# Uradni list C 153/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.153.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 153 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5530. maj 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.153.slv

Uradni list

Evropske unije

C 153

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5530. maj 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščine Euronest |
| 2012/C 153/01 | Resolucija o zanesljivosti oskrbe z energijo, energetski učinkovitosti in energetski infrastrukturi: razvoj dogodkov v vzhodnem partnerstvu in v državah EU | 1 |
| 2012/C 153/02 | Resolucija o trgovinskih sporazumih med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, vključno z razvitimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, ter pomoči EU na tem področju | 5 |
| 2012/C 153/03 | Resolucija o izzivih za prihodnost demokracije, vključno z vprašanjem svobodnih in neodvisnih medijev v državah vzhodnega partnerstva in državah EU | 9 |
| 2012/C 153/04 | Resolucija o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe | 16 |
| 2012/C 153/05 | Resolucija o položaju Julije Timošenko | 21 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščine Euronest

2012/C 153/01

Resolucija o zanesljivosti oskrbe z energijo, energetski učinkovitosti in energetski infrastrukturi: razvoj dogodkov v vzhodnem partnerstvu in v državah EU

1

2012/C 153/02

Resolucija o trgovinskih sporazumih med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, vključno z razvitimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, ter pomoči EU na tem področju

5

2012/C 153/03

Resolucija o izzivih za prihodnost demokracije, vključno z vprašanjem svobodnih in neodvisnih medijev v državah vzhodnega partnerstva in državah EU

9

2012/C 153/04

Resolucija o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe

16

2012/C 153/05

Resolucija o položaju Julije Timošenko

21

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Parlamentarna skupščine Euronest |
| 2012/C 153/06 | Poslovnik sprejet 3. maja 2011 v Bruslju in spremenjen 3. aprila 2012 v Bakuju | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Parlamentarna skupščine Euronest

2012/C 153/06

Poslovnik sprejet 3. maja 2011 v Bruslju in spremenjen 3. aprila 2012 v Bakuju

23

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščine Euronest

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/1

---

RESOLUCIJA (1)

o zanesljivosti oskrbe z energijo, energetski učinkovitosti in energetski infrastrukturi: razvoj dogodkov v vzhodnem partnerstvu in v državah EU

2012/C 153/01

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike in o Republiki Armeniji, Republiki Azerbajdžanu, Republiki Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike in o Republiki Armeniji, Republiki Azerbajdžanu, Republiki Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. septembra 2011 o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju „Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. septembra 2011 o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju „Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 24. novembra 2011 o krepitvi zunanje razsežnosti energetske politike EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 24. novembra 2011 o krepitvi zunanje razsežnosti energetske politike EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 28. februarja 2011 o Energiji 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 28. februarja 2011 o Energiji 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo,

| — | ob upoštevanju skupne izjave komisarja Oettingerja, namestnikov ministrov za energijo ter visokih predstavnikov ministrstev za energijo in nacionalnih organov, odgovornih za jedrsko energijo, Republike Armenije, Republike Belorusije, Republike Hrvaške, Ruske federacije, Švicarske konfederaciji, Republike Turčije in Ukrajine z dne 23. junija 2011 o celovitih ocenah tveganja in varnosti jedrskih elektrarn („testih izjemnih situacij“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave komisarja Oettingerja, namestnikov ministrov za energijo ter visokih predstavnikov ministrstev za energijo in nacionalnih organov, odgovornih za jedrsko energijo, Republike Armenije, Republike Belorusije, Republike Hrvaške, Ruske federacije, Švicarske konfederaciji, Republike Turčije in Ukrajine z dne 23. junija 2011 o celovitih ocenah tveganja in varnosti jedrskih elektrarn („testih izjemnih situacij“),

| A. | ker je varna, trajnostna in konkurenčna energija zelo pomembna za državljane, gospodarstvo in okolje v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah; ker je EU zastavila ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, razvoj obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti do leta 2020; ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države skupni interes, da dosežejo te cilje, ob upoštevanju njihove soodvisnosti na področjih oskrbe z energijo in prenosa energije; |
| --- | --- |

A.

ker je varna, trajnostna in konkurenčna energija zelo pomembna za državljane, gospodarstvo in okolje v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah; ker je EU zastavila ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, razvoj obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti do leta 2020; ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države skupni interes, da dosežejo te cilje, ob upoštevanju njihove soodvisnosti na področjih oskrbe z energijo in prenosa energije;

| B. | ker sodelovanje na področju energetike v okviru vzhodnega partnerstva temelji na političnem dialogu, katerega cilj je nadaljnje povezovanje trgov, izboljševanje zanesljivosti oskrbe z energijo, jedrska varnost ter oblikovanje novih partnerstev na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

B.

ker sodelovanje na področju energetike v okviru vzhodnega partnerstva temelji na političnem dialogu, katerega cilj je nadaljnje povezovanje trgov, izboljševanje zanesljivosti oskrbe z energijo, jedrska varnost ter oblikovanje novih partnerstev na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti;

| C. | ker sta sodelovanje na področju predpisov in zbliževanje le-teh nujna za vzpostavitev dobro delujočega, medsebojno povezanega in združenega energetskega trga EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; ker je bilo s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti vzpostavljeno učinkovito regionalno sodelovanje, v okviru katerega so EU in druge pogodbene stranke razvile stabilen regulativni okvir, ki spodbuja trajnostno rast in naložbe v energetskem sektorju; ker sta pristop Republike Moldavije in Ukrajine k Energetski skupnosti, pa tudi status opazovalk, ki je bil podeljen Armeniji in Gruziji, zagotovila podlago in institucionalni okvir za poglabljanje sodelovanja in partnerstva med EU in temi partnerskimi državami na področju energetike; |
| --- | --- |

C.

