zinātnisko ziņojumu par iepriekšējo gadu. Komisija vēlākais 30 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes šo informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam.

8. pants

Čīles stavridas zvejas iespēju iedalīšana

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, iedalot tām pieejamās Čīles stavridas krājumu zvejas iespējas, dalībvalstis piemēro pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp kritērijus, kas attiecas uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, un tās arī cenšas taisnīgi sadalīt valstu kvotas starp dažādiem flotes segmentiem un paredzēt stimulus Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar samazinātu ietekmi uz vidi.

II NODAĻA

Jūrasputni

9. pants

Jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumi kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām

1.   Visi Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, pilda šajā pantā izklāstītos jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus.

2.   Visi Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar grunts āķu jedām, izmanto gremdes un putnu atbaidīšanas auklas.

3.   Savienības zvejas kuģi neievieto āķu jedas diennakts tumšajā laikā.

4.   Āķu jedu noslogošanu veic saskaņā ar I pielikumu.

5.   Putnu atbaidīšanas auklas ierīko saskaņā ar II pielikumu.

6.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. Ja tas nav praktiski iespējams un ja bioloģiskie atkritumi jāizsviež darbības drošības apsvērumu dēļ, kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

10. pants

Jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumi traleriem

1.   Visi Savienības zvejas kuģi, kas zvejo ar trali, pilda šajā pantā izklāstītos jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus.

2.   Savienības zvejas kuģi zvejojot izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas vai – ja zvejošanas praksē rezultatīva putnu atbaidīšanas auklu izmantošana nav iespējama – putnu atturēšanas ierīci.

3.   Putnu atturēšanas ierīces ierīko saskaņā ar III pielikumu.

4.   Ja iespējams, Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā.

5.   Ja tas ir iespējami un lietderīgi, Savienības zvejas kuģi pārstrādā zivju atkritumus zivju miltos un patur uz kuģa visus atkritummateriālus; vienīgie pieļaujamie izsviedumi ir šķidrumi/pārstrādes ūdens. Ja tas nav iespējami un lietderīgi, zvejas kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

6.   Ja iespējams, zvejas rīkus pēc katras zvejas darbības tīra, lai izņemtu iepinušās zivis un grunts materiālus un tādējādi mazinātu iespēju, ka zvejas rīku izmantošanas laikā tiem pietuvosies putni.

7.   Laika sprīdi, kurā zvejas rīks tā pacelšanas gaitā atrodas uz ūdens virsmas, līdz minimumam samazina, uzturot vinčas pienācīgā darba kārtībā un ievērojot labu klāja praksi.

11. pants

Jūrasputnu datu paziņošana

Gada zinātniskajā ziņojumā, kas minēts 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis norāda:

| a) | kādus jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus izmantojis katrs no tās karoga zvejas kuģiem, kuri zvejojuši SPRFMO konvencijas apgabalā; |
| --- | --- |

a)

kādus jūrasputnu sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus izmantojis katrs no tās karoga zvejas kuģiem, kuri zvejojuši SPRFMO konvencijas apgabalā;

SPRFMO

| b) | cik bieži novērotāju klātbūtne attiekusies arī uz jūrasputnu netīšas sagūstīšanas gadījumu reģistrēšanu; |
| --- | --- |

b)

cik bieži novērotāju klātbūtne attiekusies arī uz jūrasputnu netīšas sagūstīšanas gadījumu reģistrēšanu;

| c) | visus datus par novēroto saskari ar jūrasputniem. |
| --- | --- |

c)

visus datus par novēroto saskari ar jūrasputniem.

III SADAĻA

PĀRVALDĪBAS, SAGLABĀŠANAS UN KONTROLES PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ KONKRĒTĀM ZVEJAS METODĒM

I NODAĻA

Grunts zveja

12. pants

Grunts zvejas atļauja

1.   Dalībvalstis neatļauj sava karoga zvejas kuģiem iesaistīties grunts zvejā, ja nav saņemta iepriekšēja atļauja no SPRFMO.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģi plāno iesaistīties grunts zvejas darbībās SPRFMO konvencijas apgabalā, iesniedz Komisijai atļaujas pieprasījumu ne vēlāk kā 45 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes, kurā šo pieprasījumu ir vēlams izskatīt. Komisija vēlākais 30 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes šo pieprasījumu pārsūta SPRFMO sekretariātam. Pieprasījumā iekļauj:

| a) | ziņas par grunts zvejas pēdas nospiedumu, kuru attiecīgā dalībvalsts noteikusi, par pamatu ņemot savu grunts zvejā reģistrēto nozveju vai zvejas piepūli SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

a)

ziņas par grunts zvejas pēdas nospiedumu, kuru attiecīgā dalībvalsts noteikusi, par pamatu ņemot savu grunts zvejā reģistrēto nozveju vai zvejas piepūli SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim;

| b) | vidējo ikgadējās nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

b)

vidējo ikgadējās nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim;

| c) | grunts zvejas ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

c)

grunts zvejas ietekmes novērtējumu;

| d) | izvērtējumu par to, vai ierosinātās darbības gan sekmēs ilgtspējīgu pārvaldību attiecībā uz mērķsugām un piezvejā gūtām nemērķa sugām, gan aizsargās jūras ekosistēmas, kurās šie resursi ir sastopami, un tostarp nepieļaus būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE. |
| --- | --- |

d)

izvērtējumu par to, vai ierosinātās darbības gan sekmēs ilgtspējīgu pārvaldību attiecībā uz mērķsugām un piezvejā gūtām nemērķa sugām, gan aizsargās jūras ekosistēmas, kurās šie resursi ir sastopami, un tostarp nepieļaus būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE.

3.   Ietekmes novērtējumu, kas minēts 2. punkta c) apakšpunktā, veic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gadā publicētajām starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejas pārvaldību atklātā jūrā (“FAO dziļūdens zvejas vadlīnijas”) un ņemot vērā SPRFMO grunts zvejniecību ietekmes novērtējuma standartu, kā arī apgabalus, kuros ir vai kuros varētu būt JJE.

4.   Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par SPRFMO lēmumu attiecībā uz grunts zvejas atļaušanu SPRFMO konvencijas apgabala daļā, par kuru ticis veikts ietekmes novērtējums, kā arī par saistītajiem nosacījumiem un attiecīgajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nepieļautu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punkta c) apakšpunktā minētie ietekmes novērtējumi tiek atjaunināti ikreiz, kad attiecīgajā zvejniecībā notiek būtiskas izmaiņas, kurām varētu būt ietekme uz JJE, un, tiklīdz minētā informācija kļūst pieejama, pārsūta to Komisijai. Komisija minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam.

13. pants

Grunts zveja, kas notiek ārpus noteiktā grunts zvejas pēdas nospieduma vai pārsniedz atsauces periodā reģistrētos nozvejas apjomus

1.   Dalībvalstis neatļauj sava karoga zvejas kuģiem iesaistīties grunts zvejā, kas notiek ārpus noteiktā grunts zvejas pēdas nospieduma vai pārsniedz atsauces periodā reģistrētos nozvejas apjomus, ja nav saņemta iepriekšēja atļauja no SPRFMO.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģi plāno zvejot ārpus noteiktā grunts zvejas pēdas nospieduma vai pārsniegt vidējo gada nozvejas apjomu, kas minēts 12. panta 2. punkta b) apakšpunktā, iesniedz Komisijai atļaujas pieprasījumu ne vēlāk kā 80 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas gadskārtējās sanāksmes, kurā šo pieprasījumu ir vēlams izskatīt. Komisija vēlākais 60 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes šo pieprasījumu pārsūta SPRFMO sekretariātam. Pieprasījumā iekļauj:

| a) | grunts zvejas ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

grunts zvejas ietekmes novērtējumu;

| b) | izvērtējumu par to, vai ierosinātās darbības gan sekmēs ilgtspējīgu pārvaldību attiecībā uz mērķsugām un piezvejā gūtām nemērķa sugām, gan aizsargās jūras ekosistēmas, kurās šie resursi ir sastopami, un tostarp nepieļaus būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE. |
| --- | --- |

b)

izvērtējumu par to, vai ierosinātās darbības gan sekmēs ilgtspējīgu pārvaldību attiecībā uz mērķsugām un piezvejā gūtām nemērķa sugām, gan aizsargās jūras ekosistēmas, kurās šie resursi ir sastopami, un tostarp nepieļaus būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE.

3.   Ietekmes novērtējumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, veic saskaņā ar FAO izstrādātajām dziļūdens zvejas vadlīnijām un ņemot vērā SPRFMO grunts zvejniecību ietekmes novērtējuma standartu, kā arī apgabalus, kuros ir vai kuros varētu būt JJE.

4.   Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par SPRFMO lēmumu attiecībā uz grunts zvejas atļaušanu SPRFMO konvencijas apgabala daļā, par kuru ticis veikts ietekmes novērtējums, kā arī par saistītajiem nosacījumiem un attiecīgajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nepieļautu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punkta a) apakšpunktā minētie ietekmes novērtējumi tiek atjaunināti ikreiz, kad attiecīgajā zvejniecībā notiek būtiskas izmaiņas, kurām varētu būt ietekme uz JJE, un, tiklīdz minētā informācija kļūst pieejama, pārsūta to Komisijai. Komisija minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam.

14. pants

Grunts zveja un JJE

1.   Kamēr SPRFMO zinātniskā komiteja vēl nav sagatavojusi ieteikumu par robežsliekšņiem, dalībvalstis nosaka sava karoga zvejas kuģiem piemērojamus robežsliekšņus attiecībā uz saskari ar JJE, un to dara, ņemot vērā FAO dziļūdens zvejas vadlīniju 68. punktu.

2.   Dalībvalstis pieprasa, lai to karoga zvejas kuģi pārtrauktu grunts zvejas darbības piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras tādas vietas SPRFMO konvencijas apgabalā, kurā saskare ar jutīgām jūras ekosistēmām ir biežāka, nekā to pieļauj saskaņā ar šā panta 1. punktu noteiktie robežsliekšņi. Dalībvalstis, pamatodamās uz IV pielikuma vadlīnijām, ziņo Komisijai par notikušo saskari ar JJE. Komisija minēto informāciju nekavējoties pārsūta SPRFMO sekretariātam.

15. pants

Grunts zveja un novērotāju klātbūtne

Dalībvalstis nodrošina novērotāju klātbūtni uz 100 % sava karoga traleru, kas iesaistījušies grunts zvejā, un vismaz uz 10 % sava karoga zvejas kuģu, kuri izmanto cita tipa grunts zvejas rīkus.

16. pants

Grunts zvejas datu paziņošana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. pantu līdz katra mēneša 15. dienai paziņo Komisijai grunts zvejas sugu iepriekšējā mēneša nozvejas apjomu.

2.   Dalībvalstis līdz katra mēneša 15. dienai iesniedz Komisijai to sava karoga zvejas kuģu sarakstu, kuri ir aktīvi zvejojuši, un to sava karoga zvejas kuģu sarakstu, kuri ir bijuši iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī. Komisija piecu dienu laikā pēc šīs informācijas saņemšanas pārsūta to SPRFMO sekretariātam.

3.   Dalībvalstis aizliedz sava karoga zvejas kuģiem piedalīties grunts zvejā, ja nav iesniegts prasīto zvejas kuģa identifikācijas datu minimums, kas izklāstīts V pielikumā.

II NODAĻA

Izpētes zvejniecības

17. pants

Izpētes zvejniecības atļauja

1.   Dalībvalstis, kas plāno atļaut sava karoga zvejas kuģim zvejot izpētes zvejniecībā, ne vēlāk kā 80 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes Komisijai iesniedz:

| a) | atļaujas pieprasījumu, sniedzot informāciju, kas paredzēta V pielikumā; |
| --- | --- |

a)

atļaujas pieprasījumu, sniedzot informāciju, kas paredzēta V pielikumā;

| b) | zvejniecības darbības plānu saskaņā ar VI pielikumu, tostarp apņemšanos ievērot SPRFMO datu vākšanas plānu, kas minēts 18. panta 3., 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

b)

zvejniecības darbības plānu saskaņā ar VI pielikumu, tostarp apņemšanos ievērot SPRFMO datu vākšanas plānu, kas minēts 18. panta 3., 4. un 5. punktā.

2.   Ne vēlāk kā 60 dienas pirms SPRFMO zinātniskās komitejas sanāksmes Komisija pieprasījumu pārsūta SPRFMO komisijai, bet zvejniecības darbības plānu – SPRFMO zinātniskajai komitejai.

3.   Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par SPRFMO lēmumu attiecībā uz atļauju zvejot izpētes zvejniecībā.

18. pants

Izpētes zvejniecības

1.   Dalībvalstis neatļauj sava karoga zvejas kuģiem zvejot izpētes zvejniecībās, ja nav saņemta iepriekšēja atļauja no SPRFMO.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi izpētes zvejniecībās darbojas tikai saskaņā ar SPRFMO apstiprinātu zvejas darbības plānu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai tiek iesniegti SPRFMO datu vākšanas plānā prasītie dati, kurus Komisija pārsūta SPRFMO sekretariātam.

4.   Savienības zvejas kuģi, kuriem ir atļauts piedalīties zvejā izpētes zvejniecībās, darbošanos attiecīgajā izpētes zvejniecībā drīkst turpināt tikai tad, ja SPRFMO sekretariātam ir iesniegti SPRFMO datu vākšanas plānā prasītie dati par pēdējo sezonu, kurā kuģis ir zvejojis, un SPRFMO zinātniskajai komitejai ir bijusi iespēja minētos datus pārbaudīt.

5.   Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi piedalās zvejā izpētes zvejniecībās, nodrošina, ka uz ikviena tās karoga zvejas kuģa atrodas viens vai vairāki neatkarīgie novērotāji, proti, cik nepieciešams SPRFMO datu vākšanas plānā paredzēto datu ievākšanai.

19. pants

Zvejas kuģa aizstāšana izpētes zvejā

1.   Neatkarīgi no 17. un 18. panta, ja zvejniecības darbības plānā norādīts Savienības zvejas kuģis ar kuģa darbību vai ar nepārvaramu varu saistītu attaisnojošu iemeslu pēc nevar zvejot, dalībvalstis var atļaut izpētes zvejniecībā darboties sava karoga kuģim, kurš nav identificēts zvejniecības darbības plānā. Šādos apstākļos attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un sniedz:

| a) | pilnīgas ziņas par paredzēto aizstājējkuģi; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par paredzēto aizstājējkuģi;

| b) | izsmeļošu informāciju par aizstāšanas iemesliem un visus to apstiprinošos pierādījumus; |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu informāciju par aizstāšanas iemesliem un visus to apstiprinošos pierādījumus;

| c) | to zvejas rīku specifikācijas un pilnīgu aprakstu, kurus aizstājējkuģis plāno izmantot. |
| --- | --- |

c)

to zvejas rīku specifikācijas un pilnīgu aprakstu, kurus aizstājējkuģis plāno izmantot.

2.   Komisija minēto informāciju nekavējoties pārsūta SPRFMO sekretariātam.

III NODAĻA

Lielie pelaģiskie dreifējošie tīkli, dziļūdens žaunu tīkli un citi žaunu tīkli

20. pants

Lielie pelaģiskie dreifējošie tīkli un dziļūdens žaunu tīkli

Lielo pelaģisko dreifējošo tīklu un jebkādu dziļūdens žaunu tīklu izmantošana ir aizliegta visā SPRFMO konvencijas apgabalā.

SPRFMO

21. pants

Žaunu tīkli

Dalībvalstis, kuru kuģi plāno šķērsot SPRFMO konvencijas apgabalu ar žaunu tīkliem uz borta:

SPRFMO

| a) | paziņo par to SPRFMO sekretariātam vismaz 36 stundas pirms kuģa ienākšanas SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp sniedzot ziņas par paredzamo ienākšanas un apgabala atstāšanas dienu un uz klāja esošā žaunu tīkla garumu; |
| --- | --- |

a)

paziņo par to SPRFMO sekretariātam vismaz 36 stundas pirms kuģa ienākšanas SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp sniedzot ziņas par paredzamo ienākšanas un apgabala atstāšanas dienu un uz klāja esošā žaunu tīkla garumu;

SPRFMO

SPRFMO

| b) | nodrošina, ka to karoga kuģi izmanto kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) un, atrodoties SPRFMO konvencijas apgabalā, reģistrējas tajā ik pēc divām stundām; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka to karoga kuģi izmanto kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) un, atrodoties SPRFMO konvencijas apgabalā, reģistrējas tajā ik pēc divām stundām;

VMS

SPRFMO

| c) | 30 dienu laikā pēc tam, kad kuģis atstājis SPRFMO konvencijas apgabalu, iesniedz VMS pozīcijas ziņojumus SPRFMO sekretariātam; un |
| --- | --- |

c)

30 dienu laikā pēc tam, kad kuģis atstājis SPRFMO konvencijas apgabalu, iesniedz VMS pozīcijas ziņojumus SPRFMO sekretariātam; un

SPRFMO

VMS

SPRFMO

| d) | ja žaunu tīkli ir nejauši pazaudēti vai pārkrituši pār kuģa bortu, šā notikuma datumu, laiku, vietu un pazaudēto žaunu tīklu garumu (metros) paziņo SPRFMO sekretariātam cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā pēc zvejas rīka pazaudēšanas vai pārkrišanas pār bortu. |
| --- | --- |

d)

ja žaunu tīkli ir nejauši pazaudēti vai pārkrituši pār kuģa bortu, šā notikuma datumu, laiku, vietu un pazaudēto žaunu tīklu garumu (metros) paziņo SPRFMO sekretariātam cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā pēc zvejas rīka pazaudēšanas vai pārkrišanas pār bortu.

