# Euroopa Liidu C 205/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.205.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide12. juuli 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.205.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 205

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide12. juuli 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | KONTROLLIKODA |
| 2012/C 205/01 | Arvamus nr 5/2012 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 336) ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

2012/C 205/01

Arvamus nr 5/2012 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 336) ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

| 12.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 205/1

---

ARVAMUS nr 5/2012

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 336)

ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi

2012/C 205/01

EUROOPA LIIDU KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 336,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (1),

võttes arvesse kontrollikojale 5. märtsil 2012 laekunud Euroopa Parlamendi taotlust arvamuse avaldamiseks eelmainitud ettepaneku kohta,

võttes arvesse kontrollikojale 30. jaanuaril 2012 laekunud nõukogu taotlust arvamuse avaldamiseks eelmainitud ettepaneku kohta,

võttes arvesse oma aastaaruandeid, eriaruandeid ja arvamusi (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE.

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon teeb ettepaneku vähendada aastatel 2013–2018 iga Euroopa Liidu institutsiooni ja ameti töötajaskonda 5 % võrra. Vähendamise mõju ja muude personaliga seotud küsimuste käsitlemiseks soovitab komisjon teha personalieeskirjades järgmised muudatused:






  — | 40 tunni pikkuse minimaalse nädalase tööaja kehtestamine, |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon teeb ettepaneku vähendada aastatel 2013–2018 iga Euroopa Liidu institutsiooni ja ameti töötajaskonda 5 % võrra. Vähendamise mõju ja muude personaliga seotud küsimuste käsitlemiseks soovitab komisjon teha personalieeskirjades järgmised muudatused:

—

40 tunni pikkuse minimaalse nädalase tööaja kehtestamine,

| — | pensioniea tõstmine 63. eluaastalt 65. eluaastani ja ennetähtaegselt pensionile jäämise ea tõstmine 55. eluaastalt 58. eluaastani, |
| --- | --- |

—

pensioniea tõstmine 63. eluaastalt 65. eluaastani ja ennetähtaegselt pensionile jäämise ea tõstmine 55. eluaastalt 58. eluaastani,

| — | töötasude ja pensionide iga-aastase kohandamise korra ülevaatamine ning pensionikindlustusmakse määra iga-aastane kohandamine, |
| --- | --- |

—

töötasude ja pensionide iga-aastase kohandamise korra ülevaatamine ning pensionikindlustusmakse määra iga-aastane kohandamine,

| — | praeguse erimaksu asendamine 6 % suuruse solidaarsusmaksuga, |
| --- | --- |

—

praeguse erimaksu asendamine 6 % suuruse solidaarsusmaksuga,

| — | assistentide tegevusüksuse ümberkorraldamine, võttes sekretäride ja kantseleitöötajate jaoks kasutusele uue tegevusüksuse AST/SC, |
| --- | --- |

—

assistentide tegevusüksuse ümberkorraldamine, võttes sekretäride ja kantseleitöötajate jaoks kasutusele uue tegevusüksuse AST/SC,

| — | mõningad muud muudatused, mis on seotud personali korraldamise ja juhtimisega. |
| --- | --- |

—

mõningad muud muudatused, mis on seotud personali korraldamise ja juhtimisega.

| 2. | Komisjoni ettepanekus hinnatakse selle finantsmõju perioodil 2013–2020 järgmiselt:






  — | 1,041 miljardit eurot kokkuhoidu mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigis, |
| --- | --- | --- |

2.

Komisjoni ettepanekus hinnatakse selle finantsmõju perioodil 2013–2020 järgmiselt:

—

1,041 miljardit eurot kokkuhoidu mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigis,

| — | 258 miljonit kokkuhoidu väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki, |
| --- | --- |

—

258 miljonit kokkuhoidu väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki,

| — | erimaksust saadava tulu suurenemine 30 miljoni euro võrra, |
| --- | --- |

—

erimaksust saadava tulu suurenemine 30 miljoni euro võrra,

| — | pensionikindlustusmaksetest laekuva tulu vähenemine 277 miljoni euro võrra, |
| --- | --- |

—

pensionikindlustusmaksetest laekuva tulu vähenemine 277 miljoni euro võrra,

| — | maksutulu vähenemine 165 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

—

maksutulu vähenemine 165 miljoni euro võrra.

| 3. | Lisaks prognoositakse pensionikulude kokkuhoidu pikas perspektiivis (3) suurusjärgus 1 miljard eurot aastas. |
| --- | --- |

3.