ker sta sodelovanje na področju predpisov in zbliževanje le-teh nujna za vzpostavitev dobro delujočega, medsebojno povezanega in združenega energetskega trga EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; ker je bilo s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti vzpostavljeno učinkovito regionalno sodelovanje, v okviru katerega so EU in druge pogodbene stranke razvile stabilen regulativni okvir, ki spodbuja trajnostno rast in naložbe v energetskem sektorju; ker sta pristop Republike Moldavije in Ukrajine k Energetski skupnosti, pa tudi status opazovalk, ki je bil podeljen Armeniji in Gruziji, zagotovila podlago in institucionalni okvir za poglabljanje sodelovanja in partnerstva med EU in temi partnerskimi državami na področju energetike;

| D. | ker so konkurenčni energetski trgi, razvoj in vzpostavitev zmogljivosti za proizvodnjo in prenos energije, stabilna oskrba z energijo in tranzitne poti, nadaljnji razvoj energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov ter varna uporaba jedrske energije bistveni elementi za krepitev zanesljivosti oskrbe z energijo EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

D.

ker so konkurenčni energetski trgi, razvoj in vzpostavitev zmogljivosti za proizvodnjo in prenos energije, stabilna oskrba z energijo in tranzitne poti, nadaljnji razvoj energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov ter varna uporaba jedrske energije bistveni elementi za krepitev zanesljivosti oskrbe z energijo EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav;

| E. | ker so EU in vzhodnoevropske partnerske države ter druge obalne države ob Črnem in Kaspijskem morju v okviru pobude Baku iz leta 2004 priznale vzajemni interes za razvoj regionalnih energetskih trgov in privabljanje novih naložb v regijo Kaspijskega morja; |
| --- | --- |

E.

ker so EU in vzhodnoevropske partnerske države ter druge obalne države ob Črnem in Kaspijskem morju v okviru pobude Baku iz leta 2004 priznale vzajemni interes za razvoj regionalnih energetskih trgov in privabljanje novih naložb v regijo Kaspijskega morja;

| F. | ker je diverzifikacija dobaviteljev, poti in virov oskrbe EU z energijo prednostni cilj EU; ker je izgradnja južnega plinskega koridorja z različnimi potmi in vrstami infrastrukture zelo pomembna tako za strategijo EU za diverzifikacijo oskrbe s plinom kot tudi za trgovino z energijo med EU, regijo Kaspijskega morja in osrednjo Azijo; |
| --- | --- |

F.

ker je diverzifikacija dobaviteljev, poti in virov oskrbe EU z energijo prednostni cilj EU; ker je izgradnja južnega plinskega koridorja z različnimi potmi in vrstami infrastrukture zelo pomembna tako za strategijo EU za diverzifikacijo oskrbe s plinom kot tudi za trgovino z energijo med EU, regijo Kaspijskega morja in osrednjo Azijo;

| G. | ker so stroškovno najučinkovitejše rešitve za zmanjševanje energetske odvisnosti spodbujanje varčevanja z energijo, ukrepi za energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, ki prispevajo tudi k odpiranju delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam ter napredek na poti v gospodarstvo, ki učinkovito izkorišča vire; |
| --- | --- |

G.

ker so stroškovno najučinkovitejše rešitve za zmanjševanje energetske odvisnosti spodbujanje varčevanja z energijo, ukrepi za energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, ki prispevajo tudi k odpiranju delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam ter napredek na poti v gospodarstvo, ki učinkovito izkorišča vire;

| H. | ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države skupni cilj zvišati raven varnosti jedrskih elektrarn; ker so preglednost, dostopnost informacij in popolna skladnost z mednarodnimi sporazumi na področju jedrske varnosti in okolja nujne za zagotavljanje učinkovitega sodelovanja na tem področju med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; ker so se EU in nacionalni organi, odgovorni za jedrsko energijo, Republike Armenije, Republike Belorusije in Ukrajine dogovorili, da je potrebna ocena varnosti jedrskih elektrarn, zlasti s prostovoljno izvedbo celovitih ocen tveganj in varnosti (t.i. testov izjemnih situacij); |
| --- | --- |

H.

ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države skupni cilj zvišati raven varnosti jedrskih elektrarn; ker so preglednost, dostopnost informacij in popolna skladnost z mednarodnimi sporazumi na področju jedrske varnosti in okolja nujne za zagotavljanje učinkovitega sodelovanja na tem področju med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; ker so se EU in nacionalni organi, odgovorni za jedrsko energijo, Republike Armenije, Republike Belorusije in Ukrajine dogovorili, da je potrebna ocena varnosti jedrskih elektrarn, zlasti s prostovoljno izvedbo celovitih ocen tveganj in varnosti (t.i. testov izjemnih situacij);

| 1. | priporoča, da se na podlagi zunanje energetske politike EU, pobude Baku in Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti podpre in okrepi dialog o zanesljivi oskrbi z energijo med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, ki mora biti usklajen s splošnimi cilji energetske politike EU, tj. konkurenčnostjo, zanesljivostjo oskrbe z energijo in trajnostjo, pa tudi z energetskimi in podnebnimi cilji EU 2050; |
| --- | --- |

1.