SPRFMO

IV SADAĻA

KOPĒJIE KONTROLES PASĀKUMI

I NODAĻA

Atļaujas

22. pants

SPRFMO kuģu reģistrs

1.   Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 15. novembrī iesniedz Komisijai to sava karoga zvejas kuģu sarakstu, kuriem nākamajā gadā ir atļauts zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp V pielikumā prasīto informāciju. Komisija minēto sarakstu pārsūta SPRFMO sekretariātam. Kad dalībvalstis apsver, vai atļaut kuģim zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, tās ņem vērā attiecīgā zvejas kuģa un operatora prasībatbilstības vēsturi.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par sava karoga zvejas kuģiem, kuriem atļauts zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, vismaz 20 dienas pirms dienas, kad šādi kuģi pirmoreiz ieiet SPRFMO konvencijas apgabalā. Komisija minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam vismaz 15 dienas pirms dienas, kad kuģis pirmoreiz ieiet SPRFMO konvencijas apgabalā.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka dati par dalībvalstu karoga zvejas kuģiem, kuriem atļauts zvejot SPRFMO konvencijas apgabalā, ir atjaunināti. Visas izmaiņas Komisijai dara zināmas vēlākais 10 dienas pēc izmaiņu izdarīšanas. Komisija piecu dienu laikā pēc šādas informācijas saņemšanas dara to zināmu SPRFMO sekretariātam.

4.   Atcelšanas vai atsaukšanas gadījumā vai citos apstākļos, kas atļauju padara par spēkā neesošu, dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju, lai tā minēto informāciju SPRFMO sekretariātam varētu pārsūtīt trīs dienu laikā pēc dienas, kurā atļauja ir kļuvusi par spēkā neesošu.

5.   Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti SPRFMO kuģu reģistrā, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz SPRFMO pārziņā esošajām sugām SPRFMO konvencijas apgabalā.

II NODAĻA

Pārkraušana citā kuģī

23. pants

Vispārīgi noteikumi par pārkraušanu citā kuģī

1.   Šī nodaļa attiecas uz pārkraušanu citā kuģī, kas notiek:

| a) | SPRFMO konvencijas apgabalā un attiecas uz SPRFMO zvejas resursiem un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar minētajiem resursiem, ja nozveja gūta SPRFMO konvencijas apgabalā; |
| --- | --- |

a)

SPRFMO konvencijas apgabalā un attiecas uz SPRFMO zvejas resursiem un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar minētajiem resursiem, ja nozveja gūta SPRFMO konvencijas apgabalā;

| b) | ārpus SPRFMO konvencijas apgabala un attiecas uz SPRFMO zvejas resursiem un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar minētajiem resursiem, ja nozveja gūta SPRFMO konvencijas apgabalā. |
| --- | --- |

b)

ārpus SPRFMO konvencijas apgabala un attiecas uz SPRFMO zvejas resursiem un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar minētajiem resursiem, ja nozveja gūta SPRFMO konvencijas apgabalā.

2.   Pārkraušana citā kuģī gan jūrā, gan ostā notiek tikai starp SPRFMO kuģu reģistrā iekļautiem zvejas kuģiem.

3.   Degvielas, apkalpes, zvejas rīku vai citu apgādes materiālu pārvietošana jūrā SPRFMO konvencijas apgabalā notiek tikai starp SPRFMO kuģu reģistrā iekļautiem zvejas kuģiem.

4.   Jūrā notiekoša pārkraušana citā kuģī, kas attiecas uz SPRFMO konvencijas apgabalā iegūtiem SPRFMO zvejas resursiem un citām sugām, kas nozvejotas saistībā ar minētajiem resursiem, Savienības ūdeņos ir aizliegta.

24. pants

Paziņošana par Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanu citā kuģī

1.   Neatkarīgi no vietas, kurā notiek pārkraušana citā kuģī, par Savienības zvejas kuģu SPRFMO konvencijas apgabalā nozvejotas Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanu karoga dalībvalsts iestādes Komisijai un SPRFMO sekretariātam vienlaikus pārsūta šādu informāciju:

| a) | paziņojumu par nodomu veikt pārkraušanu citā kuģī; šādā paziņojumā norāda 14 dienu laikposmu, kurā plānots izdarīt SPRFMO konvencijas apgabalā nozvejotas Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanu citā kuģī, un adresātiem paziņojums jāsaņem septiņas dienas pirms minētā 14 dienu laikposma pirmās dienas; |
| --- | --- |

a)

paziņojumu par nodomu veikt pārkraušanu citā kuģī; šādā paziņojumā norāda 14 dienu laikposmu, kurā plānots izdarīt SPRFMO konvencijas apgabalā nozvejotas Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanu citā kuģī, un adresātiem paziņojums jāsaņem septiņas dienas pirms minētā 14 dienu laikposma pirmās dienas;

| b) | paziņojumu par faktisko pārkraušanu citā kuģī; adresātiem paziņojums jāsaņem vismaz 12 stundas pirms paredzamā šādu darbību sākuma. |
| --- | --- |

b)

paziņojumu par faktisko pārkraušanu citā kuģī; adresātiem paziņojums jāsaņem vismaz 12 stundas pirms paredzamā šādu darbību sākuma.

Dalībvalstis var atļaut Savienības zvejas kuģa operatoram minēto informāciju elektroniski pārsūtīt uzreiz SPRFMO sekretariātam, ja minēto informāciju vienlaikus pārsūta arī Komisijai.

2.   Paziņojumos, kas minēti 1. punktā, ietver attiecīgo pieejamo informāciju par pārkraušanu citā kuģī, tostarp paredzamo pārkraušanas dienu, laiku un vietu, kā arī norāda zvejniecību un VII pielikumā noteikto informāciju par iesaistītajiem Savienības zvejas kuģiem.

25. pants

Uzraudzība, ko piemēro Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanai citā kuģī

1.   Ja uz izkraujošā vai saņemošā Savienības zvejas kuģa atrodas novērotājs, viņš uzrauga pārkraušanu citā kuģī. Novērotājs aizpilda SPRFMO zvejas žurnāla lapu par pārkraušanu citā kuģī, sniedzot VIII pielikumā prasīto informāciju, lai verificētu citā kuģī pārkrauto zvejas produktu daudzumu un sugas, un iesniedz zvejas žurnāla lapas kopiju novērotā kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

2.   Minētā zvejas kuģa karoga dalībvalsts 10 dienu laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa iesniedz Komisijai datus, kurus novērotājs atzīmējis SPRFMO zvejas žurnāla lapā par pārkraušanu citā kuģī. Komisija 15 dienu laikā pēc nokāpšanas dienas pārsūta minētos datus SPRFMO sekretariātam.

3.   Lai verificētu citā kuģī pārkrauto zvejas produktu daudzumu un sugas un nodrošinātu šādas verifikācijas pienācīgumu, novērotājam uz kuģa ir pilnīga piekļuve novērojamajam Savienības zvejas kuģim, tostarp apkalpei, zvejas rīkiem, aprīkojumam, zvejas žurnāliem (tajā skaitā elektroniskā formātā) un zivju tilpnēm.

26. pants

Informācija, kas jāpaziņo pēc Čīles stavridas un bentisko sugu pārkraušanas citā kuģī

1.   Dalībvalstis, kuru kuģi iesaistīti pārkraušanā citā kuģī, ne vēlāk kā septiņas dienas pēc tam, kad notikusi pārkraušana, vienlaikus SPRFMO sekretariātam un Komisijai paziņo visu IX pielikumā prasīto informāciju par šo darbību.

2.   Dalībvalstis Savienības zvejas kuģa operatoram var atļaut 1. punktā minēto informāciju elektroniski pārsūtīt uzreiz SPRFMO sekretariātam ar noteikumu, ka šī informācija vienlaikus tiek pārsūtīta arī Komisijai. Ja Savienības zvejas kuģa operators no SPRFMO sekretariāta saņem lūgumu pēc paskaidrojumiem, to pārsūta Komisijai.

III NODAĻA

Datu vākšana un paziņošana

27. pants

Datu vākšana un paziņošana

1.   Papildus datu ziņošanas prasībām, kas noteiktas 7., 11., 14., 16., 18., 25. un 26. pantā, tās dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, iesniedz šā panta 2. un 3. punktā prasītos datus Komisijai.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, katru gadu ne vēlāk kā 15. septembrī paziņo Komisijai iepriekšējā kalendārajā gadā gūtās sugu/sugu grupu nozvejas dzīvsvaru. Komisija minēto informāciju līdz 30. septembrim pārsūta SPRFMO sekretariātam.

3.   Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, katru gadu ne vēlāk kā 15. jūnijā paziņo Komisijai datus par zvejošanu ar traļiem, atsevišķi norādot katru tralēšanas epizodi, datus par zvejošanu ar grunts āķu jedām, atsevišķi norādot katru jedas ievietošanas epizodi, un datus par izkraušanu (arī no refrižeratorkuģiem) un pārkraušanu citā kuģī. Komisija minēto informāciju līdz 30. jūnijam pārsūta SPRFMO sekretariātam.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātas prasības par datu paziņošanu, kas minēta šajā pantā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

IV NODAĻA

Novērotāju programmas

28. pants

Novērotāju programmas

1.   Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, izveido novērotāju programmas, kas vajadzīgas, lai savāktu X pielikumā prasītos datus.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, katru gadu ne vēlāk kā 15. septembrī iesniedz attiecīgos X pielikumā prasītos novērošanas datus par iepriekšējo kalendāro gadu Komisijai. Komisija minēto informāciju līdz 30. septembrim pārsūta SPRFMO sekretariātam.

3.   Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo SPRFMO konvencijas apgabalā, katru gadu ne vēlāk kā 15. augustā iesniedz gada ziņojumu par novērotāju programmas īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā aplūko novērotāju apmācību, novērotāju programmu izstrādi un tvērumu, to, kāda tipa dati tiek vākti, un gada laikā konstatētās problēmas. Komisija minēto informāciju līdz 1. septembrim pārsūta SPRFMO sekretariātam.

29. pants

Kuģu satelītnovērošanas sistēma

1.   Uz Savienības zvejas kuģiem uzstādīta satelītnovērošanas iekārta nodrošina automātisku VMS datu pārraidi karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centram (FMC), turklāt pozīcijas noteikšanas kļūda satelītnavigācijas normālos ekspluatācijas apstākļos ir mazāka par 100 metriem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to FMC automātiski un pastāvīgi vismaz reizi stundā SPRFMO sekretariātam pārsūta VMS datus par to karoga kuģiem, kuri ir iesaistīti zvejā SPRFMO konvencijas apgabalā, un ka uz to karoga kuģu klāja uzstādītās satelītnovērošanas iekārtas var pārraidīt VMS datus vismaz ik pēc 15 minūtēm.

3.   Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 4. punkta izpratnē SPRFMO konvencijas apgabalā ietilpst 100 jūras jūdžu zona ārpus SPRFMO konvencijas apgabala, kurā piemēro šā panta 1. punktu.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja uz to karoga zvejas kuģiem satelītnovērošanas iekārtas antena ir uzstādīta atsevišķi no iekārtas korpusa, tiek izmantota viena kopēja antena gan satelītnavigācijas dekoderim, gan raidītājam, turklāt iekārtas korpuss ir savienots ar antenu ar vienu nepārtrauktu kabeli.

V NODAĻA

Trešo valstu zvejas kuģu kontrolēšana dalībvalstu ostās

30. pants

Kontaktpunkti un apstiprinātās ostas

1.   Dalībvalsts, kas vēlas atvērt savas ostas trešo valstu zvejas kuģiem, uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā nozvejoti SPRFMO zvejas produkti vai no šādiem resursiem iegūti zvejas produkti, kas iepriekš nav bijuši izkrauti vai pārkrauti citā kuģī ostā vai jūrā:

| a) | apstiprina ostas, kurās trešo valstu zvejas kuģi drīkst lūgt ienākšanas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

apstiprina ostas, kurās trešo valstu zvejas kuģi drīkst lūgt ienākšanas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantu;

| b) | apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem iepriekšējs paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem iepriekšējs paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantu;

| c) | apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem inspekcijas ziņojumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

apstiprina kontaktpunktu, kuram jāsaņem inspekcijas ziņojumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu.

2.   Visas izmaiņas apstiprināto kontaktpunktu un apstiprināto ostu sarakstā dalībvalstis Komisijai pārsūta vismaz 40 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā pārsūta minēto informāciju SPRFMO sekretariātam.

31. pants

Iepriekšēja paziņošana

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punkta, ostas dalībvalstis trešo valstu zvejas kuģiem, kuri plāno to ostās izkraut vai pārkraut citā kuģī SPRFMO zvejas resursus, kas iepriekš nav bijuši izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, pieprasa ne vēlāk kā 48 stundas pirms paredzamās ienākšanas ostā sniegt šādu informāciju saskaņā ar XI pielikumu:

| a) | kuģa identifikācija (ārējā identifikācija, vārds, karogs, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) identifikācijas numurs (ja tāds ir) un starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS)); |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācija (ārējā identifikācija, vārds, karogs, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) identifikācijas numurs (ja tāds ir) un starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS));

| b) | apstiprinātā osta, kurā zvejas kuģis vēlas ienākt, un ienākšanas mērķis (izkraušana vai pārkraušana citā kuģī); |
| --- | --- |

b)

apstiprinātā osta, kurā zvejas kuģis vēlas ienākt, un ienākšanas mērķis (izkraušana vai pārkraušana citā kuģī);

| c) | zvejas atļaujas kopija vai, attiecīgā gadījumā, jebkuras citas tādas atļaujas kopija, kura pamato zvejas kuģa darbības ar SPRFMO zvejas produktiem vai šādu zvejas produktu pārkraušanu citā kuģī; |
| --- | --- |

c)

zvejas atļaujas kopija vai, attiecīgā gadījumā, jebkuras citas tādas atļaujas kopija, kura pamato zvejas kuģa darbības ar SPRFMO zvejas produktiem vai šādu zvejas produktu pārkraušanu citā kuģī;

| d) | diena un laiks, kad kuģis plāno ienākt ostā; |
| --- | --- |

d)

diena un laiks, kad kuģis plāno ienākt ostā;

| e) | katra uz kuģa esošā SPRFMO zvejas produkta veida aptuvenais daudzums kilogramos, norādot attiecīgo nozvejas apgabalu. Ja SPRFMO zvejas produktu uz kuģa nav, nosūta “nulles ziņojumu”; |
| --- | --- |

e)

katra uz kuģa esošā SPRFMO zvejas produkta veida aptuvenais daudzums kilogramos, norādot attiecīgo nozvejas apgabalu. Ja SPRFMO zvejas produktu uz kuģa nav, nosūta “nulles ziņojumu”;

| f) | katra izkraujamā vai citā kuģī pārkraujamā SPRFMO zvejas produkta veida aptuvenie daudzumi kilogramos, norādot attiecīgo nozvejas apgabalu; |
| --- | --- |

f)

katra izkraujamā vai citā kuģī pārkraujamā SPRFMO zvejas produkta veida aptuvenie daudzumi kilogramos, norādot attiecīgo nozvejas apgabalu;

| g) | zvejas kuģa apkalpes saraksts; |
| --- | --- |

g)

zvejas kuģa apkalpes saraksts;

| h) | zvejas reisa datumi. |
| --- | --- |

h)

zvejas reisa datumi.

2.   Ja uz trešās valsts zvejas kuģa atrodas SPRFMO zvejas produkti, 1. punktā prasīto informāciju iesniedz kopā ar nozvejas sertifikātu, kurš validēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļu.

3.   Ostas dalībvalstis drīkst pieprasīt arī papildu informāciju, lai noteiktu, vai zvejas kuģis ir bijis iesaistījies NNN zvejā vai ar to saistītās darbībās.

4.   Ņemot vērā tādus aspektus kā, piemēram, zvejas produktu veids un attālums starp zvejas vietām un konkrētajām ostām, ostas dalībvalstis drīkst noteikt ilgāku vai īsāku paziņošanas termiņu, nekā prasīts 1. punktā. Šādā gadījumā ostas dalībvalstis par to informē Komisiju, kura nekavējoties pārsūta šo informāciju SPRFMO sekretariātam.

32. pants

Atļauja izkraut vai ostā pārkraut citā kuģī

Pēc 31. pantā paredzētās attiecīgās informācijas saņemšanas ostas dalībvalsts izlemj, vai atļaut trešās valsts zvejas kuģim ienākt savā ostā. Ja trešās valsts zvejas kuģim liedz ienākt ostā, ostas dalībvalstis par to informē Komisiju, kura nekavējoties pārsūta šo informāciju SPRFMO sekretariātam. Ostas dalībvalstis liedz ienākšanu zvejas kuģiem, kas iekļauti SPRFMO veidotajā NNN zvejas kuģu sarakstā.

SPRFMO

SPRFMO

33. pants

Ostā veiktas inspekcijas

1.   Ostas dalībvalstis inspicē vismaz 5 % izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas darbību, kas saistītas ar SPRFMO zvejas produktiem un ko dalībvalstu apstiprinātajās ostās veikuši trešo valstu zvejas kuģi.

2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1005/2008 9. panta 2. punktu, ostas dalībvalstis trešo valstu zvejas kuģus inspicē tad, ja:

| a) | cita līgumslēdzēja puse, CNCP vai attiecīga RZPO pieprasa inspicēt konkrētu zvejas kuģi, un jo īpaši tad, ja šādam pieprasījumam pievienoti NNN zvejas pierādījumi par minēto zvejas kuģi un ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka zvejas kuģis iesaistījies NNN zvejā; |
| --- | --- |

a)

cita līgumslēdzēja puse, CNCP vai attiecīga RZPO pieprasa inspicēt konkrētu zvejas kuģi, un jo īpaši tad, ja šādam pieprasījumam pievienoti NNN zvejas pierādījumi par minēto zvejas kuģi un ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka zvejas kuģis iesaistījies NNN zvejā;

| b) | zvejas kuģis nav sniedzis visu 31. pantā prasīto informāciju; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģis nav sniedzis visu 31. pantā prasīto informāciju;

| c) | zvejas kuģim saskaņā ar SPRFMO vai citas RZPO noteikumiem ir bijis liegts ienākt ostā vai izmantot ostu. |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģim saskaņā ar SPRFMO vai citas RZPO noteikumiem ir bijis liegts ienākt ostā vai izmantot ostu.