Lisaks prognoositakse pensionikulude kokkuhoidu pikas perspektiivis (3) suurusjärgus 1 miljard eurot aastas.

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

| 4. | Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ettepaneku mõju tuleks mõõta mitte ainult töötajate arvu 5-protsendilise vähendamise ja personalieeskirjade muudatuste rakendamise, vaid ka ettepanekus prognoositud üldise finantseesmärgi saavutamise seisukohalt. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ettepaneku mõju tuleks mõõta mitte ainult töötajate arvu 5-protsendilise vähendamise ja personalieeskirjade muudatuste rakendamise, vaid ka ettepanekus prognoositud üldise finantseesmärgi saavutamise seisukohalt.

| 5. | Töötajate arvu kavandatav vähendamine 5 % võrra, mis sõltub küll mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest eelarveeraldistest, on rahalise kokkuhoiu eesmärgi saavutamisel keskse tähtsusega. Planeeritava töötajate arvu vähendamise ja kulude kokkuhoiu kindlustab kõige paremini see, kui iga institutsioon vähendab oma töötajate arvu 5 % võrra. |
| --- | --- |

5.

Töötajate arvu kavandatav vähendamine 5 % võrra, mis sõltub küll mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest eelarveeraldistest, on rahalise kokkuhoiu eesmärgi saavutamisel keskse tähtsusega. Planeeritava töötajate arvu vähendamise ja kulude kokkuhoiu kindlustab kõige paremini see, kui iga institutsioon vähendab oma töötajate arvu 5 % võrra.

| 6. | Institutsioonid peavad ELi tegevuse planeerimisel ja personaliressursside haldamisel arvestama kavandatava tööjõu vähendamisega, seades eesmärgid asjakohaselt tähtsuse järjekorda. Eriti puudutab see otsuseid, mis tehakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi kulutuste ja ELi poliitika kohta. |
| --- | --- |

6.

Institutsioonid peavad ELi tegevuse planeerimisel ja personaliressursside haldamisel arvestama kavandatava tööjõu vähendamisega, seades eesmärgid asjakohaselt tähtsuse järjekorda. Eriti puudutab see otsuseid, mis tehakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi kulutuste ja ELi poliitika kohta.

| 7. | Ettepanekus ei käsitleta personalihalduse aspekte (koolitus, tulemuslikkuse hindamine, edutamine ja palgaastme määramine) kui võimalusi ELi töötajaskonna üldise tootlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

7.

Ettepanekus ei käsitleta personalihalduse aspekte (koolitus, tulemuslikkuse hindamine, edutamine ja palgaastme määramine) kui võimalusi ELi töötajaskonna üldise tootlikkuse suurendamiseks.

TÄHELEPANEKUD KOMISJONI ETTEPANEKU KONKREETSETE ASPEKTIDE KOHTA

Töötajate arvu vähendamine 5 % võrra

| 8. | Kontrollikoda märgib, et ettepanek iseenesest ei too kaasa töötajate arvu vähendamist ja sellest tulenevat rahalist kokkuhoidu. Kavandatavate personalieeskirjade artiklis 6 viidatakse sõnaselgelt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud kohustustele ja institutsioonidevahelisele kokkuleppele selle rakendamise kohta (4). Kontrollikoda meenutab, et ELi avaliku teenistuse ametnike arv määratakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus tehtavate otsustega, mis tuleb komisjoni ettepaneku eesmärkidega vastavusse viia. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda märgib, et ettepanek iseenesest ei too kaasa töötajate arvu vähendamist ja sellest tulenevat rahalist kokkuhoidu. Kavandatavate personalieeskirjade artiklis 6 viidatakse sõnaselgelt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud kohustustele ja institutsioonidevahelisele kokkuleppele selle rakendamise kohta (4). Kontrollikoda meenutab, et ELi avaliku teenistuse ametnike arv määratakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus tehtavate otsustega, mis tuleb komisjoni ettepaneku eesmärkidega vastavusse viia.