priporoča, da se na podlagi zunanje energetske politike EU, pobude Baku in Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti podpre in okrepi dialog o zanesljivi oskrbi z energijo med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, ki mora biti usklajen s splošnimi cilji energetske politike EU, tj. konkurenčnostjo, zanesljivostjo oskrbe z energijo in trajnostjo, pa tudi z energetskimi in podnebnimi cilji EU 2050;

| 2. | poudarja, da danes, v dobi digitalnega gospodarstva in družbe, ki je mnogo bolj odvisna od stalne in zanesljive oskrbe z električno energijo, obstaja velika potreba po krepitvi zanesljivosti oskrbe z energijo v EU in njeni soseščini; opozarja, da je za zadovoljitev te potrebe treba ustvariti pravi konkurenčni energetski trg, v celoti povezati energetska infrastrukturna omrežja ter zbližati pravne ureditve; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da danes, v dobi digitalnega gospodarstva in družbe, ki je mnogo bolj odvisna od stalne in zanesljive oskrbe z električno energijo, obstaja velika potreba po krepitvi zanesljivosti oskrbe z energijo v EU in njeni soseščini; opozarja, da je za zadovoljitev te potrebe treba ustvariti pravi konkurenčni energetski trg, v celoti povezati energetska infrastrukturna omrežja ter zbližati pravne ureditve;

| 3. | poudarja pomen zagotavljanja pomoči, sodelovanja in podpore EU v zvezi z ukrepi, ki jih izvajajo EU in vzhodnoevropske partnerske države z namenom krepitve energetske učinkovitosti in spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen zagotavljanja pomoči, sodelovanja in podpore EU v zvezi z ukrepi, ki jih izvajajo EU in vzhodnoevropske partnerske države z namenom krepitve energetske učinkovitosti in spodbujanja uporabe obnovljivih virov energije;

| 4. | poudarja, da je treba spodbujati strateška partnerstva med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami v zvezi z zelenimi tehnologijami na področju inovacij, raziskav in razvoja, energetske učinkovitosti in prihrankov energije, uporabe tehnologij za obnovljive vire energije in skladiščenje energije, pametnih energetskih omrežij in uravnavanja energetskih sistemov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba spodbujati strateška partnerstva med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami v zvezi z zelenimi tehnologijami na področju inovacij, raziskav in razvoja, energetske učinkovitosti in prihrankov energije, uporabe tehnologij za obnovljive vire energije in skladiščenje energije, pametnih energetskih omrežij in uravnavanja energetskih sistemov;

| 5. | priporoča povečanje evropskih naložb v proizvodnjo energentov in njihovo dobavo na trge, da bi povečali obseg skupnega razvoja virov ogljikovodikov v vzhodnoevropskih partnerskih državah, posebej v kaspijskem bazenu; priporoča povečanje politične in finančne podpore za obstoječe plinovodne sisteme, vključno s transkaspijskim sistemom; |
| --- | --- |

5.

priporoča povečanje evropskih naložb v proizvodnjo energentov in njihovo dobavo na trge, da bi povečali obseg skupnega razvoja virov ogljikovodikov v vzhodnoevropskih partnerskih državah, posebej v kaspijskem bazenu; priporoča povečanje politične in finančne podpore za obstoječe plinovodne sisteme, vključno s transkaspijskim sistemom;

| 6. | poziva k vzpostavitvi pogojev, ki so potrebni za okrepitev prisotnosti vzhodnoevropskih partnerskih držav na skupnem trgu energentov, ki je odprt za vse proizvajalce; priporoča, da se podpre privatizacija, ločevanje in komercializacija struktur za proizvodnjo in prenos energije v vzhodnoevropskih partnerskih državah v skladu z določbami tretjega svežnja EU za trg z električno energijo in plinom; |
| --- | --- |

6.

poziva k vzpostavitvi pogojev, ki so potrebni za okrepitev prisotnosti vzhodnoevropskih partnerskih držav na skupnem trgu energentov, ki je odprt za vse proizvajalce; priporoča, da se podpre privatizacija, ločevanje in komercializacija struktur za proizvodnjo in prenos energije v vzhodnoevropskih partnerskih državah v skladu z določbami tretjega svežnja EU za trg z električno energijo in plinom;

| 7. | poziva, naj se večji poudarek nameni okoljskim vidikom proizvodnje in porabe energije v vzhodnoevropskih partnerskih državah, da bi dosegli zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida; priporoča nadaljnjo podporo za razvoj obnovljivih virov in tehnologij za varčevanje z energijo; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se večji poudarek nameni okoljskim vidikom proizvodnje in porabe energije v vzhodnoevropskih partnerskih državah, da bi dosegli zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida; priporoča nadaljnjo podporo za razvoj obnovljivih virov in tehnologij za varčevanje z energijo;

| 8. | spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj v nacionalne energetske politike vključijo jasne cilje glede razvoja obnovljivih in trajnostnih virov energije; |
| --- | --- |

8.

spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj v nacionalne energetske politike vključijo jasne cilje glede razvoja obnovljivih in trajnostnih virov energije;

| 9. | poziva k pospeševanju združevanja zmogljivosti in omrežij za elektriko in plin vzhodnoevropskih partnerskih držav ter razvoja naprednih tehnologij za transport in uporabo utekočinjenega zemeljskega plina; |
| --- | --- |

9.

poziva k pospeševanju združevanja zmogljivosti in omrežij za elektriko in plin vzhodnoevropskih partnerskih držav ter razvoja naprednih tehnologij za transport in uporabo utekočinjenega zemeljskega plina;

| 10. | priporoča utrditev povezav med skupnostjo strokovnjakov EU in skupnostmi strokovnjakov vzhodnoevropskih partnerskih držav v zadevah, povezanih z zanesljivostjo oskrbe z energijo, in sicer z ustanovitvijo mreže zadevnih institucij; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije „O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju“; priporoča ustanovitev delovnih skupin (možganskih trustov), ki bi jih sestavljali strokovnjaki s področja zanesljivosti oskrbe z energijo iz vzhodnoevropskih partnerskih držav in EU; priporoča, da se take mreže strokovnjakov izkoristijo za izmenjavo izkušenj in najboljših praks na seminarjih in konferencah; |
| --- | --- |

10.