34. pants

Inspekcijas procedūra

1.   Šo pantu piemēro papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. panta noteikumiem par inspekcijas procedūru.

2.   Dalībvalstu inspektoriem līdzi ir derīgs personu apliecinošs dokuments. Viņi drīkst izgatavot visu vajadzīgo dokumentu kopijas.

3.   Inspekcijas veic tā, lai trešās valsts zvejas kuģa darbībai radītais traucējums un neērtības būtu pēc iespējas mazākas un lai iespēju robežās netiktu pieļauta nozvejas kvalitātes pasliktināšanās.

4.   Kuģa kapteinim pēc inspekcijas pabeigšanas tiek dota iespēja pievienot ziņojumam jebkādas piezīmes vai iebildumus un sazināties ar attiecīgās ostas dalībvalsts kompetento iestādi saistībā ar inspekcijas ziņojumu. Inspekcijas ziņojuma paraugs ir pievienots XII pielikumā. Kuģa kapteinis saņem ziņojuma kopiju.

5.   Ostas dalībvalsts 12 darbdienu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas pārsūta Komisijai atbilstoši šīs regulas XII pielikumam aizpildīta Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. panta 3. punktā un 11. panta 3. punktā minētā inspekcijas ziņojuma kopiju. Komisija 15 darbdienu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas pārsūta šo ziņojumu SPRFMO sekretariātam.

6.   Ja inspekcijas ziņojumu Komisijai nevar pārsūtīt 15 darbdienu laikā, lai tā to savukārt pārsūtītu SPRFMO sekretariātam, ostas dalībvalsts savlaicīgi informē Komisiju par kavēšanās iemeslu un to, kad ziņojums tiks iesniegts, lai Komisija varētu informēt SPRFMO sekretariātu 15 darbdienu laikā.

35. pants

Procedūra, kas jāievēro, ja ostā inspekcijas laikā konstatē SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumus

1.   Ja inspekcijas laikā ievāktā informācija pierāda, ka trešās valsts zvejas kuģis ir pārkāpis SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. pantam piemēro šo pantu.

2.   Ostas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc iespējas drīzāk un jebkurā gadījumā piecu darbdienu laikā nosūta Komisijai inspekcijas ziņojuma kopiju. Komisija nekavējoties pārsūta šo ziņojumu SPRFMO sekretariātam un karoga līgumslēdzējai pusei vai CNCP kontaktpunktam.

3.   Pārkāpuma konstatēšanai sekojušo rīcību ostas dalībvalsts nekavējoties paziņo karoga līgumslēdzējas puses vai CNCP kompetentajai iestādei un Komisijai, kura minēto informāciju pārsūta SPRFMO sekretariātam.

VI NODAĻA

Izpildes panākšana

36. pants

Dalībvalstu paziņotie varbūtējie SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumi

Dalībvalstis vismaz 145 dienas pirms SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas liecina par jebkura zvejas kuģa iespējamu neatbilstību SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām SPRFMO konvencijas apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda minēto informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz 120 dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam.

SPRFMO

SPRFMO

SPRFMO

SPRFMO

37. pants

Savienības zvejas kuģa iekļaušana SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā

1.   Ja Komisija no SPRFMO sekretariāta saņem oficiālu paziņojumu par Savienības zvejas kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā, minēto paziņojumu un pamatojošos dokumentus un visu citu SPRFMO sekretariāta sniegto dokumentēto informāciju tā ne vēlāk kā 45 dienas pirms SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes pārsūta karoga dalībvalstij komentēšanai. Komisija minēto informāciju pārbauda un vismaz 30 dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam.

2.   Pēc Komisijas paziņojuma saņemšanas karoga dalībvalsts iestādes paziņo zvejas kuģa īpašniekam par kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kas var rasties, ja tiek apstiprināta tā iekļaušana SPRFMO pieņemtajā NNN zvejas kuģu sarakstā.

38. pants

Pasākumi attiecībā uz zvejas kuģiem, kas iekļauti SPRFMO pieņemtajā NNN zvejas kuģu sarakstā

1.   Pēc SPRFMO NNN zvejas kuģu saraksta pieņemšanas Komisija prasa karoga dalībvalstij informēt SPRFMO NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautā zvejas kuģa īpašnieku par tā iekļaušanu sarakstā un par sekām, kas izriet no iekļaušanas sarakstā.

2.   Ja dalībvalsts rīcībā nonāk informācija par SPRFMO pieņemtajā NNN zvejas kuģu sarakstā esoša zvejas kuģa vārda vai IRCS maiņu, tā šādu informāciju pārsūta Komisijai, tiklīdz tas ir praktiski iespējams. Komisija minēto informāciju nekavējoties pārsūta SPRFMO sekretariātam.

39. pants

SPRFMO sekretariāta paziņotās varbūtējās neatbilstības

1.   Ja Komisija saņem no SPRFMO sekretariāta informāciju, kas norāda uz aizdomām par dalībvalsts pieļautu neatbilstību SPRFMO konvencijai un/vai SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, Komisija minēto informāciju nekavējoties pārsūta attiecīgajai dalībvalstij.

2.   Attiecīgā dalībvalsts vismaz 45 dienas pirms SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes paziņo Komisijai iespējamās neatbilstības sakarā veiktās izmeklēšanas konstatējumus un to, kas darīts, lai novērstu bažas par neatbilstību. Komisija vismaz 30 dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta šo informāciju SPRFMO sekretariātam.

40. pants

Līgumslēdzējas puses vai CNCP paziņotie varbūtējie SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumi

1.   Dalībvalstis apstiprina kontaktpunktu, kurš no līgumslēdzējām pusēm un CNCP saņem ostā veiktās inspekcijas ziņojumus.

2.   Visas izmaiņas saistībā ar apstiprināto kontaktpunktu dalībvalstis Komisijai pārsūta vismaz 40 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā pārsūta minēto informāciju SPRFMO sekretariātam.

3.   Ja dalībvalsts apstiprinātais kontaktpunkts saņem līgumslēdzējas puses vai CNCP sūtītu inspekcijas ziņojumu, kurā ir pierādījumi par to, ka minētās dalībvalsts karoga zvejas kuģis ir pārkāpis SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, karoga dalībvalsts nekavējoties izmeklē varbūtējo pārkāpumu un informē Komisiju par to, kādā stāvoklī ir izmeklēšana, un par izpildes panākšanas pasākumiem, kuri varētu būt veikti, tādā termiņā, lai Komisija SPRFMO sekretariātu savukārt varētu informēt trīs mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas. Ja dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc inspekcijas ziņojuma saņemšanas nevar sniegt Komisijai stāvokļa pārskatu, dalībvalsts minēto trīs mēnešu laikā informē Komisiju par kavēšanās iemesliem un par datumu, līdz kuram stāvokļa pārskats tiks sniegts. Komisija minēto informāciju par izmeklēšanas stāvokli vai kavēšanos pārsūta SPRFMO sekretariātam.

41. pants

Tehniska satelītnovērošanas iekārtas darbības kļūme

1.   Ja satelītnovērošanas iekārtas darbībā rodas tehniska kļūme, Savienības zvejas kuģi, izmantojot piemērotus telesakaru līdzekļus, ik pēc četrām stundām paziņo savas karoga dalībvalsts FMC šādus datus:

| a) | SJO numurs; |
| --- | --- |

a)

SJO numurs;

| b) | IRCS; |
| --- | --- |

b)

IRCS;

| c) | kuģa vārds; |
| --- | --- |

c)

kuģa vārds;

| d) | kuģa kapteiņa vārds un uzvārds; |
| --- | --- |

d)

kuģa kapteiņa vārds un uzvārds;

| e) | pozīcija (garums un platums), datums un laiks (UTC); |
| --- | --- |

e)

pozīcija (garums un platums), datums un laiks (UTC);

| f) | darbība (zvejošana / tranzīts / pārkraušana citā kuģī). |
| --- | --- |

f)

darbība (zvejošana / tranzīts / pārkraušana citā kuģī).

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja satelītnovērošanas iekārtas darbībā radusies tehniska kļūme nav novērsta 60 dienu laikā, kopš stājies spēkā 1. punktā minētais ziņošanas pienākums, to karoga zvejas kuģi pārtrauc zvejot, noglabā visus zvejas rīkus un nekavējoties atgriežas ostā, lai saremontētu satelītnovērošanas iekārtu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro papildus Regulas (ES) Nr. 404/2011 25. panta prasībām.

V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Konfidencialitāte

Datus, kuri savākti un ar kuriem veikta apmaiņa sakarā ar šo regulu, apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantā.

43. pants

Grozījumu izdarīšana

Lai SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu grozījumus iestrādātu Savienības tiesībās, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 44. pantu, ar kuriem groza:

SPRFMO

| a) | šīs regulas pielikumus; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas pielikumus;

| b) | termiņus, kas noteikti 7. panta 1. un 2. punktā, 11. pantā, 12. panta 2. punktā, 13. panta 2. punktā, 16. panta 1. un 2. punktā, 17. panta 1. un 2. punktā, 22. panta 1. līdz 4. punktā, 24. panta 1. punktā, 25. panta 2. punktā, 26. panta 1. punktā, 27. panta 2. un 3. punktā, 28. panta 2. un 3. punktā, 29. panta 1. punktā, 30. panta 2. punktā, 31. panta 1. punktā, 34. panta 5. un 6. punktā, 35. panta 2. un 3. punktā, 36. pantā, 37. panta 1. punktā, 39. panta 2. punktā, 40. panta 2. un 3. punktā un 41. panta 1. un 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

termiņus, kas noteikti 7. panta 1. un 2. punktā, 11. pantā, 12. panta 2. punktā, 13. panta 2. punktā, 16. panta 1. un 2. punktā, 17. panta 1. un 2. punktā, 22. panta 1. līdz 4. punktā, 24. panta 1. punktā, 25. panta 2. punktā, 26. panta 1. punktā, 27. panta 2. un 3. punktā, 28. panta 2. un 3. punktā, 29. panta 1. punktā, 30. panta 2. punktā, 31. panta 1. punktā, 34. panta 5. un 6. punktā, 35. panta 2. un 3. punktā, 36. pantā, 37. panta 1. punktā, 39. panta 2. punktā, 40. panta 2. un 3. punktā un 41. panta 1. un 2. punktā;

| c) | prasības par novērotāju klātbūtni, kas noteiktas 6. un 15. pantā; |
| --- | --- |

c)

prasības par novērotāju klātbūtni, kas noteiktas 6. un 15. pantā;

| d) | pārskata periodu, pēc kura nosaka grunts zvejas pēdas nospiedumu, kā prasīts 12. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

pārskata periodu, pēc kura nosaka grunts zvejas pēdas nospiedumu, kā prasīts 12. panta 2. punktā;

| e) | inspicēšanas prasības, kas noteiktas 33. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

inspicēšanas prasības, kas noteiktas 33. panta 1. punktā;

| f) | datu tipu un informācijas prasības, kas noteiktas 7. panta 2. punktā, 11. pantā, 12. panta 2. un 3. punktā, 13. panta 2. un 3. punktā, 14. panta 1. punktā, 16. panta 1. un 2. punktā, 17. panta 1. punktā, 18. panta 2. un 3. punktā, 19. panta 1. punktā, 24. panta 1. punktā, 25. panta 2. punktā, 27. panta 2. un 3. punktā, 28. panta 3. punktā, 31. panta 1. punktā un 41. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

f)

datu tipu un informācijas prasības, kas noteiktas 7. panta 2. punktā, 11. pantā, 12. panta 2. un 3. punktā, 13. panta 2. un 3. punktā, 14. panta 1. punktā, 16. panta 1. un 2. punktā, 17. panta 1. punktā, 18. panta 2. un 3. punktā, 19. panta 1. punktā, 24. panta 1. punktā, 25. panta 2. punktā, 27. panta 2. un 3. punktā, 28. panta 3. punktā, 31. panta 1. punktā un 41. panta 1. punktā.

44. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 43. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2018. gada 19. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 43. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 43. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

45. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

46. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 4. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  OV C 288, 31.8.2017., 129. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 18. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

5

(6)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2011. gada 8. aprīlis), ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

10

---

I PIELIKUMS

Āķu jedas noslogošanas standarti

Kuģi izmanto tādu āķu jedas noslogošanas režīmu, kas uzskatāmi nodrošina minimālo rīka grimšanas ātrumu 0,3 metri sekundē līdz 15 metru dziļumam. Jo īpaši:

| a) | ar ārējām gremdēm aprīkotajām auklām spāņu sistēmā un kompleksām āķu jedām (trotline) izmanto vismaz 8,5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, ja tās ir no akmens, 6 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 20 m attālumā citu no citas, ja tās ir no betona, un 5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, ja tās ir no viengabala metāla; |
| --- | --- |

a)

ar ārējām gremdēm aprīkotajām auklām spāņu sistēmā un kompleksām āķu jedām (trotline) izmanto vismaz 8,5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, ja tās ir no akmens, 6 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 20 m attālumā citu no citas, ja tās ir no betona, un 5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, ja tās ir no viengabala metāla;

| b) | ar ārējām gremdēm aprīkotajām auklām automātisko āķu jedu sistēmā izmanto vismaz 5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, un tās ievieto ūdenī no kuģa tā, lai izvairītos no auklas nostiepšanās aiz kuģa pakaļgala (nostiepšanās dēļ no ūdens var tikt izcelti jau ievietotie āķu jedas posmi); |
| --- | --- |

b)

ar ārējām gremdēm aprīkotajām auklām automātisko āķu jedu sistēmā izmanto vismaz 5 kg smagas gremdes, ko izvieto ne vairāk kā 40 m attālumā citu no citas, un tās ievieto ūdenī no kuģa tā, lai izvairītos no auklas nostiepšanās aiz kuģa pakaļgala (nostiepšanās dēļ no ūdens var tikt izcelti jau ievietotie āķu jedas posmi);

| c) | ar iekšējām gremdēm aprīkotajām auklām ir svina serde ar minimālo svaru 50 g/m. |
| --- | --- |

c)

ar iekšējām gremdēm aprīkotajām auklām ir svina serde ar minimālo svaru 50 g/m.

---

II PIELIKUMS

Putnu atbaidīšanas auklu specifikācijas

Uz kuģa vienmēr ir divas putnu atbaidīšanas auklas, un tās izvieto ikreiz, kad zvejas rīks no kuģa tiek ievietots ūdenī. Jo īpaši:

| a) | putnu atbaidīšanas auklas piestiprina pie kuģa tā, lai pēc izvietošanas tās aizsargātu ēsmu, arī sānvējā; |
| --- | --- |

a)

putnu atbaidīšanas auklas piestiprina pie kuģa tā, lai pēc izvietošanas tās aizsargātu ēsmu, arī sānvējā;

| b) | putnu atbaidīšanas auklām izmanto košas krāsas slokšņu virtenes, kas ir pietiekami garas, lai bezvējā sniegtos līdz jūras virsmai (“garās slokšņu virtenes”), un vismaz pirmajos auklas 55 m tās izvieto ne vairāk kā 5 m attālumā citu no citas un piestiprina auklai ar griezuļiem, kas novērš slokšņu virteņu aptīšanos ap auklu; |
| --- | --- |

b)

putnu atbaidīšanas auklām izmanto košas krāsas slokšņu virtenes, kas ir pietiekami garas, lai bezvējā sniegtos līdz jūras virsmai (“garās slokšņu virtenes”), un vismaz pirmajos auklas 55 m tās izvieto ne vairāk kā 5 m attālumā citu no citas un piestiprina auklai ar griezuļiem, kas novērš slokšņu virteņu aptīšanos ap auklu;

| c) | putnu atbaidīšanas auklām var izmantot arī vismaz 1 m garas slokšņu virtenes (“īsās slokšņu virtenes”), ko izvieto ne vairāk kā 1 m attālumā citu no citas; |
| --- | --- |

c)

putnu atbaidīšanas auklām var izmantot arī vismaz 1 m garas slokšņu virtenes (“īsās slokšņu virtenes”), ko izvieto ne vairāk kā 1 m attālumā citu no citas;

| d) | ja izmantošanas laikā putnu atbaidīšanas auklas pārtrūkst vai tiek bojātas, tās salabo vai aizstāj, lai, pirms turpināt āķu ievietošanu ūdenī, nodrošinātu kuģa atbilstību šīm specifikācijām; |
| --- | --- |

d)

ja izmantošanas laikā putnu atbaidīšanas auklas pārtrūkst vai tiek bojātas, tās salabo vai aizstāj, lai, pirms turpināt āķu ievietošanu ūdenī, nodrošinātu kuģa atbilstību šīm specifikācijām;

| e) | putnu atbaidīšanas auklas izvieto tā, lai:






  i) | tās atrastos virs ūdens virsmas, kad āķi ir iegremdēti 15 m dziļumā; vai |
| --- | --- | --- |

e)

putnu atbaidīšanas auklas izvieto tā, lai:

i)

tās atrastos virs ūdens virsmas, kad āķi ir iegremdēti 15 m dziļumā; vai

| ii) | to garums būtu vismaz 150 m, kad tās ir izstieptas un piestiprinātas kuģim punktā, kas bezviļņu apstākļos atrodas vismaz 7 m virs ūdens. |
| --- | --- |

ii)

to garums būtu vismaz 150 m, kad tās ir izstieptas un piestiprinātas kuģim punktā, kas bezviļņu apstākļos atrodas vismaz 7 m virs ūdens.