| 9. | Kontrollikoda soovitab institutsioonidel igal aastal aru anda meetmetest, mis on võetud kavandatud eesmärgi ehk töötajaskonna 5-protsendilise vähendamise saavutamiseks, milleks jäetakse asendamata näiteks teatav arv pensionile mineku või töölepingu lõppemise tõttu töölt lahkuvaid töötajaid. Aruandluses tuleks näidata, et kulude vähendamise eesmärgi täitmisest ei ole kõrvale hoitud, kasutades näiteks kolmandatest isikutest teenusepakkujaid, kes töötajate arvus ei kajastu. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda soovitab institutsioonidel igal aastal aru anda meetmetest, mis on võetud kavandatud eesmärgi ehk töötajaskonna 5-protsendilise vähendamise saavutamiseks, milleks jäetakse asendamata näiteks teatav arv pensionile mineku või töölepingu lõppemise tõttu töölt lahkuvaid töötajaid. Aruandluses tuleks näidata, et kulude vähendamise eesmärgi täitmisest ei ole kõrvale hoitud, kasutades näiteks kolmandatest isikutest teenusepakkujaid, kes töötajate arvus ei kajastu.

Töötasude ja pensionide kohandamise meetod

| 10. | Praegune ELi ametnike töötasude ja pensionide kohandamise meetod põhineb kaheksa liikmesriigi riigiteenistujate reaalsetel palgamuutustel. Kavandatava meetodi puhul põhineks kohandamine kõigi liikmesriikide riigiteenistujate nominaalsetel palgamuutustel, millest on maha arvatud maksude ja muude mahaarvamiste mõju. Selle tulemuseks võib olla lihtsam ja kiirem kohandamise arvutamise meetod. Muudatuse rahanduslikku netomõju peab seadusandja siiski põhjalikult kaaluma. |
| --- | --- |

10.

Praegune ELi ametnike töötasude ja pensionide kohandamise meetod põhineb kaheksa liikmesriigi riigiteenistujate reaalsetel palgamuutustel. Kavandatava meetodi puhul põhineks kohandamine kõigi liikmesriikide riigiteenistujate nominaalsetel palgamuutustel, millest on maha arvatud maksude ja muude mahaarvamiste mõju. Selle tulemuseks võib olla lihtsam ja kiirem kohandamise arvutamise meetod. Muudatuse rahanduslikku netomõju peab seadusandja siiski põhjalikult kaaluma.

| 11. | Komisjoni ettepanekus soovitatakse automaatse erandiklausli rakendamist, et töötasude ja pensionide ülespoole kohandamise mõju osaliselt ühe aasta võrra edasi lükata. See tähendaks veel üht aastat lisaks praegusele tähtajale, mis kehtivate määruste kohaselt on kuni aasta, (5) kui kõigi klausli rakendamiseks nõutavate tingimuste täitmine on kontrollitud (6). Kohandamise tähtaja pikendamine vähendab võimalust ELi töötajate töötasud ja pensionid liikmesriikide avaliku teenistuse omadega vastavusse viia. Mainitud kohandamine tuleks teha võimalikult ruttu pärast muutuste toimumist. |
| --- | --- |

11.