priporoča utrditev povezav med skupnostjo strokovnjakov EU in skupnostmi strokovnjakov vzhodnoevropskih partnerskih držav v zadevah, povezanih z zanesljivostjo oskrbe z energijo, in sicer z ustanovitvijo mreže zadevnih institucij; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije „O zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju“; priporoča ustanovitev delovnih skupin (možganskih trustov), ki bi jih sestavljali strokovnjaki s področja zanesljivosti oskrbe z energijo iz vzhodnoevropskih partnerskih držav in EU; priporoča, da se take mreže strokovnjakov izkoristijo za izmenjavo izkušenj in najboljših praks na seminarjih in konferencah;

| 11. | poudarja koristi, ki jih diverzifikacija virov in poti oskrbe z energijo lahko zagotovi z vidika zanesljivosti oskrbe z energijo; opozarja, da bodo EU in vzhodnoevropske partnerske države v bližnji prihodnosti potrebovale precejšnje naložbe v izgradnjo in posodobitev obstoječe energetske infrastrukture; pozdravlja predlog Evropske komisije za vseevropsko energetsko infrastrukturo in poudarja, da je politike in dogajanje v EU treba usklajevati z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; poudarja, da je treba zagotoviti raznovrstnost poti oskrbe z energijo; obenem opozarja na dejstvo, da praksa politike zaprtih meja umetno zvišuje strošek energetskih omrežij ter preprečuje in ovira učinkovito sodelovanje v postopku diverzifikacije virov in poti oskrbe z energijo; opozarja, da mora odprtje južnega plinskega koridorja ostati ena od političnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

11.

poudarja koristi, ki jih diverzifikacija virov in poti oskrbe z energijo lahko zagotovi z vidika zanesljivosti oskrbe z energijo; opozarja, da bodo EU in vzhodnoevropske partnerske države v bližnji prihodnosti potrebovale precejšnje naložbe v izgradnjo in posodobitev obstoječe energetske infrastrukture; pozdravlja predlog Evropske komisije za vseevropsko energetsko infrastrukturo in poudarja, da je politike in dogajanje v EU treba usklajevati z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; poudarja, da je treba zagotoviti raznovrstnost poti oskrbe z energijo; obenem opozarja na dejstvo, da praksa politike zaprtih meja umetno zvišuje strošek energetskih omrežij ter preprečuje in ovira učinkovito sodelovanje v postopku diverzifikacije virov in poti oskrbe z energijo; opozarja, da mora odprtje južnega plinskega koridorja ostati ena od političnih prednostnih nalog;

| 12. | poziva k večji preglednosti medvladnih energetskih pogodb z namenom zagotoviti polno sodelovanje za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo ter preprečevanje prekinitev oskrbe in morebitnih kriz; v zvezi s tem pozdravlja predlog sklepa Komisije o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energetike kot nujni prvi korak za dosego tega cilja; priporoča vzhodnoevropskim partnerskim državam, naj se pridružijo takim pobudam, da bi ustvarile stabilno in zanesljivo okolje za sodelovanje; |
| --- | --- |

12.

poziva k večji preglednosti medvladnih energetskih pogodb z namenom zagotoviti polno sodelovanje za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo ter preprečevanje prekinitev oskrbe in morebitnih kriz; v zvezi s tem pozdravlja predlog sklepa Komisije o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energetike kot nujni prvi korak za dosego tega cilja; priporoča vzhodnoevropskim partnerskim državam, naj se pridružijo takim pobudam, da bi ustvarile stabilno in zanesljivo okolje za sodelovanje;

| 13. | priznava, da je črnomorska regija geostrateško pomembna za zanesljivo oskrbo EU z energijo, zlasti v zvezi z diverzifikacijo oskrbe z energijo, saj povezuje Evropo z območjem Kaspijskega morja, Bližnjim vzhodom in osrednjo Azijo; poudarja potrebo po krepitvi večstranskega sodelovanja na področju energetike v črnomorski regiji ter po razvoju njene energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je črnomorska regija geostrateško pomembna za zanesljivo oskrbo EU z energijo, zlasti v zvezi z diverzifikacijo oskrbe z energijo, saj povezuje Evropo z območjem Kaspijskega morja, Bližnjim vzhodom in osrednjo Azijo; poudarja potrebo po krepitvi večstranskega sodelovanja na področju energetike v črnomorski regiji ter po razvoju njene energetske infrastrukture;

| 14. | priporoča, naj se zagotovi zanesljiv, učinkovit in stabilen sistem vzajemnih garancij v zvezi z zagotavljanjem varnosti proizvodnih zmogljivosti in transporta energentov; obsoja vsakršne javne grožnje v zvezi z zmogljivostmi za proizvodnjo energije (jedrske elektrarne, jezovi, naftne ploščadi, cevovodi in terminali, rafinerije nafte in kemijski obrati) v vzhodnoevropskih partnerskih državah kot absolutno nesprejemljiva in kriminalna dejanja. Vsa sovražna dejanja v zvezi s takimi zmogljivostmi se štejejo kot usmerjena proti interesom EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

14.

priporoča, naj se zagotovi zanesljiv, učinkovit in stabilen sistem vzajemnih garancij v zvezi z zagotavljanjem varnosti proizvodnih zmogljivosti in transporta energentov; obsoja vsakršne javne grožnje v zvezi z zmogljivostmi za proizvodnjo energije (jedrske elektrarne, jezovi, naftne ploščadi, cevovodi in terminali, rafinerije nafte in kemijski obrati) v vzhodnoevropskih partnerskih državah kot absolutno nesprejemljiva in kriminalna dejanja. Vsa sovražna dejanja v zvezi s takimi zmogljivostmi se štejejo kot usmerjena proti interesom EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav;

| 15. | poudarja, da je pri pripravi, gradnji in obratovanju jedrskih elektrarn v EU in zadevnih vzhodnoevropskih partnerskih državah treba zagotoviti najvišje standarde jedrske varnosti; pozdravlja sodelovanje Ukrajine in Armenije pri izvajanju testov izjemnih situacij ter spodbuja druge zadevne vzhodnoevropske partnerske države, naj potrdijo svojo zavezanost sodelovanju; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je pri pripravi, gradnji in obratovanju jedrskih elektrarn v EU in zadevnih vzhodnoevropskih partnerskih državah treba zagotoviti najvišje standarde jedrske varnosti; pozdravlja sodelovanje Ukrajine in Armenije pri izvajanju testov izjemnih situacij ter spodbuja druge zadevne vzhodnoevropske partnerske države, naj potrdijo svojo zavezanost sodelovanju;