---

III PIELIKUMS

Putnu atturēšanas ierīces specifikācijas

Putnu atturēšanas ierīce sastāv no diviem vai vairākiem stieņiem, kas piestiprināti kuģa pakaļgala daļā: vismaz viens stienis ir piestiprināts pie labā borta un vismaz viens stienis – pie kreisā borta:

| a) | katrs stienis sniedzas vismaz 4 m aiz kuģa borta vai pakaļgala; |
| --- | --- |

a)

katrs stienis sniedzas vismaz 4 m aiz kuģa borta vai pakaļgala;

| b) | pie stieņiem ne vairāk kā 2 m attālumā cita no citas ir piestiprinātas atsvaru auklas; |
| --- | --- |

b)

pie stieņiem ne vairāk kā 2 m attālumā cita no citas ir piestiprinātas atsvaru auklas;

| c) | atsvaru auklu galos piestiprina plastmasas konusu, stieni vai citu spilgti krāsotu un izturīgu materiālu tā, lai bezvēja un bezviļņu apstākļos konusa, stieņa vai materiāla pamatne nebūtu vairāk kā 500 mm virs ūdens; |
| --- | --- |

c)

atsvaru auklu galos piestiprina plastmasas konusu, stieni vai citu spilgti krāsotu un izturīgu materiālu tā, lai bezvēja un bezviļņu apstākļos konusa, stieņa vai materiāla pamatne nebūtu vairāk kā 500 mm virs ūdens;

| d) | lai novērstu sapīšanos, starp atsvaru auklām var piestiprināt virves vai siksnas. |
| --- | --- |

d)

lai novērstu sapīšanos, starp atsvaru auklām var piestiprināt virves vai siksnas.

---

IV PIELIKUMS

Vadlīnijas par to, kā sagatavot un iesniegt paziņojumus par saskari ar jutīgu jūras ekosistēmu (JJE)

1.   Vispārīga informācija

Norādīt kontaktinformāciju, karogu, kuģa vārdu vai vārdus un datu vākšanas datumus.

2.   JJE atrašanās vieta

Norādīt visu zvejas rīku izvietošanas un novērošanas sākuma un beigu pozīcijas.

Sniegt zvejas vietu, jūras gultnes batimetrijas vai biotopu un zvejas telpiskā mēroga kartes.

Norādīt dziļumu vai dziļumus, kādos zvejots.

3.   Zvejas rīki

Norādīt katrā zvejas vietā izmantotos zvejas rīkus.

4.   Savāktie papildu dati

Ja iespējams, norādīt papildu datus, kas savākti apzvejotajās vietās vai netālu no tām.

Piemēram, daudzstaru batimetrijas dati, okeanogrāfijas dati, tādi kā CTD profili, straumju profili, ūdens ķīmiskais sastāvs, substrāta veidi, kas reģistrēti minētajās vietās vai netālu no tām, cita novērotā fauna, videoieraksti, akustiskie profili u. c.

5.   JJE taksoni

Attiecībā uz katru apzvejoto staciju sniegt ziņas par novērotajiem JJE taksoniem, tostarp, ja iespējams, to relatīvo blīvumu, absolūto blīvumu vai organismu skaitu.

---

V PIELIKUMS

Kuģa datu standarti

| 1. | Saskaņā ar 16., 17. un 22. pantu jāaizpilda šādi datu lauki:






  i) | pašreizējais kuģa karogs un kuģa vārds; |
| --- | --- | --- |

1.

i)

pašreizējais kuģa karogs un kuģa vārds;

| ii) | reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

ii)

reģistrācijas numurs;

| iii) | IRCS (ja ir); |
| --- | --- |

iii)

IRCS (ja ir);

| iv) | UVI (unikāls kuģa identifikators) / SJO numurs; |
| --- | --- |

iv)

UVI (unikāls kuģa identifikators) / SJO numurs;

| v) | iepriekšējie vārdi (ja zināmi); |
| --- | --- |

v)

iepriekšējie vārdi (ja zināmi);

| vi) | pieraksta osta; |
| --- | --- |

vi)

pieraksta osta;

| vii) | iepriekšējais karogs; |
| --- | --- |

vii)

iepriekšējais karogs;

| viii) | kuģa tips; |
| --- | --- |

viii)

kuģa tips;

| ix) | zvejas metode vai metodes; |
| --- | --- |

ix)

zvejas metode vai metodes;

| x) | garums; |
| --- | --- |

x)

garums;

| xi) | garuma veids, piemēram, “LOA” (lielākais garums), “LBP” (garums starp perpendikuliem); |
| --- | --- |

xi)

garuma veids, piemēram, “LOA” (lielākais garums), “LBP” (garums starp perpendikuliem);

| xii) | bruto tilpība – GT (norāda kā vēlamo tilpības vienību); |
| --- | --- |

xii)

bruto tilpība – GT (norāda kā vēlamo tilpības vienību);

| xiii) | reģistrētā bruto tilpība – GRT (norāda, ja GT nav zināma; var norādīt arī papildus bruto tilpībai); |
| --- | --- |

xiii)

reģistrētā bruto tilpība – GRT (norāda, ja GT nav zināma; var norādīt arī papildus bruto tilpībai);

| xiv) | galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kw); |
| --- | --- |

xiv)

galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kw);

| xv) | kravas telpu tilpība (m3); |
| --- | --- |

xv)

kravas telpu tilpība (m3);

| xvi) | saldētavu veids (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

xvi)

saldētavu veids (attiecīgā gadījumā);

| xvii) | saldētavu skaits (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

xvii)

saldētavu skaits (attiecīgā gadījumā);

| xviii) | saldēšanas jauda (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

xviii)

saldēšanas jauda (attiecīgā gadījumā);

| xix) | kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri); |
| --- | --- |

xix)

kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);

| xx) | VMS sistēmas dati (zīmols, modelis, iezīmes un identifikācija); |
| --- | --- |

xx)

VMS sistēmas dati (zīmols, modelis, iezīmes un identifikācija);

| xxi) | īpašnieks vai īpašnieki; |
| --- | --- |

xxi)

īpašnieks vai īpašnieki;

| xxii) | īpašnieka vai īpašnieku adrese; |
| --- | --- |

xxii)

īpašnieka vai īpašnieku adrese;

| xxiii) | kuģa atļaujas sākuma datums; |
| --- | --- |

xxiii)

kuģa atļaujas sākuma datums;

| xxiv) | kuģa atļaujas beigu datums; |
| --- | --- |

xxiv)

kuģa atļaujas beigu datums;

| xxv) | iekļaušanas datums SPRFMO kuģu reģistrā; |
| --- | --- |

xxv)

iekļaušanas datums SPRFMO kuģu reģistrā;

| xxvi) | kvalitatīvi, pietiekami spilgti, kontrastaini un ne vairāk kā piecus gadus seni kuģa fotoattēli ar augstu izšķirtspēju, proti:






  — | viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa labais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, |
| --- | --- | --- |

xxvi)

kvalitatīvi, pietiekami spilgti, kontrastaini un ne vairāk kā piecus gadus seni kuģa fotoattēli ar augstu izšķirtspēju, proti:

—

viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa labais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes,

| — | viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes, |
| --- | --- |

—

viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes,

| — | viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa pakaļgals tieši pretskatā. |
| --- | --- |

—

viens vismaz 12 × 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa pakaļgals tieši pretskatā.

| 2. | Ja tā ir pieejama, jāsniedz šāda informācija (pēc iespējas):






  i) | ārējais marķējums (piemēram, kuģa vārds, reģistrācijas numurs vai IRCS); |
| --- | --- | --- |

2.

i)

ārējais marķējums (piemēram, kuģa vārds, reģistrācijas numurs vai IRCS);

| ii) | zivju apstrādes līniju veidi (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

ii)

zivju apstrādes līniju veidi (attiecīgā gadījumā);

| iii) | būves datums; |
| --- | --- |

iii)

būves datums;

| iv) | būves vieta; |
| --- | --- |

iv)

būves vieta;

| v) | teorētiskais borta augstums; |
| --- | --- |

v)

teorētiskais borta augstums;

| vi) | platums; |
| --- | --- |

vi)

platums;

| vii) | uz kuģa esošas elektroniskās iekārtas (piemēram, radio, eholote, radars, tīkla lote); |
| --- | --- |

vii)

uz kuģa esošas elektroniskās iekārtas (piemēram, radio, eholote, radars, tīkla lote);

| viii) | licences turētājs vai turētāji (ja tie nav kuģa īpašnieki); |
| --- | --- |

viii)

licences turētājs vai turētāji (ja tie nav kuģa īpašnieki);

| ix) | licences turētāja vai turētāju (ja tie nav kuģa īpašnieki) adrese; |
| --- | --- |

ix)

licences turētāja vai turētāju (ja tie nav kuģa īpašnieki) adrese;

| x) | operators vai operatori (ja tie nav kuģa īpašnieki); |
| --- | --- |

x)

operators vai operatori (ja tie nav kuģa īpašnieki);

| xi) | operatora vai operatoru (ja tie nav kuģa īpašnieki) adrese; |
| --- | --- |

xi)

operatora vai operatoru (ja tie nav kuģa īpašnieki) adrese;

| xii) | kuģa kapteinis; |
| --- | --- |

xii)

kuģa kapteinis;

| xiii) | kuģa kapteiņa valstspiederība; |
| --- | --- |

xiii)

kuģa kapteiņa valstspiederība;

| xiv) | nozvejas meistars; |
| --- | --- |

xiv)

nozvejas meistars;

| xv) | nozvejas meistara valstspiederība. |
| --- | --- |

xv)

nozvejas meistara valstspiederība.

---

VI PIELIKUMS

Zvejniecības darbības plāns attiecībā uz izpētes zvejniecību

Zvejniecības darbības plānā attiecībā uz izpētes zvejniecību iekļauj šādu informāciju tādā apjomā, kādā tā ir pieejama:

| i) | izpētes zvejniecības apraksts, tostarp apgabals, mērķsugas, ierosinātās zvejas metodes, ierosinātie maksimālie nozvejas limiti un to sadalījums pa apgabaliem vai sugām; |
| --- | --- |

i)

izpētes zvejniecības apraksts, tostarp apgabals, mērķsugas, ierosinātās zvejas metodes, ierosinātie maksimālie nozvejas limiti un to sadalījums pa apgabaliem vai sugām;

| ii) | izmantojamo zvejas rīku tipu specifikācijas un pilns apraksts, tostarp rīku modifikācijas, kas veiktas ar nolūku mazināt ierosinātās zvejas ietekmi uz nemērķa un saistītajām vai atkarīgajām sugām vai jūras ekosistēmu, kurā notiek zveja; |
| --- | --- |

ii)

izmantojamo zvejas rīku tipu specifikācijas un pilns apraksts, tostarp rīku modifikācijas, kas veiktas ar nolūku mazināt ierosinātās zvejas ietekmi uz nemērķa un saistītajām vai atkarīgajām sugām vai jūras ekosistēmu, kurā notiek zveja;

| iii) | zvejniecības darbības plāna aptvertais periods (ne vairāk kā trīs gadi); |
| --- | --- |

iii)

zvejniecības darbības plāna aptvertais periods (ne vairāk kā trīs gadi);

| iv) | tāda vispārējās izpētes vai apsekojuma reisos iegūtā bioloģiskā informācija par mērķsugām kā izplatība, sastopamība, populācijas dati un informācija par krājumu identitāti; |
| --- | --- |

iv)

tāda vispārējās izpētes vai apsekojuma reisos iegūtā bioloģiskā informācija par mērķsugām kā izplatība, sastopamība, populācijas dati un informācija par krājumu identitāti;

| v) | sīkāka informācija par nemērķa un saistītajām vai atkarīgajām sugām vai jūras ekosistēmu, kurā notiek zveja, to, cik lielā mērā tās varētu ietekmēt ierosinātā zvejas darbība, un pasākumiem, kas tiks veikti, lai minēto ietekmi mazinātu; |
| --- | --- |

v)

sīkāka informācija par nemērķa un saistītajām vai atkarīgajām sugām vai jūras ekosistēmu, kurā notiek zveja, to, cik lielā mērā tās varētu ietekmēt ierosinātā zvejas darbība, un pasākumiem, kas tiks veikti, lai minēto ietekmi mazinātu;

| vi) | attiecīgā gadījumā – visu izpētes zvejniecības apgabalā veikto zvejas darbību paredzamā kumulatīvā ietekme; |
| --- | --- |

vi)

attiecīgā gadījumā – visu izpētes zvejniecības apgabalā veikto zvejas darbību paredzamā kumulatīvā ietekme;

| vii) | informācija no citām zvejniecībām attiecīgajā reģionā vai līdzīgām zvejniecībām citviet, kura varētu palīdzēt izvērtēt attiecīgās izpētes zvejniecības potenciālo ieguves apjomu, ciktāl dalībvalsts minēto informāciju var sniegt; |
| --- | --- |

vii)

informācija no citām zvejniecībām attiecīgajā reģionā vai līdzīgām zvejniecībām citviet, kura varētu palīdzēt izvērtēt attiecīgās izpētes zvejniecības potenciālo ieguves apjomu, ciktāl dalībvalsts minēto informāciju var sniegt;

| viii) | ja ierosinātā zvejas darbība ir grunts zveja – attiecīgās dalībvalsts karoga kuģu grunts zvejas darbību ietekmes novērtējums saskaņā ar 12. un 13. pantu; |
| --- | --- |

viii)

ja ierosinātā zvejas darbība ir grunts zveja – attiecīgās dalībvalsts karoga kuģu grunts zvejas darbību ietekmes novērtējums saskaņā ar 12. un 13. pantu;

| ix) | ja mērķsugu pārvalda arī SPRFMO blakus esoša RZPO vai līdzīga organizācija – attiecīgās blakus esošās zvejniecības apraksts, kas ir pietiekams, lai SPRFMO zinātniskā komiteja varētu formulēt ieteikumu. |
| --- | --- |

ix)

ja mērķsugu pārvalda arī SPRFMO blakus esoša RZPO vai līdzīga organizācija – attiecīgās blakus esošās zvejniecības apraksts, kas ir pietiekams, lai SPRFMO zinātniskā komiteja varētu formulēt ieteikumu.

---

VII PIELIKUMS

Iepriekšēja paziņošana par pārkraušanu citā kuģī

Saskaņā ar 24. panta 1. punktu dalībvalstis sniedz šādu informāciju:

| | Ziņas par izkraujošo kuģi






  a) | Kuģa vārds |
| --- | --- | --- |

Ziņas par izkraujošo kuģi

a)

Kuģa vārds

| b) | Reģistrācijas numurs |
| --- | --- |

b)

Reģistrācijas numurs

| c) | IRCS |
| --- | --- |

c)

IRCS

| d) | Kuģa karoga valsts |
| --- | --- |

d)

Kuģa karoga valsts

| e) | SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

e)

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

| f) | Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība |
| --- | --- |

f)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

| | Ziņas par saņēmējkuģi






  a) | Kuģa vārds |
| --- | --- | --- |

Ziņas par saņēmējkuģi

a)

Kuģa vārds

| b) | Reģistrācijas numurs |
| --- | --- |

b)

Reģistrācijas numurs

| c) | IRCS |
| --- | --- |

c)

IRCS

| d) | Kuģa karoga valsts |
| --- | --- |

d)

Kuģa karoga valsts

| e) | SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

e)

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

| f) | Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība |
| --- | --- |

f)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

---

VIII PIELIKUMS

Ar pārkraušanu citā kuģī saistīta informācija, ko sniedz novērotājs

Saskaņā ar 25. panta 1. punktu novērotājs, kurš uzrauga pārkraušanu citā kuģī, sniedz šādu informāciju.

I.   Ziņas par izkraujošo zvejas kuģi

| Kuģa vārds | |
| --- | --- |
| Reģistrācijas numurs | |
| IRCS | |
| Kuģa karoga valsts | |
| SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) | |
| Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība | |

Kuģa vārds

Reģistrācijas numurs

IRCS

Kuģa karoga valsts

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

II.   Ziņas par saņēmēju zvejas kuģi

| Kuģa vārds | |
| --- | --- |
| Reģistrācijas numurs | |
| IRCS | |
| Kuģa karoga valsts | |
| SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) | |
| Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība | |

Kuģa vārds

Reģistrācijas numurs

IRCS

Kuģa karoga valsts

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

III.   Pārkraušana citā kuģī

| Pārkraušanas sākuma datums un laiks (UTC) | |
| --- | --- |
| Pārkraušanas beigu datums un laiks (UTC) | |
| Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā – pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas sākumā; Ja pārkraušanu citā kuģī veic ostā – ostas nosaukums, valsts un kods (1) | |
| Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā – pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas beigās | |
| Produkta veida apraksts pa sugām (piem., veselas, saldētas zivis 20 kg kastēs) |
| Suga | | Produkta veids | |
| Suga | | Produkta veids | |
| Suga | | Produkta veids | |
| Kastu skaits, produkta neto svars (kg), pa sugām |
| Suga | | Kastes | | Neto svars | |
| Suga | | Kastes | | Neto svars | |
| Suga | | Kastes | | Neto svars | |
| Suga | | Kastes | | Neto svars | |
| Citā kuģī pārkrautā produkta kopējais neto svars (kg) | |
| Kravas telpu numuri uz refrižeratorkuģa, kurā uzglabā produktu | |
| Galamērķa osta un saņēmēja zvejas kuģa valsts | |
| Paredzamais ierašanās datums | |
| Paredzamais izkraušanas datums | |

Pārkraušanas sākuma datums un laiks (UTC)

Pārkraušanas beigu datums un laiks (UTC)

Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā – pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas sākumā; Ja pārkraušanu citā kuģī veic ostā – ostas nosaukums, valsts un kods (1)

Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā – pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas beigās

Produkta veida apraksts pa sugām (piem., veselas, saldētas zivis 20 kg kastēs)

Suga

Produkta veids

Suga

Produkta veids

Suga

Produkta veids

Kastu skaits, produkta neto svars (kg), pa sugām

Suga

Kastes

Neto svars

Suga

Kastes

Neto svars

Suga

Kastes

Neto svars

Suga

Kastes

Neto svars

Citā kuģī pārkrautā produkta kopējais neto svars (kg)

Kravas telpu numuri uz refrižeratorkuģa, kurā uzglabā produktu

Galamērķa osta un saņēmēja zvejas kuģa valsts

Paredzamais ierašanās datums

Paredzamais izkraušanas datums

IV.   Novērojumi (attiecīgā gadījumā)

V.   Verifikācija

| Novērotājs | |
| --- | --- |
| Iestāde | |
| Paraksts un zīmogs | |

Novērotājs

Iestāde

Paraksts un zīmogs

---

(1)  Tirdzniecības un transporta vietu ANO kodi (UN/LOCODE).