Komisjoni ettepanekus soovitatakse automaatse erandiklausli rakendamist, et töötasude ja pensionide ülespoole kohandamise mõju osaliselt ühe aasta võrra edasi lükata. See tähendaks veel üht aastat lisaks praegusele tähtajale, mis kehtivate määruste kohaselt on kuni aasta, (5) kui kõigi klausli rakendamiseks nõutavate tingimuste täitmine on kontrollitud (6). Kohandamise tähtaja pikendamine vähendab võimalust ELi töötajate töötasud ja pensionid liikmesriikide avaliku teenistuse omadega vastavusse viia. Mainitud kohandamine tuleks teha võimalikult ruttu pärast muutuste toimumist.

Karjääristruktuuri muudatused

| 12. | Ettepanekus soovitatakse luua sekretäride ja kantseleitöötajate jaoks uus tegevusüksus „AST/SC”, mis täiendaks olemasolevaid administraatorite (AD) ja assistentide (AST) tegevusüksuseid. Tegevusüksuse AST/SC esimeste palgaastmete kavandatav palgatase raskendab mõningatel juhtudel institutsioonides töötamiseks vajaliku keeleoskusega töötajate värbamist, samuti geograafilise tasakaalu säilitamist. |
| --- | --- |

12.

Ettepanekus soovitatakse luua sekretäride ja kantseleitöötajate jaoks uus tegevusüksus „AST/SC”, mis täiendaks olemasolevaid administraatorite (AD) ja assistentide (AST) tegevusüksuseid. Tegevusüksuse AST/SC esimeste palgaastmete kavandatav palgatase raskendab mõningatel juhtudel institutsioonides töötamiseks vajaliku keeleoskusega töötajate värbamist, samuti geograafilise tasakaalu säilitamist.

| 13. | Komisjon teeb ettepaneku ametialane edutamine assistentide tegevusüksuses ümber korraldada nii, et kaks kõige kõrgemat palgaastet oleksid reserveeritud ainult neile töötajatele, kellel on suur vastutus. Kavatsetakse eristada „vanemassistente” (AST 10 ja AST 11) ning „assistente” (AST 1 kuni AST 9). 31. detsembri 2012. aasta seisuga teenistuses olevate töötajate jaoks kavandatavad üleminekusätted võivad aga kaasa tuua nende assistentide ebavõrdse kohtlemise, (7) kes on tööle asunud pärast 2004. aasta personalieeskirjade reformi. |
| --- | --- |

13.

Komisjon teeb ettepaneku ametialane edutamine assistentide tegevusüksuses ümber korraldada nii, et kaks kõige kõrgemat palgaastet oleksid reserveeritud ainult neile töötajatele, kellel on suur vastutus. Kavatsetakse eristada „vanemassistente” (AST 10 ja AST 11) ning „assistente” (AST 1 kuni AST 9). 31. detsembri 2012. aasta seisuga teenistuses olevate töötajate jaoks kavandatavad üleminekusätted võivad aga kaasa tuua nende assistentide ebavõrdse kohtlemise, (7) kes on tööle asunud pärast 2004. aasta personalieeskirjade reformi.

Paindlik tööaeg

| 14. | Ettepaneku kohaselt kehtib paindlik tööaja korraldus kõigi töötajate suhtes, välja arvatud üksuse juhatajad, direktorid ja peadirektorid. Kontrollikoda soovitab kaaluda, kas ei oleks asjakohane kohaldada sellist korraldust ka juhtivtöötajate suhtes, võttes arvesse ühelt poolt pühendumust, mida võib juhtivtöötajatelt põhjendatult eeldada, ja teiselt poolt institutsioonide vajadust rakendada parimal viisil kõiki oma töötajaid, ka neid, kes soovivad töö- ja vanemakohustused ühildada. |
| --- | --- |

14.

Ettepaneku kohaselt kehtib paindlik tööaja korraldus kõigi töötajate suhtes, välja arvatud üksuse juhatajad, direktorid ja peadirektorid. Kontrollikoda soovitab kaaluda, kas ei oleks asjakohane kohaldada sellist korraldust ka juhtivtöötajate suhtes, võttes arvesse ühelt poolt pühendumust, mida võib juhtivtöötajatelt põhjendatult eeldada, ja teiselt poolt institutsioonide vajadust rakendada parimal viisil kõiki oma töötajaid, ka neid, kes soovivad töö- ja vanemakohustused ühildada.