| 16. | poudarja, da morajo vzhodnoevropske partnerske države zagotoviti uporabo najvišjih okoljskih, socialnih in varnostnih standardov ter standardov učinkovitosti pri izkoriščanju, gradnji in obratovanju energetske infrastrukture in elektrarn; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo vzhodnoevropske partnerske države zagotoviti uporabo najvišjih okoljskih, socialnih in varnostnih standardov ter standardov učinkovitosti pri izkoriščanju, gradnji in obratovanju energetske infrastrukture in elektrarn;

| 17. | poudarja, da morajo EU ter vsi ključni dobavitelji energije in strateško pomembne tranzitne države oblikovati skupne energetske načrte z namenom spodbuditi izmenjavo znanja in izkušenj s tehnološkim in industrijskim sodelovanjem ter sodelovanjem na področju raziskav; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo EU ter vsi ključni dobavitelji energije in strateško pomembne tranzitne države oblikovati skupne energetske načrte z namenom spodbuditi izmenjavo znanja in izkušenj s tehnološkim in industrijskim sodelovanjem ter sodelovanjem na področju raziskav;

| 18. | opozarja na pomen mednarodnega sodelovanja med raziskovalci na področju energetskih znanosti; spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj aktivno sodelujejo v posebnih programih sedmega okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj, ki zadevajo področje energetike; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomen mednarodnega sodelovanja med raziskovalci na področju energetskih znanosti; spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj aktivno sodelujejo v posebnih programih sedmega okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj, ki zadevajo področje energetike;

| 19. | priporoča, naj vzhodnoevropske partnerske države spodbujajo pobude, ki zadevajo področje energetike, na primer „pametna mesta in skupnosti“ in konvencijo županov, ter se vanje vključujejo; |
| --- | --- |

19.

priporoča, naj vzhodnoevropske partnerske države spodbujajo pobude, ki zadevajo področje energetike, na primer „pametna mesta in skupnosti“ in konvencijo županov, ter se vanje vključujejo;

| 20. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

20.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Sprejeta 3. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan).

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/5

---

RESOLUCIJA (1)

o trgovinskih sporazumih med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, vključno z razvitimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, ter pomoči EU na tem področju

2012/C 153/02

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja,

| — | ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo, ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo, ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino,

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega parlamenta za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z Ukrajino, Moldavijo, Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžanom ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega parlamenta za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z Ukrajino, Moldavijo, Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžanom ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija,

| — | ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva dne 13. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva dne 13. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) (2),

| — | ob upoštevanju svojega ustanovnega akta z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega ustanovnega akta z dne 3. maja 2011,

| A. | ker je sodelovanje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki deluje kot platforma za izmenjavo mnenj, namenjeno doseganju pozitivnih učinkov, iskanju skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa, povezanih z demokracijo, politiko, ekonomijo, varnostjo oskrbe z energijo in socialnimi zadevami, in krepitvi vezi med državami v regiji in z EU; |
| --- | --- |

A.

ker je sodelovanje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki deluje kot platforma za izmenjavo mnenj, namenjeno doseganju pozitivnih učinkov, iskanju skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa, povezanih z demokracijo, politiko, ekonomijo, varnostjo oskrbe z energijo in socialnimi zadevami, in krepitvi vezi med državami v regiji in z EU;

| B. | ker je vzhodno partnerstvo, znotraj evropske sosedske politike, ustvarilo pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in poglabljanje gospodarskega povezovanja med državami, ki jih povezujejo močne zemljepisne, zgodovinske in kulturne vezi, s podpiranjem političnih in socialno-gospodarskih reform in z omogočanjem približevanja pravnemu redu EU; |
| --- | --- |

B.

ker je vzhodno partnerstvo, znotraj evropske sosedske politike, ustvarilo pomemben politični okvir za poglabljanje odnosov, pospeševanje političnega združevanja in poglabljanje gospodarskega povezovanja med državami, ki jih povezujejo močne zemljepisne, zgodovinske in kulturne vezi, s podpiranjem političnih in socialno-gospodarskih reform in z omogočanjem približevanja pravnemu redu EU;

| C. | ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med vključenimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo tem procesom; |
| --- | --- |

C.

ker vzhodno partnerstvo krepi večstranske odnose med vključenimi državami, prispeva k izmenjavi informacij in izkušenj o vprašanjih v zvezi s preoblikovanjem, reformami in modernizacijo ter daje Evropski uniji dodatne instrumente za podporo tem procesom;

| D. | ker vzhodno partnerstvo predvideva krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, ob upoštevanju specifičnih razmer in ambicij partnerske države in njene zmožnosti za upoštevanje zadevnih obveznosti; |
| --- | --- |

D.

ker vzhodno partnerstvo predvideva krepitev dvostranskih odnosov z novimi pridružitvenimi sporazumi, ob upoštevanju specifičnih razmer in ambicij partnerske države in njene zmožnosti za upoštevanje zadevnih obveznosti;

| E. | ker se trgovina med Evropsko unijo in njenimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami dinamično razvija, zajema vse več področij sodelovanja in postopoma poglablja gospodarsko povezovanje ter ker so EU in države vzhodnega partnerstva v želji po upravljanju geometrije vse tesnejših trgovinskih odnosov prepoznale potrebo po vzpostavitvi okrepljenega pogodbenega okvira, namenjenega nadgradnji sedanjih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

E.