---

IX PIELIKUMS

Ar pārkraušanu citā kuģī saistīta informācija, kas jāpaziņo pēc darbības veikšanas

Saskaņā ar 26. panta 1. punktu karoga dalībvalstis ne vēlāk kā septiņas dienas pēc pārkraušanas citā kuģī paziņo Komisijai šādu informāciju:

| | Ziņas par izkraujošo kuģi






  a) | Kuģa vārds |
| --- | --- | --- |

Ziņas par izkraujošo kuģi

a)

Kuģa vārds

| b) | Reģistrācijas numurs |
| --- | --- |

b)

Reģistrācijas numurs

| c) | IRCS |
| --- | --- |

c)

IRCS

| d) | Kuģa karoga valsts |
| --- | --- |

d)

Kuģa karoga valsts

| e) | SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

e)

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

| f) | Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība |
| --- | --- |

f)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

| | Ziņas par saņēmējkuģi






  a) | Kuģa vārds |
| --- | --- | --- |

Ziņas par saņēmējkuģi

a)

Kuģa vārds

| b) | Reģistrācijas numurs |
| --- | --- |

b)

Reģistrācijas numurs

| c) | IRCS |
| --- | --- |

c)

IRCS

| d) | Kuģa karoga valsts |
| --- | --- |

d)

Kuģa karoga valsts

| e) | SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

e)

SJO numurs / IHS Fairplay numurs (attiecīgā gadījumā)

| f) | Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība |
| --- | --- |

f)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība

| | Ziņas par pārkraušanu citā kuģī






  a) | Pārkraušanas sākuma datums un laiks (UTC) |
| --- | --- | --- |

Ziņas par pārkraušanu citā kuģī

a)

Pārkraušanas sākuma datums un laiks (UTC)

| b) | Pārkraušanas beigu datums un laiks (UTC) |
| --- | --- |

b)

Pārkraušanas beigu datums un laiks (UTC)

| c) | Ja pārkraušanu citā kuģī veic ostā:
  ostas valsts, ostas nosaukums un ostas kods |
| --- | --- |

c)

Ja pārkraušanu citā kuģī veic ostā:

ostas valsts, ostas nosaukums un ostas kods

| d) | Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā:






  i) | pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas sākumā (decimālgrādos) |
| --- | --- | --- |

d)

Ja pārkraušanu citā kuģī veic jūrā:

i)

pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas sākumā (decimālgrādos)

| ii) | pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas beigās (decimālgrādos) |
| --- | --- |

ii)

pozīcija (līdz tuvākā grāda desmitdaļai) pārkraušanas beigās (decimālgrādos)

| e) | Kravas telpu numuri uz saņēmējkuģa, kurā uzglabā produktu |
| --- | --- |

e)

Kravas telpu numuri uz saņēmējkuģa, kurā uzglabā produktu

| f) | Saņēmējkuģa galamērķa osta |
| --- | --- |

f)

Saņēmējkuģa galamērķa osta

| g) | Paredzamais ierašanās datums |
| --- | --- |

g)

Paredzamais ierašanās datums

| h) | Paredzamais izkraušanas datums |
| --- | --- |

h)

Paredzamais izkraušanas datums

| | Ziņas par citā kuģī pārkrautiem zvejas resursiem






  a) | Citā kuģī pārkrautās sugas






  i) | Zivju apraksts pēc produkta veida (piem., veselas, saldētas zivis) |
| --- | --- | --- | --- |

Ziņas par citā kuģī pārkrautiem zvejas resursiem

a)

Citā kuģī pārkrautās sugas

i)

Zivju apraksts pēc produkta veida (piem., veselas, saldētas zivis)

| ii) | Kastu skaits, produkta neto svars (kg), pa sugām |
| --- | --- |

ii)

Kastu skaits, produkta neto svars (kg), pa sugām

| iii) | Citā kuģī pārkrautā produkta kopējais neto svars (kg) |
| --- | --- |

iii)

Citā kuģī pārkrautā produkta kopējais neto svars (kg)

| b) | Uz izkraujošā kuģa izmantotie zvejas rīki |
| --- | --- |

b)

Uz izkraujošā kuģa izmantotie zvejas rīki

| | Verifikācija (attiecīgā gadījumā)






  a) | Novērotājs |
| --- | --- | --- |

Verifikācija (attiecīgā gadījumā)

a)

Novērotājs

| b) | Iestāde |
| --- | --- |

b)

Iestāde

---

X PIELIKUMS

Novērošanas dati

Ziņas par kuģi un novērotāju ir jāreģistrē tikai vienu reizi par katru novēroto reisu, un tās paziņo tādā veidā, lai kuģa datus sasaistītu ar datiem, kas prasīti A, B, C un D iedaļā.

A.   Kuģa un novērotāja dati, kas jāvāc par katru novēroto reisu

1.   Par katru novēroto reisu ir jāvāc šādi kuģa dati:

| a) | Pašreizējais kuģa karogs |
| --- | --- |

a)

Pašreizējais kuģa karogs

| b) | Kuģa vārds |
| --- | --- |

b)

Kuģa vārds

| c) | Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds |
| --- | --- |

c)

Kuģa kapteiņa vārds, uzvārds

| d) | Nozvejas meistara vārds, uzvārds |
| --- | --- |

d)

Nozvejas meistara vārds, uzvārds

| e) | Reģistrācijas numurs |
| --- | --- |

e)

Reģistrācijas numurs

| f) | IRCS (ja ir) |
| --- | --- |

f)

IRCS (ja ir)

| g) | Lloyd's/SJO numurs (ja tāds ir piešķirts) |
| --- | --- |

g)

Lloyd's/SJO numurs (ja tāds ir piešķirts)

| h) | Iepriekšējie vārdi (ja zināmi) |
| --- | --- |

h)

Iepriekšējie vārdi (ja zināmi)

| i) | Reģistrācijas osta |
| --- | --- |

i)

Reģistrācijas osta

| j) | Iepriekšējais karogs (ja ir) |
| --- | --- |

j)

Iepriekšējais karogs (ja ir)

| k) | Kuģa tips (izmantot attiecīgos ISSCFV kodus) |
| --- | --- |

k)

Kuģa tips (izmantot attiecīgos ISSCFV kodus)

| l) | Zvejas metode vai metodes (izmantot attiecīgos ISSCFG kodus) |
| --- | --- |

l)

Zvejas metode vai metodes (izmantot attiecīgos ISSCFG kodus)

| m) | Garums (m) |
| --- | --- |

m)

Garums (m)

| n) | Garuma veids, piemēram, “LOA” (lielākais garums), “LBP” (garums starp perpendikuliem) |
| --- | --- |

n)

Garuma veids, piemēram, “LOA” (lielākais garums), “LBP” (garums starp perpendikuliem)

| o) | Platums (m) |
| --- | --- |

o)

Platums (m)

| p) | Bruto tilpība – GT (vēlamā tilpības vienība) |
| --- | --- |

p)

Bruto tilpība – GT (vēlamā tilpības vienība)

| q) | Reģistrētā bruto tilpība – GRT (norāda, ja GT nav zināma; var norādīt arī papildus bruto tilpībai); |
| --- | --- |

q)

Reģistrētā bruto tilpība – GRT (norāda, ja GT nav zināma; var norādīt arī papildus bruto tilpībai);

| r) | Galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kilovatos) |
| --- | --- |

r)

Galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kilovatos)

| s) | Kravas telpu tilpība (kubikmetros) |
| --- | --- |

s)

Kravas telpu tilpība (kubikmetros)

| t) | Ja praktiski iespējams – to uz kuģa esošo iekārtu uzskaite, kas var ietekmēt zvejas jaudas faktorus (navigācijas iekārtas, radars, hidrolokatora sistēmas, meteoroloģisko faksimilu uztvērējs vai meteoroloģisko datu satelītuztvērējs, jūras virsmas temperatūras datu uztvērējs, Doplera straumes mērītājs, radiopeilētājs) |
| --- | --- |

t)

Ja praktiski iespējams – to uz kuģa esošo iekārtu uzskaite, kas var ietekmēt zvejas jaudas faktorus (navigācijas iekārtas, radars, hidrolokatora sistēmas, meteoroloģisko faksimilu uztvērējs vai meteoroloģisko datu satelītuztvērējs, jūras virsmas temperatūras datu uztvērējs, Doplera straumes mērītājs, radiopeilētājs)

| u) | Kopējais apkalpes locekļu skaits (viss personāls, izņemot novērotājus) |
| --- | --- |

u)

Kopējais apkalpes locekļu skaits (viss personāls, izņemot novērotājus)

2.   Par katru novēroto reisu ir jāvāc šādi novērotāja dati:

| a) | Novērotāja vārds, uzvārds |
| --- | --- |

a)

Novērotāja vārds, uzvārds

| b) | Novērotāja organizācija |
| --- | --- |

b)

Novērotāja organizācija

| c) | Datums, kad novērotājs uzkāpis uz kuģa (UTC datums) |
| --- | --- |

c)

Datums, kad novērotājs uzkāpis uz kuģa (UTC datums)

| d) | Uzkāpšanas osta |
| --- | --- |

d)

Uzkāpšanas osta

| e) | Datums, kad novērotājs nokāpis no kuģa (UTC datums) |
| --- | --- |

e)

Datums, kad novērotājs nokāpis no kuģa (UTC datums)

| f) | Nokāpšanas osta |
| --- | --- |

f)

Nokāpšanas osta

B.   Nozvejas un zvejas piepūles dati, kas jāvāc attiecībā uz zveju ar trali

1.   Par visiem novērotajiem traļiem dati ir jāvāc neagregētā veidā (par katru tralējumu atsevišķi).

2.   Par katru novēroto tralējumu ir jāvāc šādi dati:

| a) | Tralēšanas sākuma datums un laiks (laiks (UTC), kad ar rīku sākts zvejot) |
| --- | --- |

a)

Tralēšanas sākuma datums un laiks (laiks (UTC), kad ar rīku sākts zvejot)

| b) | Tralēšanas beigu datums un laiks (laiks (UTC), kad sākta rīka pacelšana) |
| --- | --- |

b)

Tralēšanas beigu datums un laiks (laiks (UTC), kad sākta rīka pacelšana)

| c) | Pozīcija tralēšanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju) |
| --- | --- |

c)

Pozīcija tralēšanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju)

| d) | Pozīcija tralēšanas beigās (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju) |
| --- | --- |

d)

Pozīcija tralēšanas beigās (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju)

| e) | Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods) |
| --- | --- |

e)

Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods)

| f) | Traļa tips – grunts vai pelaģiskais (izmantot atbilstošos grunts vai pelaģisko traļu kodus, kas noteikti ISCCFG zvejas rīku standartos) |
| --- | --- |

f)

Traļa tips – grunts vai pelaģiskais (izmantot atbilstošos grunts vai pelaģisko traļu kodus, kas noteikti ISCCFG zvejas rīku standartos)

| g) | Traļa tips: vienkāršs, divkāršs vai trīskāršs (S, D vai T) |
| --- | --- |

g)

Traļa tips: vienkāršs, divkāršs vai trīskāršs (S, D vai T)

| h) | Traļa atvēruma augstums |
| --- | --- |

h)

Traļa atvēruma augstums

| i) | Traļa atvēruma platums |
| --- | --- |

i)

Traļa atvēruma platums

| j) | Āmja linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs izmērs milimetros) un linuma acojuma tips (rombveida, kvadrātveida u. c.) |
| --- | --- |

j)

Āmja linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs izmērs milimetros) un linuma acojuma tips (rombveida, kvadrātveida u. c.)

| k) | Zvejas rīka (gruntsstropes) dziļums zvejas sākumā |
| --- | --- |

k)

Zvejas rīka (gruntsstropes) dziļums zvejas sākumā

| l) | Grunts (jūras gultnes) dziļums zvejas sākumā |
| --- | --- |

l)

Grunts (jūras gultnes) dziļums zvejas sākumā

| m) | Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg) |
| --- | --- |

m)

Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg)

| n) | Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām. |
| --- | --- |

n)

Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām.

| o) | Vai tralī bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt ar trali nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus. |
| --- | --- |

o)

Vai tralī bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt ar trali nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus.

| p) | Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar m), n) vai o) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam |
| --- | --- |

p)

Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar m), n) vai o) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam

| q) | Reģistrēt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus:






  i) | Vai tika izmantotas putnu atbaidīšanas auklas? (nē / iekārtas kods, kā noteikts L iedaļā) |
| --- | --- | --- |

q)

Reģistrēt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus:

i)

Vai tika izmantotas putnu atbaidīšanas auklas? (nē / iekārtas kods, kā noteikts L iedaļā)

| ii) | Vai tika izmantotas putnu atturēšanas ierīces? (nē / iekārtas kods, kā noteikts N iedaļā) |
| --- | --- |

ii)

Vai tika izmantotas putnu atturēšanas ierīces? (nē / iekārtas kods, kā noteikts N iedaļā)

| iii) | Aprakstīt zivju atkritumu/izmetumu izsviešanas pārvaldību (izvēlēties visus attiecīgos variantus: izsviešanu neveic zvejas rīka iemešanas un pacelšanas laikā / tikai pārstrādes ūdeņu/atkritumu uzkrāšana un izsviešana > 2 stundās / cits / nav) |
| --- | --- |

iii)

Aprakstīt zivju atkritumu/izmetumu izsviešanas pārvaldību (izvēlēties visus attiecīgos variantus: izsviešanu neveic zvejas rīka iemešanas un pacelšanas laikā / tikai pārstrādes ūdeņu/atkritumu uzkrāšana un izsviešana > 2 stundās / cits / nav)

| iv) | Vai tika izmantoti citi pasākumi, lai mazinātu jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu sagūstīšanas iespēju? (jā/nē)
  Ja jā, aprakstīt sīkāk. |
| --- | --- |

iv)

Vai tika izmantoti citi pasākumi, lai mazinātu jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu sagūstīšanas iespēju? (jā/nē)

Ja jā, aprakstīt sīkāk.

C.   Nozvejas un zvejas piepūles dati, kas jāvāc attiecībā uz zveju ar riņķvadu

1.   Par visām novērotajām riņķvada ievietošanas reizēm dati ir jāvāc neagregētā veidā (par katru ievietošanas reizi atsevišķi).

2.   Par katru novēroto riņķvada ievietošanas reizi ir jāvāc šādi dati:

| a) | Kopējais meklēšanas laiks kopš iepriekšējās ievietošanas reizes |
| --- | --- |

a)

Kopējais meklēšanas laiks kopš iepriekšējās ievietošanas reizes

| b) | Ievietošanas sākuma datums un laiks (laiks (UTC), kad ar rīku sākts zvejot) |
| --- | --- |

b)

Ievietošanas sākuma datums un laiks (laiks (UTC), kad ar rīku sākts zvejot)

| c) | Ievietošanas beigu datums un laiks (laiks (UTC), kad sākta rīka pacelšana) |
| --- | --- |

c)

Ievietošanas beigu datums un laiks (laiks (UTC), kad sākta rīka pacelšana)

| d) | Pozīcija ievietošanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju) |
| --- | --- |

d)

Pozīcija ievietošanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju)

| e) | Riņķvada garums (m) |
| --- | --- |

e)

Riņķvada garums (m)

| f) | Riņķvada augstums (m) |
| --- | --- |

f)

Riņķvada augstums (m)

| g) | Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs izmērs milimetros) un linuma acojuma tips (rombveida, kvadrātveida u. c.) |
| --- | --- |

g)

Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs izmērs milimetros) un linuma acojuma tips (rombveida, kvadrātveida u. c.)

| h) | Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods) |
| --- | --- |

h)

Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods)

| i) | Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg) |
| --- | --- |

i)

Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg)

| j) | Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām. |
| --- | --- |

j)

Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām.

| k) | Vai tīklā bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus. |
| --- | --- |

k)

Vai tīklā bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus.

| l) | Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar i), j) vai k) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam |
| --- | --- |

l)

Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar i), j) vai k) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam

| m) | Reģistrēt un aprakstīt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus |
| --- | --- |

m)

Reģistrēt un aprakstīt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus

D.   Nozvejas un zvejas piepūles dati, kas jāvāc attiecībā uz zveju ar grunts āķu jedām

1.   Par visām novērotajām āķu jedu ievietošanas reizēm dati ir jāvāc neagregētā veidā (par katru ievietošanas reizi atsevišķi).