Rakenduseeskirjade järjepidevus

| 15. | Kontrollikoda tervitab ettepanekut, mille kohaselt peaks Euroopa Kohus läbipaistvuse huvides looma registri, mis sisaldab kõigi institutsioonide rakenduseeskirju, samuti ettepanekut, mille kohaselt komisjon iga kolme aasta järel kõigis institutsioonides personalieeskirjade jõustamiseks vastu võetud eeskirjadest aru annab. Lisaks soovitab kontrollikoda komisjonil välja töötada eelkonsultatsioonide korra, mille abil vältida juhtumeid, kus institutsioonide rakenduseeskirjade vahelised erinevused põhjustavad töötajate ebavõrdset kohtlemist. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda tervitab ettepanekut, mille kohaselt peaks Euroopa Kohus läbipaistvuse huvides looma registri, mis sisaldab kõigi institutsioonide rakenduseeskirju, samuti ettepanekut, mille kohaselt komisjon iga kolme aasta järel kõigis institutsioonides personalieeskirjade jõustamiseks vastu võetud eeskirjadest aru annab. Lisaks soovitab kontrollikoda komisjonil välja töötada eelkonsultatsioonide korra, mille abil vältida juhtumeid, kus institutsioonide rakenduseeskirjade vahelised erinevused põhjustavad töötajate ebavõrdset kohtlemist.

Geograafilise tasakaalustamatuse lahendamine

| 16. | Komisjoni ettepanekut kauaaegse ja suure tasakaalustamatuse lahendamiseks, kui mõni liikmesriik on võrreldes oma elanikkonna suhtelise suurusega alaesindatud, tuleks hoolikalt kaaluda. Kõigi selliste meetmete puhul tuleks järgida ELi kodanike võrdsuse põhimõtet, samuti põhimõtet, et ühtki ametikohta ei tohi reserveerida mõne konkreetse liikmesriigi kodanikele. |
| --- | --- |

16.

Komisjoni ettepanekut kauaaegse ja suure tasakaalustamatuse lahendamiseks, kui mõni liikmesriik on võrreldes oma elanikkonna suhtelise suurusega alaesindatud, tuleks hoolikalt kaaluda. Kõigi selliste meetmete puhul tuleks järgida ELi kodanike võrdsuse põhimõtet, samuti põhimõtet, et ühtki ametikohta ei tohi reserveerida mõne konkreetse liikmesriigi kodanikele.

Ametite ajutiste töötajate uus kategooria

| 17. | Komisjon soovitab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes ametite ajutiste töötajate kohta võtta kasutusele uue kategooria. Selle kategooria töötajad võetaks tööle tähtajaliselt või tähtajatult. Tähtajatu lepinguga töötajatel oleks peaaegu kõigis aspektides de facto sama staatus mis ametnikel. Puuduvad aga sätted tagamaks, et selliste töötajate valikul järgitaks samu põhimõtteid ja nõudeid ning samasugust rangust nagu ametnike valimisel. |
| --- | --- |

17.

Komisjon soovitab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes ametite ajutiste töötajate kohta võtta kasutusele uue kategooria. Selle kategooria töötajad võetaks tööle tähtajaliselt või tähtajatult. Tähtajatu lepinguga töötajatel oleks peaaegu kõigis aspektides de facto sama staatus mis ametnikel. Puuduvad aga sätted tagamaks, et selliste töötajate valikul järgitaks samu põhimõtteid ja nõudeid ning samasugust rangust nagu ametnike valimisel.