ker se trgovina med Evropsko unijo in njenimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami dinamično razvija, zajema vse več področij sodelovanja in postopoma poglablja gospodarsko povezovanje ter ker so EU in države vzhodnega partnerstva v želji po upravljanju geometrije vse tesnejših trgovinskih odnosov prepoznale potrebo po vzpostavitvi okrepljenega pogodbenega okvira, namenjenega nadgradnji sedanjih trgovinskih sporazumov;

| F. | ker bodo nove prostotrgovinske ureditve (razvita in celovita prostotrgovinska območja) razvite in celovite z vidika njihove narave, področja uporabe in stopnje sodelovanja ter bodo tako presegle tradicionalne sporazume o prosti trgovini, saj bodo vključevale liberalizacijo trgovine s proizvodi ter trgovine s storitvami in naložb, ki bo temeljila na ustreznih načelih Svetovne trgovinske organizacije in zajemala tudi druga področja, povezana s trgovino, kot so pravice intelektualne lastnine, carine, javna naročila, energetska vprašanja, konkurenca, preglednost, energija in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

F.

ker bodo nove prostotrgovinske ureditve (razvita in celovita prostotrgovinska območja) razvite in celovite z vidika njihove narave, področja uporabe in stopnje sodelovanja ter bodo tako presegle tradicionalne sporazume o prosti trgovini, saj bodo vključevale liberalizacijo trgovine s proizvodi ter trgovine s storitvami in naložb, ki bo temeljila na ustreznih načelih Svetovne trgovinske organizacije in zajemala tudi druga področja, povezana s trgovino, kot so pravice intelektualne lastnine, carine, javna naročila, energetska vprašanja, konkurenca, preglednost, energija in trajnostni razvoj;

| G. | ker vzpostavitev razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij pogodbenicam zagotavlja široko paleto možnih koristi; ker bo večina teh koristi izhajala iz sinergije med razvitim in celovitim prostotrgovinskim območjem ter procesom približevanja, ki ga omogoča pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

G.

ker vzpostavitev razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij pogodbenicam zagotavlja široko paleto možnih koristi; ker bo večina teh koristi izhajala iz sinergije med razvitim in celovitim prostotrgovinskim območjem ter procesom približevanja, ki ga omogoča pridružitveni sporazum;

| H. | ker pomeni trgovina z Evropsko unijo pomemben del mednarodnih trgovinskih tokov in ker so gospodarstva držav vzhodnega partnerstva odvisna od nje; |
| --- | --- |

H.

ker pomeni trgovina z Evropsko unijo pomemben del mednarodnih trgovinskih tokov in ker so gospodarstva držav vzhodnega partnerstva odvisna od nje;

| 1. | meni, da so države vzhodnega partnerstva kulturno in zgodovinsko tesno povezane z Evropsko unijo, s katero si delijo skupno dediščino in vrednote, in je seznanjen z njihovo voljo za gospodarsko povezovanje z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

1.

meni, da so države vzhodnega partnerstva kulturno in zgodovinsko tesno povezane z Evropsko unijo, s katero si delijo skupno dediščino in vrednote, in je seznanjen z njihovo voljo za gospodarsko povezovanje z Evropsko unijo;

| 2. | poudarja pomen skupnih standardov za blago in storitve na notranjem trgu Evropske unije, ki so temelj evropskega povezovanja; zato meni, da je za poglobitev sodelovanja na področju trgovinskih odnosov med pogodbenicami nujno, da si države vzhodnega partnerstva prizadevajo doseči skladnost s temi standardi; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen skupnih standardov za blago in storitve na notranjem trgu Evropske unije, ki so temelj evropskega povezovanja; zato meni, da je za poglobitev sodelovanja na področju trgovinskih odnosov med pogodbenicami nujno, da si države vzhodnega partnerstva prizadevajo doseči skladnost s temi standardi;

| 3. | pozdravlja nedavne odločitve Evropske unije, da začne pogajanja o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Armenijo, Gruzijo in Moldavijo; poudarja, da so razvita in celovita prostotrgovinska območja odlično orodje za doseganje napredka na področju gospodarskega povezovanja Evropske unije z državami vzhodnega partnerstva, ki lahko ob pravilni uporabi in ustreznem izpolnjevanju določb omogočijo tudi politično povezovanje držav vzhodnega partnerstva z Evropsko unijo; zato poziva Evropsko unijo in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo sodelovanje z namenom pospešitve pogajanj o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih, tako da začnejo pogajanja s tistimi državami, ki so za to pripravljene, ter parafirajo, podpišejo in ratificirajo sporazume z državami, ki so že zaključile pogajanja o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja nedavne odločitve Evropske unije, da začne pogajanja o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Armenijo, Gruzijo in Moldavijo; poudarja, da so razvita in celovita prostotrgovinska območja odlično orodje za doseganje napredka na področju gospodarskega povezovanja Evropske unije z državami vzhodnega partnerstva, ki lahko ob pravilni uporabi in ustreznem izpolnjevanju določb omogočijo tudi politično povezovanje držav vzhodnega partnerstva z Evropsko unijo; zato poziva Evropsko unijo in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo sodelovanje z namenom pospešitve pogajanj o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih, tako da začnejo pogajanja s tistimi državami, ki so za to pripravljene, ter parafirajo, podpišejo in ratificirajo sporazume z državami, ki so že zaključile pogajanja o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju;

| 4. | predlaga, naj države vzhodnega partnerstva, ki niso članice Svetovne trgovinske organizacije, zaključijo pogajanja in se takoj pridružijo STO, saj je to nujen korak za okrepljeno zbliževanje s trgi EU v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij; |
| --- | --- |

4.