2.   Par katru novēroto ievietošanas reizi ir jāvāc šādi dati:

| a) | Ievietošanas sākuma datums un laiks (UTC) |
| --- | --- |

a)

Ievietošanas sākuma datums un laiks (UTC)

| b) | Ievietošanas beigu datums un laiks (UTC) |
| --- | --- |

b)

Ievietošanas beigu datums un laiks (UTC)

| c) | Pozīcija ievietošanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju) |
| --- | --- |

c)

Pozīcija ievietošanas sākumā (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju)

| d) | Pozīcija ievietošanas beigās (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju) |
| --- | --- |

d)

Pozīcija ievietošanas beigās (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju)

| e) | Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods) |
| --- | --- |

e)

Paredzētās mērķsugas (FAO sugas kods)

| f) | Ievietoto āķu jedu kopējais garums (km) |
| --- | --- |

f)

Ievietoto āķu jedu kopējais garums (km)

| g) | Āķu skaits |
| --- | --- |

g)

Āķu skaits

| h) | Grunts (jūras gultnes) dziļums ievietošanas sākumā |
| --- | --- |

h)

Grunts (jūras gultnes) dziļums ievietošanas sākumā

| i) | To āķu skaits, kas faktiski novēroti pacelšanas laikā (tostarp attiecībā uz sagūstītajiem jūras zīdītājiem, jūrasputniem, rāpuļiem vai citu problemātisko sugu īpatņiem) |
| --- | --- |

i)

To āķu skaits, kas faktiski novēroti pacelšanas laikā (tostarp attiecībā uz sagūstītajiem jūras zīdītājiem, jūrasputniem, rāpuļiem vai citu problemātisko sugu īpatņiem)

| j) | Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg) |
| --- | --- |

j)

Novērtētā visu sugu (FAO sugas kods) nozveja, kas paturēta uz kuģa, pa sugām, dzīvsvarā (līdz tuvākajam kg)

| k) | Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām. |
| --- | --- |

k)

Vai tika sagūstīti jūras zīdītāji, jūrasputni, rāpuļi vai citu problemātisko sugu īpatņi? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt visu sagūstīto jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu skaitu pa sugām.

| l) | Vai nozvejā bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)
  Ja jā, reģistrēt nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus. |
| --- | --- |

l)

Vai nozvejā bija bentiskais materiāls? (jā / nē / nav zināms)

Ja jā, reģistrēt nozvejotās jutīgās bentiskās sugas, jo īpaši vārīgās vai biotopu veidojošās sugas, piemēram, sūkļus un dažādus koraļļus.

| m) | Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar j), k) vai l) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam |
| --- | --- |

m)

Novērtētais daudzums (svars vai tilpums) pārējo jūras resursu, kas nav reģistrēti saskaņā ar j), k) vai l) apakšpunktu un ir izmesti, sadalījumā līdz zemākajam zināmajam taksonam

| n) | Reģistrēt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus:






  i) | Vai tika izmantotas putnu atbaidīšanas auklas? (nē / iekārtas kods, kā noteikts L iedaļā) |
| --- | --- | --- |

n)

Reģistrēt izmantotos sagūstīšanas iespējas mazināšanas pasākumus:

i)

Vai tika izmantotas putnu atbaidīšanas auklas? (nē / iekārtas kods, kā noteikts L iedaļā)

| ii) | Vai jedas bija ievietotas tikai starp jūras krēslas un jūras ausmas laikiem? (jā/nē) |
| --- | --- |

ii)

Vai jedas bija ievietotas tikai starp jūras krēslas un jūras ausmas laikiem? (jā/nē)

| iii) | Kāda tipa jedas tika izmantotas? (ar ārējām gremdēm noslogota sistēma/ ar iekšējām gremdēm noslogota sistēma / kompleksa āķu jeda (trotline) / cits) |
| --- | --- |

iii)

Kāda tipa jedas tika izmantotas? (ar ārējām gremdēm noslogota sistēma/ ar iekšējām gremdēm noslogota sistēma / kompleksa āķu jeda (trotline) / cits)

| iv) | Ar ārējām gremdēm noslogotas sistēmas gadījumā aprakstīt noslogošanas un pludiņu režīmu (šim nolūkam izmantot M iedaļā sniegto veidlapu) |
| --- | --- |

iv)

Ar ārējām gremdēm noslogotas sistēmas gadījumā aprakstīt noslogošanas un pludiņu režīmu (šim nolūkam izmantot M iedaļā sniegto veidlapu)

| v) | Ar iekšējām gremdēm noslogotas sistēmas gadījumā norādīt auklu serdes svaru (gramos uz metru) |
| --- | --- |

v)

Ar iekšējām gremdēm noslogotas sistēmas gadījumā norādīt auklu serdes svaru (gramos uz metru)

| vi) | Kompleksas āķu jedas (trotline) gadījumā norādīt, vai tika izmantoti kašalotera tipa tīkli? (jā/nē) |
| --- | --- |

vi)

Kompleksas āķu jedas (trotline) gadījumā norādīt, vai tika izmantoti kašalotera tipa tīkli? (jā/nē)

| vii) | Ja cits, aprakstīt sīkāk. |
| --- | --- |

vii)

Ja cits, aprakstīt sīkāk.

| o) | Kādi pasākumi izmantoti, lai mazinātu sagūstīšanas iespēju jedu pacelšanas laikā? (putnu atturēšanas aizkars / citi / nav)
  Ja citi, aprakstīt sīkāk. |
| --- | --- |

o)

Kādi pasākumi izmantoti, lai mazinātu sagūstīšanas iespēju jedu pacelšanas laikā? (putnu atturēšanas aizkars / citi / nav)

Ja citi, aprakstīt sīkāk.

| p) | Norādīt ēsmas tipu (zivis / kalmāri / jaukta ēsma; dzīva/nedzīva/jaukta ēsma; saldēta/atkausēta/jaukta ēsma) |
| --- | --- |

p)

Norādīt ēsmas tipu (zivis / kalmāri / jaukta ēsma; dzīva/nedzīva/jaukta ēsma; saldēta/atkausēta/jaukta ēsma)

| q) | Aprakstīt bioloģiskā materiāla izsviešanu jedu iemešanas un pacelšanas laikā (bioloģisko materiālu uzkrāj un izsviež biežāk nekā reizi divās stundās / bioloģisko materiālu uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk / nav / nav zināms) |
| --- | --- |

q)

Aprakstīt bioloģiskā materiāla izsviešanu jedu iemešanas un pacelšanas laikā (bioloģisko materiālu uzkrāj un izsviež biežāk nekā reizi divās stundās / bioloģisko materiālu uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk / nav / nav zināms)

| r) | Vai tika izmantoti citi pasākumi, lai mazinātu jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu sagūstīšanas iespēju? (jā/nē)
  Ja jā, aprakstīt sīkāk. |
| --- | --- |

r)

Vai tika izmantoti citi pasākumi, lai mazinātu jūras zīdītāju, jūrasputnu, rāpuļu vai citu problemātisko sugu īpatņu sagūstīšanas iespēju? (jā/nē)

Ja jā, aprakstīt sīkāk.

E.   Vācamie garuma sastopamības biežuma dati

Attiecībā uz mērķsugām un, ja pietiek laika, citām galvenajām piezvejas sugām ir jāvāc reprezentatīvi un pēc nejaušības principa atlasīti garuma sastopamības biežuma dati. Garuma dati ir jāvāc un jāreģistrē ar konkrētajai sugai atbilstošo augstāko precizitātes pakāpi (cm vai mm, noapaļojot uz augšu vai uz leju), kā arī jāreģistrē izmantotais mērījuma veids (kopējais garums, garums līdz astes spuras sazarojuma vietai vai standarta garums). Ja iespējams, jāreģistrē garuma sastopamības biežuma paraugu kopējais svars vai arī tas jāaplēš un jāreģistrē aplēšanas metode, kā arī novērotājiem var prasīt noteikt mērīto zivju dzimumu, lai ģenerētu pēc dzimuma stratificētus garuma sastopamības biežuma datus.

1.   Komerciālās paraugošanas protokols

| a) | Zivju sugas, kas nav rajveidīgās zivis un haizivis






  i) | Zivīm, kuru maksimālais garums līdz astes spuras sazarojuma vietai ir lielāks nekā 40 cm, šis garums ir jāmēra līdz tuvākajam centimetram. |
| --- | --- | --- |

a)

Zivju sugas, kas nav rajveidīgās zivis un haizivis

i)

Zivīm, kuru maksimālais garums līdz astes spuras sazarojuma vietai ir lielāks nekā 40 cm, šis garums ir jāmēra līdz tuvākajam centimetram.

| ii) | Zivīm, kuru maksimālais garums līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks nekā 40 cm, šis garums ir jāmēra līdz tuvākajam milimetram. |
| --- | --- |

ii)

Zivīm, kuru maksimālais garums līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks nekā 40 cm, šis garums ir jāmēra līdz tuvākajam milimetram.

| b) | Rajveidīgās zivis
  Jāmēra maksimālais ķermeņa platums. |
| --- | --- |

b)

Rajveidīgās zivis

Jāmēra maksimālais ķermeņa platums.

| c) | Haizivis
  Jāizvēlas katrai sugai piemērots garuma mērīšanas veids (sk. FAO tehnisko ziņojumu 474 par haizivju mērīšanu). Pēc noklusējuma ir jāmēra kopējais garums. |
| --- | --- |

c)

Haizivis

Jāizvēlas katrai sugai piemērots garuma mērīšanas veids (sk. FAO tehnisko ziņojumu 474 par haizivju mērīšanu). Pēc noklusējuma ir jāmēra kopējais garums.

2.   Zinātniskās paraugošanas protokols

Sugu zinātniskās paraugošanas vajadzībām var būt nepieciešams veikt precīzākus garuma mērījumus, nekā noteikts 1. punktā.

F.   Veicamā bioloģiskā paraugošana

1.   Attiecībā uz galveno mērķsugu un, ja pietiek laika, citu galveno piezvejas sugu, kas papildina nozveju, reprezentatīviem paraugiem ir jāvāc šādi bioloģiskie dati:

| a) | Suga |
| --- | --- |

a)

Suga

| b) | Garums (mm vai cm) un izmantotais garuma mērīšanas veids. Mērījuma precizitāte un veids ir jānosaka katrai sugai atsevišķi saskaņā ar E iedaļas noteikumiem |
| --- | --- |

b)

Garums (mm vai cm) un izmantotais garuma mērīšanas veids. Mērījuma precizitāte un veids ir jānosaka katrai sugai atsevišķi saskaņā ar E iedaļas noteikumiem

| c) | Dzimums (tēviņš, mātīte, dzimumnenobriedis, nenoteikts dzimums) |
| --- | --- |

c)

Dzimums (tēviņš, mātīte, dzimumnenobriedis, nenoteikts dzimums)

| d) | Dzimumbrieduma stadija |
| --- | --- |

d)

Dzimumbrieduma stadija

2.   Novērotājiem ir jāvāc audu, otolītu un/vai zarnu satura paraugi saskaņā ar iepriekš noteiktām pētniecības programmām, kuras īsteno SPRFMO zinātniskā komiteja, vai citiem valstu zinātniskajiem pētījumiem.

3.   Novērotāji ir jāinstruē, un vajadzības gadījumā tiem ir jāsaņem rakstiski garuma sastopamības biežuma un bioloģiskās paraugošanas protokoli un informācija par katram novērotāju reisam specifiskajām paraugošanas prioritātēm.

G.   Vācamie dati par jūrasputnu, zīdītāju, bruņurupuču un citu problemātisko sugu nejaušu sagūstīšanu

1.   Par visiem zvejas darbību laikā sagūstītajiem jūrasputniem, zīdītājiem, rāpuļiem (bruņurupučiem) un citu problemātisko sugu īpatņiem ir jāvāc šādi dati:

| a) | Suga (pēc iespējas precīzāk nosaka taksonu vai, ja tas ir grūti, pievieno fotoattēlus) un izmērs |
| --- | --- |

a)

Suga (pēc iespējas precīzāk nosaka taksonu vai, ja tas ir grūti, pievieno fotoattēlus) un izmērs

| b) | Katrā tralējumā vai zvejas rīka ievietošanas reizē sagūstīto īpatņu skaits |
| --- | --- |

b)

Katrā tralējumā vai zvejas rīka ievietošanas reizē sagūstīto īpatņu skaits

| c) | Sagūstīto dzīvnieku liktenis (paturēti vai atbrīvoti/izmesti) |
| --- | --- |

c)

Sagūstīto dzīvnieku liktenis (paturēti vai atbrīvoti/izmesti)

| d) | Ja atbrīvoti, norāda to stāvokli atbrīvošanas brīdī (aktīvi, dzīvi, letarģiski, miruši) |
| --- | --- |

d)

Ja atbrīvoti, norāda to stāvokli atbrīvošanas brīdī (aktīvi, dzīvi, letarģiski, miruši)

| e) | Ja miruši, saskaņā ar iepriekš noteiktiem paraugošanas protokoliem savāc pietiekamu informāciju vai paraugus, kas krastā vajadzīgi taksona noteikšanai. Ja tas nav iespējams, novērotājiem var prasīt savākt identificējošo daļu apakšparaugus, kā noteikts bioloģiskās paraugošanas protokolos. |
| --- | --- |

e)

Ja miruši, saskaņā ar iepriekš noteiktiem paraugošanas protokoliem savāc pietiekamu informāciju vai paraugus, kas krastā vajadzīgi taksona noteikšanai. Ja tas nav iespējams, novērotājiem var prasīt savākt identificējošo daļu apakšparaugus, kā noteikts bioloģiskās paraugošanas protokolos.

| f) | Reģistrē atgadījuma veidu (uzķeršanās uz āķa / iepīšanās auklā / sadursme ar veijeri / notveršana tīklā / cits)
  Ja cits, aprakstīt sīkāk. |
| --- | --- |

f)

Reģistrē atgadījuma veidu (uzķeršanās uz āķa / iepīšanās auklā / sadursme ar veijeri / notveršana tīklā / cits)

Ja cits, aprakstīt sīkāk.

2.   Reģistrē katra īpatņa dzimumu tiem taksoniem, kuriem to ir iespējams noteikt, veicot ārējo apskati, piemēram, roņveidīgajiem, mazajiem vaļveidīgajiem vai plātņžaunzivīm un citām problemātiskajām sugām.

3.   Vai bija tādi apstākļi vai darbības, kas varēja veicināt sagūstīšanu (piemēram, putnu atbaidīšanas auklas sapīšanās, ēsmas zudums lielā daudzumā)?

H.   Ar JJE saistītas zvejas konstatēšana

Attiecībā uz katru novēroto trali un visām nozvejotajām jutīgajām bentiskajām sugām, it īpaši vārīgajām vai biotopu veidojošajām sugām, piemēram, sūkļiem un dažādiem koraļļiem, ir jāvāc šādi dati:

| a) | Suga (pēc iespējas precīzāk nosaka taksonu vai, ja tas ir grūti, pievieno fotoattēlus) |
| --- | --- |

a)

Suga (pēc iespējas precīzāk nosaka taksonu vai, ja tas ir grūti, pievieno fotoattēlus)

| b) | Katras uzskaitītās tralējumā nozvejotās bentiskās sugas novērtētais daudzums (svars (kg) vai tilpums (m3)) |
| --- | --- |

b)

Katras uzskaitītās tralējumā nozvejotās bentiskās sugas novērtētais daudzums (svars (kg) vai tilpums (m3))

| c) | Visu tralējumā nozvejoto bentisko bezmugurkaulnieku sugu kopējais novērtētais daudzums (svars (kg) vai tilpums (m3)) |
| --- | --- |

c)

Visu tralējumā nozvejoto bentisko bezmugurkaulnieku sugu kopējais novērtētais daudzums (svars (kg) vai tilpums (m3))

| d) | Ja iespējams, jo īpaši no jaunām vai reti sastopamām bentiskajām sugām, kas nav atrodamas sugu noteicējos, ir jāvāc veseli īpatņi un tie pienācīgi jāsaglabā taksona noteikšanai krastā |
| --- | --- |

d)

Ja iespējams, jo īpaši no jaunām vai reti sastopamām bentiskajām sugām, kas nav atrodamas sugu noteicējos, ir jāvāc veseli īpatņi un tie pienācīgi jāsaglabā taksona noteikšanai krastā

I.   Dati, kas jāvāc saistībā ar visiem iezīmējuma zīmju atgūšanas gadījumiem

Par visām atgūtajām mirušu, uz kuģa paturamu vai dzīvu zivju, jūrasputnu, zīdītāju vai rāpuļu iezīmējuma zīmēm ir jāvāc šādi dati:

| a) | Novērotāja vārds un uzvārds |
| --- | --- |

a)

Novērotāja vārds un uzvārds

| b) | Kuģa vārds |
| --- | --- |

b)

Kuģa vārds

| c) | Kuģa radio izsaukuma signāls |
| --- | --- |

c)

Kuģa radio izsaukuma signāls

| d) | Kuģa karogs |
| --- | --- |

d)

Kuģa karogs

| e) | Savāc, marķē (ar visām turpmāk norādītajām ziņām) un glabā faktiskās iezīmējuma zīmes, kuras vēlāk nodod atpakaļ par iezīmējuma zīmju uzlikšanu atbildīgajai aģentūrai |
| --- | --- |

e)

Savāc, marķē (ar visām turpmāk norādītajām ziņām) un glabā faktiskās iezīmējuma zīmes, kuras vēlāk nodod atpakaļ par iezīmējuma zīmju uzlikšanu atbildīgajai aģentūrai

| f) | Suga, no kuras atgūta iezīmējuma zīme |
| --- | --- |

f)

Suga, no kuras atgūta iezīmējuma zīme

| g) | Iezīmējuma zīmes krāsa un tips (spageti zīme, datu arhivētājzīme) |
| --- | --- |

g)

Iezīmējuma zīmes krāsa un tips (spageti zīme, datu arhivētājzīme)

| h) | Iezīmējuma zīmes numuri. (Ja zivij ir vairākas iezīmējuma zīmes, norāda visu iezīmējuma zīmju numurus. Ja reģistrēta tikai viena iezīmējuma zīme, ir skaidri jānorāda, vai pārējo iezīmējuma zīmju nebija.) Ja organisms ir dzīvs un to paredzēts atbrīvot, iezīmējuma zīmes informācija ir jāvāc saskaņā ar iepriekš noteiktiem paraugošanas protokoliem. |
| --- | --- |

h)

Iezīmējuma zīmes numuri. (Ja zivij ir vairākas iezīmējuma zīmes, norāda visu iezīmējuma zīmju numurus. Ja reģistrēta tikai viena iezīmējuma zīme, ir skaidri jānorāda, vai pārējo iezīmējuma zīmju nebija.) Ja organisms ir dzīvs un to paredzēts atbrīvot, iezīmējuma zīmes informācija ir jāvāc saskaņā ar iepriekš noteiktiem paraugošanas protokoliem.

| i) | Nozvejas datums un laiks (UTC) |
| --- | --- |

i)

Nozvejas datums un laiks (UTC)

| j) | Nozvejas vieta (ģeogrāfiskais platums/garums, līdz tuvākajai minūtei) |
| --- | --- |

j)

Nozvejas vieta (ģeogrāfiskais platums/garums, līdz tuvākajai minūtei)

| k) | Dzīvnieka garums/izmērs (cm vai mm) un veiktā mērījuma apraksts (kopējais garums, garums līdz astes spuras sazarojuma vietai u. c.). Garuma mērījumi ir jāvāc, ievērojot E iedaļā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

k)

Dzīvnieka garums/izmērs (cm vai mm) un veiktā mērījuma apraksts (kopējais garums, garums līdz astes spuras sazarojuma vietai u. c.). Garuma mērījumi ir jāvāc, ievērojot E iedaļā noteiktos kritērijus.

| l) | Dzimums (F = mātīte, M = tēviņš, I = nenoteikts, D = nav pārbaudīts) |
| --- | --- |

l)

Dzimums (F = mātīte, M = tēviņš, I = nenoteikts, D = nav pārbaudīts)

| m) | Vai iezīmējuma zīmes tika atrastas novērotajā zvejošanas laikā? (jā/nē) |
| --- | --- |

m)

Vai iezīmējuma zīmes tika atrastas novērotajā zvejošanas laikā? (jā/nē)

| n) | Atlīdzības informācija (piem., vārds/nosaukums un adrese, uz kuru nosūta atlīdzību) |
| --- | --- |

n)

Atlīdzības informācija (piem., vārds/nosaukums un adrese, uz kuru nosūta atlīdzību)

(Daļa no šeit reģistrētajiem datiem dublējas ar datiem, kas jau prasīti iepriekšējās informācijas kategorijās. Tas ir nepieciešams, jo var būt tā, ka informāciju par iezīmējuma zīmes atgūšanu nosūta atsevišķi no citiem novērošanas datiem.)