TÄIENDAVAD TÄHELEPANEKUD

Euroopa Pettustevastase Ameti poolt institutsioonides toimetatav haldusjuurdlus

| 18. | Kontrollikoda tuletab meelde, et tuleb tagada vajalik tasakaal ühelt poolt Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tõhususe tagamise ja teiselt poolt põhiõiguste kaitsmise vahel. Tuleks täpsustada, et personalieeskirjadega hõlmatud isikut „kahjustav meede”, nagu mainitakse artiklis 90a, tähendab ka kõiki Euroopa Pettustevastase Ameti poolt juurdluse käigus võetud meetmeid, mille tõttu isik ei saa kasutada mõnd oma põhiõigust, eriti juhtudel, kui Euroopa Pettustevastane Amet on koostanud lõpparuande ja/või edastanud teabe riiklikele kohtuorganitele. Lisaks näitavad praktilised kogemused, et kehtivad õigussätted (8) ei ole piisavalt täpsed Euroopa Pettustevastase Ameti rolli suhtes raske üleastumise juhtudel, kui küsimuse all ei ole ELi finantshuvid. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda tuletab meelde, et tuleb tagada vajalik tasakaal ühelt poolt Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tõhususe tagamise ja teiselt poolt põhiõiguste kaitsmise vahel. Tuleks täpsustada, et personalieeskirjadega hõlmatud isikut „kahjustav meede”, nagu mainitakse artiklis 90a, tähendab ka kõiki Euroopa Pettustevastase Ameti poolt juurdluse käigus võetud meetmeid, mille tõttu isik ei saa kasutada mõnd oma põhiõigust, eriti juhtudel, kui Euroopa Pettustevastane Amet on koostanud lõpparuande ja/või edastanud teabe riiklikele kohtuorganitele. Lisaks näitavad praktilised kogemused, et kehtivad õigussätted (8) ei ole piisavalt täpsed Euroopa Pettustevastase Ameti rolli suhtes raske üleastumise juhtudel, kui küsimuse all ei ole ELi finantshuvid.

Euroopa Personalivaliku Amet

| 19. | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) (9) on oma asutamisest peale olnud peamine kontaktpunkt nende ELi kodanike jaoks, kes soovivad töötada mõnes Euroopa Liidu institutsioonis. Personalieeskirjades (10) sätestatud kehtivad eeskirjad EPSO korraldatavate konkursside kohta on algelised. Pärast nende kehtestamist 2004. aastal on arvukad kohtulahendid selgitanud valikuprotsessi olulisi põhimõtteid, näiteks seoses valimiskomisjonide rolli ja keelte kasutamisega. Läbipaistvuse huvides peaks komisjon kaaluma vajalike muudatuste esitamist, et mainitud selgitusi personalieeskirjade asjakohastes sätetes kajastada. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) (9) on oma asutamisest peale olnud peamine kontaktpunkt nende ELi kodanike jaoks, kes soovivad töötada mõnes Euroopa Liidu institutsioonis. Personalieeskirjades (10) sätestatud kehtivad eeskirjad EPSO korraldatavate konkursside kohta on algelised. Pärast nende kehtestamist 2004. aastal on arvukad kohtulahendid selgitanud valikuprotsessi olulisi põhimõtteid, näiteks seoses valimiskomisjonide rolli ja keelte kasutamisega. Läbipaistvuse huvides peaks komisjon kaaluma vajalike muudatuste esitamist, et mainitud selgitusi personalieeskirjade asjakohastes sätetes kajastada.

Lihtsustamine

| 20. | Aastate jooksul on Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused järjest keerulisemaks muutunud. Komisjon peaks teiste asjassepuutuvate institutsioonidega konsulteerides läbi viima uuringu, et välja selgitada lihtsustamise võimalused, pidades silmas usaldusväärse finantsjuhtimise parandamist. Uuringu raames tuleks läbi vaadata teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ning personalieeskirjadega mittehõlmatud ELi institutsioonide ja asutuste eeskirjad. |
| --- | --- |

20.

Aastate jooksul on Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused järjest keerulisemaks muutunud. Komisjon peaks teiste asjassepuutuvate institutsioonidega konsulteerides läbi viima uuringu, et välja selgitada lihtsustamise võimalused, pidades silmas usaldusväärse finantsjuhtimise parandamist. Uuringu raames tuleks läbi vaadata teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ning personalieeskirjadega mittehõlmatud ELi institutsioonide ja asutuste eeskirjad.