predlaga, naj države vzhodnega partnerstva, ki niso članice Svetovne trgovinske organizacije, zaključijo pogajanja in se takoj pridružijo STO, saj je to nujen korak za okrepljeno zbliževanje s trgi EU v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij;

| 5. | poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj pospeši in čim prej zaključi proces pogajanj z državami vzhodnega partnerstva, ki niso članice STO, ter poudarja pomen tega članstva za določitev skupnih trgovinskih načel držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj pospeši in čim prej zaključi proces pogajanj z državami vzhodnega partnerstva, ki niso članice STO, ter poudarja pomen tega članstva za določitev skupnih trgovinskih načel držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU v bližnji prihodnosti;

| 6. | poudarja potrebo po zagotovitvi, da se nedavno začeta pogajanja z državami vzhodnega partnerstva o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih izvajajo pošteno in pregledno z ustreznim poudarkom na dolgoročnih ciljih trajnostnega razvoja, ki vključujejo izboljšanje konkurence in zmanjšanje korupcije; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po zagotovitvi, da se nedavno začeta pogajanja z državami vzhodnega partnerstva o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih izvajajo pošteno in pregledno z ustreznim poudarkom na dolgoročnih ciljih trajnostnega razvoja, ki vključujejo izboljšanje konkurence in zmanjšanje korupcije;

| 7. | opozarja na skupni interes Evropske unije, da državam vzhodnega partnerstva pomaga dosegati dolgoročno stabilno in trdno gospodarsko rast ter vzpostaviti sodobno gospodarsko upravljanje, kar je mogoče doseči s povezovanjem gospodarstev držav vzhodnega partnerstva s skupnim trgom EU v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij; poudarja dejstvo, da je razvito in celovito prostotrgovinsko območje ključnega in bistvenega pomena za sodobno, pregledno in predvidljivo trgovino ter tudi za neposredne tuje naložbe, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest in dolgoročno rast; |
| --- | --- |

7.

opozarja na skupni interes Evropske unije, da državam vzhodnega partnerstva pomaga dosegati dolgoročno stabilno in trdno gospodarsko rast ter vzpostaviti sodobno gospodarsko upravljanje, kar je mogoče doseči s povezovanjem gospodarstev držav vzhodnega partnerstva s skupnim trgom EU v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij; poudarja dejstvo, da je razvito in celovito prostotrgovinsko območje ključnega in bistvenega pomena za sodobno, pregledno in predvidljivo trgovino ter tudi za neposredne tuje naložbe, ki omogočajo ustvarjanje delovnih mest in dolgoročno rast;

| 8. | obžaluje, da niso na voljo zadostna sredstva in da že dolgo manjka dosledna politika EU do držav vzhodnega partnerstva v primerjavi z drugimi območji evropskega sosedstva; poudarja, da je v zadnjih dveh desetletjih izvajanje take dosledne politike do nekaterih članic nekdanjega Sveta za vzajemno gospodarsko pomoč prineslo zelo pozitivne rezultate, vključno s sedanjim članstvom nekaterih med njimi v Evropski uniji; v zvezi s tem opozarja na negativne vidike odsotnosti take politike, ki ima za posledico povečano preseljevanje, močnejšo korupcijo in šibkost demokratičnih institucij v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da niso na voljo zadostna sredstva in da že dolgo manjka dosledna politika EU do držav vzhodnega partnerstva v primerjavi z drugimi območji evropskega sosedstva; poudarja, da je v zadnjih dveh desetletjih izvajanje take dosledne politike do nekaterih članic nekdanjega Sveta za vzajemno gospodarsko pomoč prineslo zelo pozitivne rezultate, vključno s sedanjim članstvom nekaterih med njimi v Evropski uniji; v zvezi s tem opozarja na negativne vidike odsotnosti take politike, ki ima za posledico povečano preseljevanje, močnejšo korupcijo in šibkost demokratičnih institucij v državah vzhodnega partnerstva;

| 9. | poziva k okrepljenemu dialogu med Evropsko unijo in državami vzhodnega partnerstva, ki vključuje tehnično in finančno podporo, na aktualnih področjih, povezanih s trgovino, zlasti glede tehničnih ovir za trgovino, vključno z vprašanji varnosti hrane in fitosanitarnimi vprašanji, carinskimi vprašanji, standardizacijo, ocenjevanjem skladnosti, trgovinskimi vidiki pravic intelektualne lastnine itd.; |
| --- | --- |

9.

poziva k okrepljenemu dialogu med Evropsko unijo in državami vzhodnega partnerstva, ki vključuje tehnično in finančno podporo, na aktualnih področjih, povezanih s trgovino, zlasti glede tehničnih ovir za trgovino, vključno z vprašanji varnosti hrane in fitosanitarnimi vprašanji, carinskimi vprašanji, standardizacijo, ocenjevanjem skladnosti, trgovinskimi vidiki pravic intelektualne lastnine itd.;

| 10. | spodbuja povezovanje med gospodarstvi držav vzhodnega partnerstva in Evropske unije; poudarja, da lahko to olajša nadaljnje politično povezovanje z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

10.

spodbuja povezovanje med gospodarstvi držav vzhodnega partnerstva in Evropske unije; poudarja, da lahko to olajša nadaljnje politično povezovanje z Evropsko unijo;

| 11. | poudarja, da morajo razvita in celovita prostotrgovinska območja tvoriti sestavni del širših pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo določbe o političnem dialogu o človekovih pravicah, demokratičnih vrednotah in pravni državi; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo razvita in celovita prostotrgovinska območja tvoriti sestavni del širših pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo določbe o političnem dialogu o človekovih pravicah, demokratičnih vrednotah in pravni državi;

| 12. | poudarja, da lahko tesnejše povezovanje trgov EU in držav vzhodnega partnerstva prispeva k spodbujanju gospodarske rasti na obeh območjih z odpravljanjem regionalnih gospodarskih neravnovesij in družbenih neenakosti v teh državah in tako poveča blaginjo prebivalstva obeh območij, kar je pomemben učinek zlasti v času svetovne gospodarske krize; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da lahko tesnejše povezovanje trgov EU in držav vzhodnega partnerstva prispeva k spodbujanju gospodarske rasti na obeh območjih z odpravljanjem regionalnih gospodarskih neravnovesij in družbenih neenakosti v teh državah in tako poveča blaginjo prebivalstva obeh območij, kar je pomemben učinek zlasti v času svetovne gospodarske krize;