J.   Novērošanas datu vākšanas hierarhija

1.   Atzīstot, ka novērotāji nevar katrā reisā savākt visus šajos standartos aprakstītos datus, novērotājam dati ir jāvāc, ievērojot prioritāšu hierarhiju. Atbilstīgi īpašām pētniecības programmu prasībām var tikt izstrādātas katram reisam vai programmai specifiskas novērošanas prioritātes, pēc kurām novērotājiem jāvadās.

2.   Ja reisam vai programmai nav noteiktu specifisku prioritāšu, novērotājiem ir jāievēro šādas vispārējas prioritātes:

| a) | Informācija par zvejas darbībām
  Visa informācija par kuģi un tralējumu / zvejas rīka ievietošanu / piepūli |
| --- | --- |

a)

Informācija par zvejas darbībām

Visa informācija par kuģi un tralējumu / zvejas rīka ievietošanu / piepūli

| b) | Ziņošana par nozveju






  i) | Reģistrē laiku, paraugotās nozvejas svaru attiecībā pret kopējo nozveju vai piepūli (piem., āķu skaitu) un katras nozvejotās sugas kopējo daudzumu |
| --- | --- | --- |

b)

Ziņošana par nozveju

i)

Reģistrē laiku, paraugotās nozvejas svaru attiecībā pret kopējo nozveju vai piepūli (piem., āķu skaitu) un katras nozvejotās sugas kopējo daudzumu

| ii) | Identificē un uzskaita jūrasputnus, zīdītājus, rāpuļus (bruņurupučus), jutīgas bentiskās sugas un vārīgās sugas |
| --- | --- |

ii)

Identificē un uzskaita jūrasputnus, zīdītājus, rāpuļus (bruņurupučus), jutīgas bentiskās sugas un vārīgās sugas

| iii) | Reģistrē paturēto vai izmesto katras sugas īpatņu skaitu vai svaru |
| --- | --- |

iii)

Reģistrē paturēto vai izmesto katras sugas īpatņu skaitu vai svaru

| iv) | Reģistrē nozvejai nodarītā kaitējuma gadījumus (ja tādi bijuši) |
| --- | --- |

iv)

Reģistrē nozvejai nodarītā kaitējuma gadījumus (ja tādi bijuši)

| c) | Bioloģiskā paraugošana






  i) | Pārbauda, vai ir iezīmējuma zīmes |
| --- | --- | --- |

c)

Bioloģiskā paraugošana

i)

Pārbauda, vai ir iezīmējuma zīmes

| ii) | Mērķsugu garuma sastopamības biežuma dati |
| --- | --- |

ii)

Mērķsugu garuma sastopamības biežuma dati

| iii) | Mērķsugu pamata bioloģiskie dati (dzimums, dzimumbriedums) |
| --- | --- |

iii)

Mērķsugu pamata bioloģiskie dati (dzimums, dzimumbriedums)

| iv) | Piezvejas sugu garuma sastopamības biežuma dati |
| --- | --- |

iv)

Piezvejas sugu garuma sastopamības biežuma dati

| v) | Mērķsugu otolīti (un zarnu satura paraugi, ja tos vāc) |
| --- | --- |

v)

Mērķsugu otolīti (un zarnu satura paraugi, ja tos vāc)

| vi) | Piezvejas sugu pamata bioloģiskie dati |
| --- | --- |

vi)

Piezvejas sugu pamata bioloģiskie dati

| vii) | Piezvejas sugu bioloģiskie paraugi (ja tos vāc) |
| --- | --- |

vii)

Piezvejas sugu bioloģiskie paraugi (ja tos vāc)

| viii) | Uzņem fotoattēlus |
| --- | --- |

viii)

Uzņem fotoattēlus

| d) | Ziņošana par nozveju un bioloģiskās paraugošanas procedūrām ir jāveic šādā prioritāšu secībā, kas noteikta pa sugu grupām:






  Suga | Prioritāte (1. ir visaugstākā) |
| --- | --- | --- |
| Galvenās mērķsugas (piemēram, Čīles stavrida pelaģiskajās zvejniecībās un Atlantijas lielgalvis bentiskajās zvejniecībās) | 1 |
| Jūrasputni, zīdītāji, rāpuļi (bruņurupuči) vai citas problemātiskās sugas | 2 |
| Citas sugas, kas parasti ir zvejniecības piecu galveno sugu vidū (piemēram, dienvidjūru makrele pelaģiskajās zvejniecībās un paugurainās saulzivis un sarkanā zobaine bentiskajās zvejniecībās) | 3 |
| Visas pārējās sugas | 4 |

d)

Ziņošana par nozveju un bioloģiskās paraugošanas procedūrām ir jāveic šādā prioritāšu secībā, kas noteikta pa sugu grupām:

Suga

Prioritāte (1. ir visaugstākā)

Galvenās mērķsugas (piemēram, Čīles stavrida pelaģiskajās zvejniecībās un Atlantijas lielgalvis bentiskajās zvejniecībās)

1

Jūrasputni, zīdītāji, rāpuļi (bruņurupuči) vai citas problemātiskās sugas

2

Citas sugas, kas parasti ir zvejniecības piecu galveno sugu vidū (piemēram, dienvidjūru makrele pelaģiskajās zvejniecībās un paugurainās saulzivis un sarkanā zobaine bentiskajās zvejniecībās)

3

Visas pārējās sugas

4

Novērošanas slodzes sadalījums starp šiem pasākumiem būs atkarīgs no darbības un zvejas rīka ievietošanas veida. Ievērojot dalībvalsts novērotāju programmas norādījumus, ir skaidri jāreģistrē apakšparaugu lielums attiecībā pret nenovērotajiem daudzumiem (piemēram, to āķu skaits, kas pārbaudīti, lai pārliecinātos par sugu sastāvu, attiecībā pret ievietoto āķu skaitu).

K.   Kodu specifikācijas, kas izmantojamas novērošanas datu reģistrēšanai

1.   Ja vien attiecībā uz specifiskiem datu tipiem nav noteikts citādi, novērošanas dati jāsniedz saskaņā ar šajā iedaļā noteiktajām kodu specifikācijām.

2.   Laiks ir jānorāda koordinētā universālā laika (UTC) formātā.

3.   Atrašanās vietas ir jānorāda decimālgrādos.

4.   Jāizmanto šādas kodu sistēmas:

| a) | sugas ir jāapraksta, izmantojot FAO trīsburtu sugas kodus; |
| --- | --- |

a)

sugas ir jāapraksta, izmantojot FAO trīsburtu sugas kodus;

| b) | zvejas metodes ir jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas rīku standartklasifikācijā (ISSCFG, 1980. gada 29. jūlijs); |
| --- | --- |

b)

zvejas metodes ir jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas rīku standartklasifikācijā (ISSCFG, 1980. gada 29. jūlijs);

| c) | zvejas kuģu tipi ir jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas kuģu standartklasifikācijā (ISSCFV). |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģu tipi ir jāapraksta, izmantojot kodus, kas noteikti Starptautiskajā Zvejas kuģu standartklasifikācijā (ISSCFV).

5.   Jāizmanto metriskās mērvienības, proti:

| a) | nozvejas svars ir jāizsaka kilogramos; |
| --- | --- |

a)

nozvejas svars ir jāizsaka kilogramos;

| b) | augstums, platums, dziļums vai garums ir jāizsaka metros; |
| --- | --- |

b)

augstums, platums, dziļums vai garums ir jāizsaka metros;

| c) | tilpums ir jāizsaka kubikmetros; |
| --- | --- |

c)

tilpums ir jāizsaka kubikmetros;

| d) | dzinēja jauda ir jāizsaka kilovatos. |
| --- | --- |

d)

dzinēja jauda ir jāizsaka kilovatos.

L.   Putnu atbaidīšanas auklas apraksta veidlapa

Vispārīgs putnu atbaidīšanas auklas apraksts

Reisa numurs

Putnu atbaidīšanas auklas pozīcija

Putnu atbaidīšanas auklas iekārtas kods

Attālums starp slokšņu virtenēm

Slokšņu virtenes min./maks. garums (m)

Slokšņu virteņu skaits (piem., šajā diagrammā 7)

Putnu atbaidīšanas auklas konstrukcija (Attēlā redzama pāru konstrukcija)

Putnu atbaidīšanas auklas materiāls

Piestiprināšanas augst-ums virs ūdens (m)

Pamatauklas garums (m)

Velkamais objekts

Slokšņu virtenes krāsa

Slokšņu virtenes materiāls

Putnu atbaidīšanas auklas garums virs ūdens virsmas (m)

Papildu piezīmes

| PUTNU ATBAIDĪŠANAS AUKLAS KODI / VARIANTU SARAKSTS |
| --- |
| Pozīcija | Konstrukcija | Velkamais objekts | Materiāls | Krāsa |
| Kreisais borts | Viena aukla | F | = | apvērsta piltuve / plastmasas konuss |

PUTNU ATBAIDĪŠANAS AUKLAS KODI / VARIANTU SARAKSTS

Pozīcija

Konstrukcija

Velkamais objekts

Materiāls

Krāsa

Kreisais borts

Viena aukla

F

=

apvērsta piltuve / plastmasas konuss

| T | = | plastmasas caurules |
| --- | --- | --- |

T

=

plastmasas caurules

| P | = | sārta |
| --- | --- | --- |

P

=

sārta

Labais borts

Pāru aukla

| L | = | resnas auklas gabals |
| --- | --- | --- |

L

=

resnas auklas gabals

| S | = | plastmasas siksnu stiprinājumi |
| --- | --- | --- |

S

=

plastmasas siksnu stiprinājumi

| R | = | sarkana |
| --- | --- | --- |

R

=

sarkana

Pakaļgals

| K | = | mezgls vai cilpa no resnas auklas |
| --- | --- | --- |

K

=

mezgls vai cilpa no resnas auklas

| O | = | cits |
| --- | --- | --- |

O

=

cits

| C | = | oranža |
| --- | --- | --- |

C

=

oranža

| B | = | boja |
| --- | --- | --- |

B

=

boja

| Y | = | dzeltena |
| --- | --- | --- |

Y

=

dzeltena

| N | = | tīklota boja |
| --- | --- | --- |

N

=

tīklota boja

| G | = | zaļa |
| --- | --- | --- |

G

=

zaļa

| S | = | maiss |
| --- | --- | --- |

S

=

maiss

| B | = | zila |
| --- | --- | --- |

B

=

zila

| W | = | gremde |
| --- | --- | --- |

W

=

gremde

| W | = | brūna |
| --- | --- | --- |

W

=

brūna

| Z | = | bez velkama objekta |
| --- | --- | --- |

Z

=

bez velkama objekta

| F | = | pabalējusi (jebkura krāsa) |
| --- | --- | --- |

F

=

pabalējusi (jebkura krāsa)

| O | = | cits |
| --- | --- | --- |

O

=

cits

| O | = | cits |
| --- | --- | --- |

O

=

cits

| Ievadvērtību kopsavilkums |
| --- |
| Reisa numurs | Attālums starp slokšņu virtenēm |
| Putnu atbaidīšanas auklas iekārtas kods | Slokšņu virtenes garums (min.) |
| Putnu atbaidīšanas auklas pozīcija | Slokšņu virtenes garums (maks.) |
| Pamatauklas garums | Virtenes krāsa |
| Garums virs ūdens virsmas | Virtenes materiāls |
| Piestiprināšanas augstums virs ūdens | Virteņu skaits |
| Putnu atbaidīšanas auklas materiāls | Velkamais objekts |
| Putnu atbaidīšanas auklas konstrukcija | Papildu piezīmes |

Ievadvērtību kopsavilkums

Reisa numurs

Attālums starp slokšņu virtenēm

Putnu atbaidīšanas auklas iekārtas kods

Slokšņu virtenes garums (min.)

Putnu atbaidīšanas auklas pozīcija

Slokšņu virtenes garums (maks.)

Pamatauklas garums

Virtenes krāsa

Garums virs ūdens virsmas

Virtenes materiāls

Piestiprināšanas augstums virs ūdens

Virteņu skaits

Putnu atbaidīšanas auklas materiāls

Velkamais objekts

Putnu atbaidīšanas auklas konstrukcija

Papildu piezīmes

M.   Ar ārējām gremdēm aprīkoto āķu jedu apraksta veidlapa

Veidlapa informācijai par grunts āķu jedas noslogošanu

Vienkārša vai divkārša?

Papildu piezīmes

Pludiņu vidējais diametrs (m)

Attālums starp zemūdens pludiņu un galveno auklu (m)

Āķu skaits starp zemūdens pludiņu un enkuru

Gremžu vidējā masa (kg)

Attālums starp auklu un gremdi

Āķu skaits starp zemūdens pludiņiem

Āķu skaits starp gremdēm

| Ievadvērtību kopsavilkums |
| --- |
| Vienkārša vai divkārša? | Āķu skaits starp pludiņu un enkuru |
| Gremžu vidējā masa | Āķu skaits starp zemūdens pludiņiem |
| Attālums starp zemūdens pludiņu un galveno auklu | Āķu skaits starp gremdēm |
| Attālums starp auklu un gremdi | Papildu piezīmes |

Ievadvērtību kopsavilkums

Vienkārša vai divkārša?

Āķu skaits starp pludiņu un enkuru

Gremžu vidējā masa

Āķu skaits starp zemūdens pludiņiem

Attālums starp zemūdens pludiņu un galveno auklu

Āķu skaits starp gremdēm

Attālums starp auklu un gremdi

Papildu piezīmes

N.   Putnu atturēšanas ierīces apraksta veidlapa

Putnu atturēšanas ierīce –skats no augšas

Sānu stienis

Vai starp sānu un aizmugurējo stieni ir savienojošais aizkars?

KREISAIS BORTS

LABAIS BORTS

Stieņa garums

Virteņu skaits

Augstums virs ūdens

Virtenes krāsa

Virtenes materiāls

Sānu stienis

Attālums no kuģa pakaļgala

PAKAĻGALS

Aizmugurējais stienis

Aizmugurējais stienis

Vai starp aizmugurējiem stieņiem ir savienojošais aizkars?

Stieņa garums

Virteņu skaits

Aizkara garums

Augstums virs ūdens

Virteņu skaits

Virtenes krāsa

Aizkara garums

Augstums virs ūdens

Virtenes materiāls

Virteņu skaits

Virtenes krāsa

Augstums virs ūdens

Virtenes materiāls

Virtenes krāsa

Virtenes materiāls

| Ievadvērtību kopsavilkums |
| --- |
| — | Attālums no kuģa pakaļgala |

Ievadvērtību kopsavilkums

—

Attālums no kuģa pakaļgala

Sānu stienis

Aizmugurējais stienis

| — | Stieņa garums |
| --- | --- |

—

Stieņa garums

| — | Stieņa garums |
| --- | --- |

—

Stieņa garums

| — | Virteņu skaits |
| --- | --- |

—

Virteņu skaits

| — | Virteņu skaits |
| --- | --- |

—

Virteņu skaits

| — | Vidējais attālums starp virtenēm |
| --- | --- |

—

Vidējais attālums starp virtenēm

| — | Vidējais attālums starp virtenēm |
| --- | --- |

—

Vidējais attālums starp virtenēm

| — | Augstums virs ūdens |
| --- | --- |

—

Augstums virs ūdens

| — | Augstums virs ūdens |
| --- | --- |

—

Augstums virs ūdens

| — | Virtenes krāsa |
| --- | --- |

—

Virtenes krāsa

| — | Virtenes krāsa |
| --- | --- |

—

Virtenes krāsa

| — | Virtenes materiāls |
| --- | --- |

—

Virtenes materiāls

| — | Virtenes materiāls |
| --- | --- |

—

Virtenes materiāls

Sānu—aizmugures aizkars

Aizmugurējais aizkars

| — | Aizkara garums |
| --- | --- |

—

Aizkara garums

| — | Aizkara garums |
| --- | --- |

—

Aizkara garums

| — | Virteņu skaits |
| --- | --- |

—

Virteņu skaits

| — | Virteņu skaits |
| --- | --- |

—

Virteņu skaits

| — | Vidējais attālums starp virtenēm |
| --- | --- |

—

Vidējais attālums starp virtenēm

| — | Vidējais attālums starp virtenēm |
| --- | --- |

—

Vidējais attālums starp virtenēm

| — | Augstums virs ūdens |
| --- | --- |

—

Augstums virs ūdens

| — | Augstums virs ūdens |
| --- | --- |

—

Augstums virs ūdens

| — | Virtenes krāsa |
| --- | --- |

—

Virtenes krāsa

| — | Virtenes krāsa |
| --- | --- |

—

Virtenes krāsa

| — | Virtenes materiāls |
| --- | --- |

—

Virtenes materiāls

| — | Virtenes materiāls |
| --- | --- |

—

Virtenes materiāls

O.   To novērošanas datu standarts, kurus vāc izkraušanas laikā vai kuģim atrodoties ostā

Attiecībā uz zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu un izkrauj neapstrādātas (t. i., veselas, bez atdalītām daļām) SPRFMO pārvaldītu sugu zivis, un ja šie izkrāvumi tiek novēroti, dalībvalstis var vākt un sniegt šādu informāciju:

| 1. | Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi kuģa dati:






  a) | pašreizējais kuģa karogs; |
| --- | --- | --- |

1.

Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi kuģa dati:

a)

pašreizējais kuģa karogs;

| b) | kuģa vārds; |
| --- | --- |

b)

kuģa vārds;

| c) | zvejas kuģa reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģa reģistrācijas numurs;

| d) | IRCS (ja ir); |
| --- | --- |

d)

IRCS (ja ir);

| e) | Lloyd's/SJO numurs (ja tāds ir piešķirts); |
| --- | --- |

e)

Lloyd's/SJO numurs (ja tāds ir piešķirts);

| f) | kuģa tips (izmantot attiecīgos ISSCFV kodus); |
| --- | --- |

f)

kuģa tips (izmantot attiecīgos ISSCFV kodus);

| g) | zvejas metode vai metodes (izmantot attiecīgos ISSCFG kodus). |
| --- | --- |

g)

zvejas metode vai metodes (izmantot attiecīgos ISSCFG kodus).

| 2. | Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi novērošanas dati:






  a) | novērotāja vārds un uzvārds; |
| --- | --- | --- |

2.

Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi novērošanas dati:

a)

novērotāja vārds un uzvārds;

| b) | novērotāja organizācija; |
| --- | --- |

b)

novērotāja organizācija;

| c) | izkraušanas valsts (ISO valsts trīsburtu standartkods); |
| --- | --- |

c)

izkraušanas valsts (ISO valsts trīsburtu standartkods);

| d) | osta / izkraušanas vieta. |
| --- | --- |

d)

osta / izkraušanas vieta.

| 3. | Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi dati:






  a) | izkraušanas datums un laiks (UTC); |
| --- | --- | --- |

3.

Par katru novēroto izkrāvumu ir jāvāc šādi dati:

a)

izkraušanas datums un laiks (UTC);

| b) | reisa pirmā diena (ja iespējams); |
| --- | --- |

b)

reisa pirmā diena (ja iespējams);

| c) | reisa pēdējā diena (ja iespējams); |
| --- | --- |

c)

reisa pēdējā diena (ja iespējams);

| d) | indikatīvais zvejas apgabals (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju – ja iespējams); |
| --- | --- |

d)

indikatīvais zvejas apgabals (ģeogrāfiskais platums/garums decimālgrādos, ar vienas minūtes izšķirtspēju – ja iespējams);

| e) | galvenās mērķsugas (FAO sugas kods); |
| --- | --- |

e)

galvenās mērķsugas (FAO sugas kods);

| f) | izkrāvuma sastāvs pa sugām (FAO sugas kods); |
| --- | --- |

f)

izkrāvuma sastāvs pa sugām (FAO sugas kods);

| g) | izkrāvuma svars pa sugām (dzīvsvara kilogramos). |
| --- | --- |

g)

izkrāvuma svars pa sugām (dzīvsvara kilogramos).

Turklāt, vācot garuma sastopamības biežuma datus, bioloģiskos datus un/vai iezīmējuma zīmju atgūšanas datus, attiecībā uz sugām, kuras novēro izkrāvumu laikā vai kuģim atrodoties ostā, ir jāievēro attiecīgi šā pielikuma E, F un I iedaļā aprakstītie standarti.

G iedaļa (nejaušana sagūstīšana) un H iedaļa (JJE) neattiecas uz novērotajiem izkrāvumiem. Tomēr attiecīgos gadījumos ir joprojām jāievēro I iedaļā (iezīmējuma zīmju atgūšana), J iedaļā (hierarhija) un K iedaļā (kodu specifikācijas) aprakstītie standarti.

---

XI PIELIKUMS

Ostā ienākšanas pieprasījums

Kuģa identifikācija

| Kuģa vārds | Kuģa karogs | Kuģa SJO numurs | Radio izsaukuma signāls | Ārējā identifikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Kuģa vārds

Kuģa karogs

Kuģa SJO numurs

Radio izsaukuma signāls

Ārējā identifikācija

Ziņas par ienākšanu ostā

| Paredzētā ienākšanas osta (1) | Ostas valsts | Ostā ienākšanas mērķis (2) | Paredzamais ierašanās datums | Paredzamais ierašanās laiks | Šodienas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Paredzētā ienākšanas osta (1)

Ostas valsts

Ostā ienākšanas mērķis (2)

Paredzamais ierašanās datums

Paredzamais ierašanās laiks

Šodienas datums

SPRFMO pārvaldītas sugas, kas paturētas uz kuģa

| Suga | FAO nozvejas apgabals | Produkta stāvoklis | Uz kuģa paturētais kopējais daudzums | Izkraujamais / citā kuģī pārkraujamais daudzums | Izkrautā / citā kuģī pārkrautā daudzuma saņēmējs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Suga

FAO nozvejas apgabals

Produkta stāvoklis

Uz kuģa paturētais kopējais daudzums

Izkraujamais / citā kuģī pārkraujamais daudzums

Izkrautā / citā kuģī pārkrautā daudzuma saņēmējs

Ja uz kuģa nepatur SPRFMO sugas vai zivju produktus, kas iegūti no šādu sugu zivīm, ierakstīt “nav”.

Ziņas par attiecīgo zvejas atļauju

| Identifikators | Izdevējs | Derīgums | Zvejas apgabals(-i) | Suga | Zvejas rīks (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Identifikators

Izdevējs

Derīgums

Zvejas apgabals(-i)

Suga

Zvejas rīks (3)

Vai ir pievienota apkalpes saraksta kopija? JĀ/NĒ

---

(1)  Tai ir jābūt apstiprinātai ostai, kas iekļauta SPRFMO ostu reģistrā.

(2)  Piemēram, izkraušana, pārkraušana citā kuģī, degvielas uzpilde.

(3)  Ja atļauja attiecas tikai uz pārkraušanu citā kuģī, kā zvejas rīku ierakstīt “pārkraušana citā kuģī”.

---

XII PIELIKUMS

Ostā veiktās inspekcijas rezultātu kopsavilkums

Ziņas par inspekciju

| Inspekcijas ziņojuma numurs | | Galvenā inspektora vārds, uzvārds | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ostas valsts | | Inspekcijas iestāde | |
| Osta, kurā veic inspekciju | | Ostā ienākšanas mērķis | |
| Inspekcijas sākuma datums | | Inspekcijas sākuma laiks | |
| Inspekcijas beigu datums | | Inspekcijas beigu laiks | |
| Vai saņemts iepriekšējs paziņojums? | | Vai iepriekšējā paziņojumā ietvertā informācija atbilst inspekcijas datiem? | |

Inspekcijas ziņojuma numurs

Galvenā inspektora vārds, uzvārds

Ostas valsts

Inspekcijas iestāde

Osta, kurā veic inspekciju

Ostā ienākšanas mērķis

Inspekcijas sākuma datums

Inspekcijas sākuma laiks

Inspekcijas beigu datums

Inspekcijas beigu laiks

Vai saņemts iepriekšējs paziņojums?

Vai iepriekšējā paziņojumā ietvertā informācija atbilst inspekcijas datiem?

Ziņas par kuģi

| Kuģa vārds | | Kuģa karogs | |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuģa tips | | Starptautiskais radio izsaukuma signāls | |
| Ārējā identifikācija | | Kuģa SJO numurs | |
| Kuģa īpašnieks | |
| Kuģa operators | |
| Kuģa kapteinis
  (un valstspiederība) | |
| Kuģa aģents | |
| Vai uz kuģa ir kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)? | | VMS tips | |

Kuģa vārds

Kuģa karogs

Kuģa tips

Starptautiskais radio izsaukuma signāls

Ārējā identifikācija

Kuģa SJO numurs

Kuģa īpašnieks

Kuģa operators

Kuģa kapteinis

(un valstspiederība)

Kuģa aģents

Vai uz kuģa ir kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)?

VMS tips

Attiecīgās zvejas atļaujas

| Atļaujas identifikators | | Izdevējs | |
| --- | --- | --- | --- |
| Derīgums | | Zvejas apgabali | |
| Suga | | Zvejas rīks (1) | |
| Vai kuģis ir SPRFMO kuģu sarakstā? | | Vai atļauja patlaban ir derīga? | |

Atļaujas identifikators

Izdevējs

Derīgums

Zvejas apgabali

Suga

Zvejas rīks (1)

Vai kuģis ir SPRFMO kuģu sarakstā?

Vai atļauja patlaban ir derīga?

SPRFMO pārvaldīto sugu izkrāvumi (šajā ostā ienākšanas reizē)

| Suga | FAO nozvejas apgabals | Produkta stāvoklis | Deklarētais izkrautais daudzums | Izkrautais daudzums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Suga

FAO nozvejas apgabals

Produkta stāvoklis

Deklarētais izkrautais daudzums

Izkrautais daudzums

SPRFMO pārvaldītās sugas, kas paturētas uz kuģa

| Suga | FAO nozvejas apgabals | Produkta stāvoklis | Deklarētais daudzums, kas paturēts uz kuģa | Daudzums, kas paturēts uz kuģa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Suga

FAO nozvejas apgabals

Produkta stāvoklis

Deklarētais daudzums, kas paturēts uz kuģa

Daudzums, kas paturēts uz kuģa

SPRFMO pārvaldītās sugas, kas saņemtas, veicot pārkraušanu citā kuģī (šajā ostā ienākšanas reizē)

| Suga | FAO nozvejas n apgabals | Produkta stāvoklis | Deklarētais saņemtais daudzums | Saņemtais daudzums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Suga

FAO nozvejas n apgabals

Produkta stāvoklis

Deklarētais saņemtais daudzums

Saņemtais daudzums

Pārbaudes un konstatējumi

| Iedaļa | Piezīmes |
| --- | --- |
| Zvejas žurnālu un citu dokumentu pārbaude |
| Uz kuģa esošā zvejas rīka tips |
| Inspektoru konstatējumi |
| Acīmredzami pārkāpumi (iekļaut atsauci uz attiecīgajiem tiesību aktiem) |
| Kuģa kapteiņa piezīmes |
| Veiktās darbības |
| Kuģa kapteiņa paraksts |
| Inspektora paraksts |

Iedaļa

Piezīmes

Zvejas žurnālu un citu dokumentu pārbaude

Uz kuģa esošā zvejas rīka tips

Inspektoru konstatējumi

Acīmredzami pārkāpumi (iekļaut atsauci uz attiecīgajiem tiesību aktiem)

Kuģa kapteiņa piezīmes

Veiktās darbības

Kuģa kapteiņa paraksts

Inspektora paraksts

---

(1)  Ja atļauja attiecas tikai uz pārkraušanu citā kuģī, kā zvejas rīku ierakstīt “pārkraušana citā kuģī”.

---

XIII PIELIKUMS

Citu problemātisko sugu saraksts

| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods |
| --- | --- | --- |
| Carcharhinus longimanus | Okeāna baltspuru haizivs | OCS |
| Carcharodon carcharias | Baltā haizivs | WSH |
| Cetorhinus maximus | Milzu haizivs | BSK |
| Lamna nasus | Siļķu haizivs | POR |
| Manta spp. | Manta ģints rajas | MNT |
| Mobula spp. | Mobula ģints rajas | RMV |
| Rhincodon typus | Vaļhaizivs | RHN |

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Carcharhinus longimanus

Okeāna baltspuru haizivs

OCS

Carcharodon carcharias

Baltā haizivs

WSH

Cetorhinus maximus

Milzu haizivs

BSK

Lamna nasus

Siļķu haizivs

POR

Manta spp.

Manta ģints rajas

MNT

Mobula spp.

Mobula ģints rajas

RMV

Rhincodon typus

Vaļhaizivs

RHN

---

| 16.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 179/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 179/76

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/976

(2018. gada 4. jūlijs),

ar ko Regulu (ES) 2016/1139 groza attiecībā uz zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem un aizsardzības līmeņiem, kas noteikti dažiem reņģes krājumiem Baltijas jūrā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (3) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā (“plāns”). Plāna mērķis ir veicināt kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un jo īpaši nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (3) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā (“plāns”). Plāna mērķis ir veicināt kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un jo īpaši nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).

| (2) | Regulas (ES) 2016/1139 1. pantā ir izklāstīti attiecīgie Baltijas jūras zivju krājumi, to vidū Botnijas jūras reņģes krājums un Botnijas līča reņģes krājums. Lai sargātu minēto krājumu pilnu reproduktīvo spēju, minētās regulas I un II pielikumā ir noteikti konkrēti saglabāšanas references rādītāji, tostarp zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoni un nārsta bara biomasas references rādītāji. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2016/1139 1. pantā ir izklāstīti attiecīgie Baltijas jūras zivju krājumi, to vidū Botnijas jūras reņģes krājums un Botnijas līča reņģes krājums. Lai sargātu minēto krājumu pilnu reproduktīvo spēju, minētās regulas I un II pielikumā ir noteikti konkrēti saglabāšanas references rādītāji, tostarp zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoni un nārsta bara biomasas references rādītāji.

| (3) | Botnijas jūras reņģes krājuma un Botnijas līča reņģes krājuma zinātniskā izvērtēšana, ko 2017. gadā veica Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), apliecināja, ka abi minētie krājumi ir līdzīgi. Tāpēc ICES apvienoja abus krājumus vienā, mainīja krājuma ģeogrāfiskās izplatības apgabala robežas un no jauna aplēsa MSY zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonus, kā arī attiecīgos saglabāšanas references rādītājus. Tā rezultātā krājumu definīcija un skaitliskās vērtības atšķiras no Regulas (ES) 2016/1139 1. pantā un I un II pielikumā noteiktajām. |
| --- | --- |

(3)

Botnijas jūras reņģes krājuma un Botnijas līča reņģes krājuma zinātniskā izvērtēšana, ko 2017. gadā veica Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), apliecināja, ka abi minētie krājumi ir līdzīgi. Tāpēc ICES apvienoja abus krājumus vienā, mainīja krājuma ģeogrāfiskās izplatības apgabala robežas un no jauna aplēsa MSY zvejas izraisītas zivju mirstības diapazonus, kā arī attiecīgos saglabāšanas references rādītājus. Tā rezultātā krājumu definīcija un skaitliskās vērtības atšķiras no Regulas (ES) 2016/1139 1. pantā un I un II pielikumā noteiktajām.

| (4) | Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 6. punktā noteikts, ka tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka minētās regulas II pielikumā noteiktie saglabāšanas references rādītāji plāna mērķus vairs neatspoguļo pareizi, minētos rādītājus var steidzamā kārtā iesniegt pārskatīšanai Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 6. punktā noteikts, ka tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka minētās regulas II pielikumā noteiktie saglabāšanas references rādītāji plāna mērķus vairs neatspoguļo pareizi, minētos rādītājus var steidzamā kārtā iesniegt pārskatīšanai Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (5) | Lai nodrošinātu to, ka attiecīgo krājumu zvejas iespējas tiek noteiktas saskaņā ar atjauninātiem saglabāšanas references rādītājiem, ir lietderīgi steidzami grozīt Regulas (ES) 2016/1139 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu un I un II pielikumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu to, ka attiecīgo krājumu zvejas iespējas tiek noteiktas saskaņā ar atjauninātiem saglabāšanas references rādītājiem, ir lietderīgi steidzami grozīt Regulas (ES) 2016/1139 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu un I un II pielikumu.

| (6) | Tāpēc Regula (ES) 2016/1139 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (ES) 2016/1139 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/1139

Regulu (ES) 2016/1139 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | reņģe (Clupea harengus) ICES 30. un 31. apakšrajonā (Botnijas līča reņģe);”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

reņģe (Clupea harengus

ICES

| b) | punkta f) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

b)

punkta f) apakšpunktu svītro;

| 2) | regulas I pielikumā ierakstus par Botnijas jūras reņģes krājumu un Botnijas līča reņģes krājumu aizstāj ar šādu ierakstu:







  “Botnijas līča reņģe | 0,15–0,21 | 0,21–0,21”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas I pielikumā ierakstus par Botnijas jūras reņģes krājumu un Botnijas līča reņģes krājumu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Botnijas līča reņģe

0,15–0,21

0,21–0,21”;

| 3) | regulas II pielikumā ierakstus par Botnijas jūras reņģes krājumu un Botnijas līča reņģes krājumu aizstāj ar šādu ierakstu:







  “Botnijas līča reņģe | 283 180 | 202 272 ” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas II pielikumā ierakstus par Botnijas jūras reņģes krājumu un Botnijas līča reņģes krājumu aizstāj ar šādu ierakstu:

“Botnijas līča reņģe

283 180

202 272 ”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 4. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  2018. gada 14. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 29. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 18. jūnija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

3

---