Sätted, mille abil tagada avatud, mõjus ja sõltumatu haldussüsteem

| 21. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 336 on institutsioonide ja nende töötajate vaheliste suhete reguleerimise alus, uus artikkel 298 aga sätestab ELi seadusandja kohustuse võtta vastu sätted, millega tagada avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa haldussüsteem. Sellised sätted oleksid personalieeskirjadele vajalikuks täienduseks. Komisjon peaks kaaluma selliste sätete kavandamist, mille abil parandada sidet kodanike ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 298 põhineva Euroopa haldussüsteemi vahel; näiteks võiks selgitada, kuidas tagavad institutsioonid kodanike võrdse kohtlemise oma töötajate poolt või kuidas nad lahendavad väidetava huvide konflikti juhtumeid. |
| --- | --- |

21.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 336 on institutsioonide ja nende töötajate vaheliste suhete reguleerimise alus, uus artikkel 298 aga sätestab ELi seadusandja kohustuse võtta vastu sätted, millega tagada avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa haldussüsteem. Sellised sätted oleksid personalieeskirjadele vajalikuks täienduseks. Komisjon peaks kaaluma selliste sätete kavandamist, mille abil parandada sidet kodanike ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 298 põhineva Euroopa haldussüsteemi vahel; näiteks võiks selgitada, kuidas tagavad institutsioonid kodanike võrdse kohtlemise oma töötajate poolt või kuidas nad lahendavad väidetava huvide konflikti juhtumeid.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 14. juuni 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  KOM(2011) 890 (lõplik), 13. detsember 2011.

1

(2)  Vt kontrollikoja arvamus nr 14/2002 personalieeskirjade 2002. aasta reformi esialgsete ettepanekute kohta (EÜT C 21, 28.1.2003, lk 1); arvamus nr 1/2004 komisjoni muudetud ettepaneku kohta, mis käsitleb personalieeskirjade 2004. aasta reformi (ELT C 75, 24.3.2004, lk 1); arvamus nr 5/2010 personalieeskirjade reformi kohta, mis keskendub peamiselt Euroopa välisteenistuse loomisega seotud personaliküsimustele (ELT C 291, 27.10.2010, lk 1).

2

(3)  Komisjoni hinnangul saavutataks see summa 2060. aastatel, st ajavahemikul, mil mõju pensionikuludele on kõige suurem (vt KOM(2011) 890 (lõplik), lk 55, 10. joonealune märkus).

3

(4)  Komisjoni 2011. aasta juunis esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu kohaselt on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku leppinud järkjärgulises kõigi institutsioonide, asutuste ja ametite suhtes kohaldatavas personali vähendamises 5 % võrra ajavahemikus 2013–2018 (vt KOM(2011) 403 (lõplik), 29. juuni 2011„Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitava institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu“, punkt 23).

4

(5)  Vt personalieeskirjade artikkel 65 ja XI lisa.

5

(6)  Mehhanismi rakendatakse, kui i) käimasolevaks aastaks prognoositakse Euroopa Liidu sisemajanduse koguprodukti (SKP) vähenemist; ii) Euroopa Liidu Statistikaameti poolt liikmesriikide riigiteenistujate palgamuutuste põhjal arvutatud kohandamise väärtus on positiivne ja iii) kohandamise väärtus ületab prognoositud SKP muutust kahe protsendipunkti võrra.

6

(7)  Vaata samalaadset tähelepanekut kontrollikoja arvamuse nr 1/2004 punktis 2.

7

(8)  Vt personalieeskirjade artikkel 22a.

8

(9)  Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, kohtu, kontrollikoja, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja Euroopa ombudsmani 25. juuli 2002. aasta otsus Euroopa ühenduste personalivaliku ameti asutamise kohta (EÜT L 197, 26.7.2002, lk 53).

9

(10)  Vt personalieeskirjade III lisa artikkel 7.

10

---