| 13. | poudarja, da so pogajanja o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Evropsko unijo neposredno povezana z obsežnim programom gospodarskih reform v zadevnih državah, kar je lahko kratkoročno boleče za nekatere sektorje njihovih gospodarstev, vendar bo ob pravilnem izvajanju zagotovilo oblikovanje pravilno delujočega trga, ki dolgoročno omogoča močno gospodarsko rast; poziva organe držav vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za izpolnjevanje zahtev iz pridružitvenih sporazumov, ki jih je določila Komisija, in zagotovijo doseganje potrebnega napredka tudi na področju demonopolizacije, liberalizacije trga in krepitve pravne države; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so pogajanja o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Evropsko unijo neposredno povezana z obsežnim programom gospodarskih reform v zadevnih državah, kar je lahko kratkoročno boleče za nekatere sektorje njihovih gospodarstev, vendar bo ob pravilnem izvajanju zagotovilo oblikovanje pravilno delujočega trga, ki dolgoročno omogoča močno gospodarsko rast; poziva organe držav vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za izpolnjevanje zahtev iz pridružitvenih sporazumov, ki jih je določila Komisija, in zagotovijo doseganje potrebnega napredka tudi na področju demonopolizacije, liberalizacije trga in krepitve pravne države;

| 14. | poudarja, da približevanje pravne ureditve pravnemu redu EU, ki je glavno orodje za doseganje „razvitosti in celovitosti“ območja proste trgovine, zahteva pomembne spremembe v temeljnem ustroju držav in družb vzhodnega partnerstva ter njihovih pravnih in gospodarskih kultur; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da približevanje pravne ureditve pravnemu redu EU, ki je glavno orodje za doseganje „razvitosti in celovitosti“ območja proste trgovine, zahteva pomembne spremembe v temeljnem ustroju držav in družb vzhodnega partnerstva ter njihovih pravnih in gospodarskih kultur;

| 15. | opozarja na nesorazmernost v razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z državami vzhodnega partnerstva zaradi velikosti trgov v teh državah in trga EU ter stopnje njihovega razvoja; zato poudarja, da je treba za doseganje napredka v pogajanjih o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih uporabiti pristop „več za več“; |
| --- | --- |

15.

opozarja na nesorazmernost v razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih z državami vzhodnega partnerstva zaradi velikosti trgov v teh državah in trga EU ter stopnje njihovega razvoja; zato poudarja, da je treba za doseganje napredka v pogajanjih o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih uporabiti pristop „več za več“;

| 16. | poziva k vzpostavitvi trdnega sistema za preverjanje izvajanja tehničnih obveznosti, ki jih prevzamejo države vzhodnega partnerstva med pogajanji o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih, in sicer v zadevni državi in v institucijah EU; poudarja možnost izmenjave informacij med državami vzhodnega partnerstva o dobrih praksah pri izvajanju tehničnih standardov; |
| --- | --- |

16.

poziva k vzpostavitvi trdnega sistema za preverjanje izvajanja tehničnih obveznosti, ki jih prevzamejo države vzhodnega partnerstva med pogajanji o razvitih in celovitih prostotrgovinskih območjih, in sicer v zadevni državi in v institucijah EU; poudarja možnost izmenjave informacij med državami vzhodnega partnerstva o dobrih praksah pri izvajanju tehničnih standardov;

| 17. | poziva Evropsko unijo, naj prispeva k reševanju bremena finančne in tehnične pomoči za reformo gospodarstev držav vzhodnega partnerstva, katere cilj je njihova uskladitev s standardi EU; v zvezi s tem predlaga ustrezno uporabo programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in pomoči TAIEX med različnimi subjekti v državah članicah EU in ustreznimi subjekti v državah vzhodnega partnerstva z namenom razširjanja znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko unijo, naj prispeva k reševanju bremena finančne in tehnične pomoči za reformo gospodarstev držav vzhodnega partnerstva, katere cilj je njihova uskladitev s standardi EU; v zvezi s tem predlaga ustrezno uporabo programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja in pomoči TAIEX med različnimi subjekti v državah članicah EU in ustreznimi subjekti v državah vzhodnega partnerstva z namenom razširjanja znanja in izkušenj;

| 18. | opozarja na možnost prelivanja dobre prakse, ki prihaja v države vzhodnega partnerstva prek programa vzhodnega partnerstva, zaradi izločevalnega učinka na njihove sosednje države članice, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

18.

opozarja na možnost prelivanja dobre prakse, ki prihaja v države vzhodnega partnerstva prek programa vzhodnega partnerstva, zaradi izločevalnega učinka na njihove sosednje države članice, ki niso članice EU;

| 19. | priporoča prizadevanje za nadaljnje izboljšanje ravni pravnih in tehničnih standardov v državah vzhodnega partnerstva, ki je potrebno za ustvarjanje možnosti za poglobitev gospodarskega sodelovanja med temi državami in državami članicami EU; |
| --- | --- |

19.

priporoča prizadevanje za nadaljnje izboljšanje ravni pravnih in tehničnih standardov v državah vzhodnega partnerstva, ki je potrebno za ustvarjanje možnosti za poglobitev gospodarskega sodelovanja med temi državami in državami članicami EU;

| 20. | poziva k ambicioznemu pristopu in širši viziji pri povezovanju gospodarstev Evropske unije in vzhodnega partnerstva prek razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij z vključevanjem številnih vidikov, povezanih s prosto trgovino, kot so fitosanitarni ukrepi in trženje blagovnih znamk, kot tudi vidikov približevanja pravne ureditve ter varstva okolja in trajnostnega razvoja; v zvezi s tem poudarja pomen vključevanja zavezujočih poglavij o trajnostnem razvoju v razvita in celovita prostotrgovinska območja, vključno z določbami o varstvu okolja in mednarodnih delovnopravnih pravicah, ter pomen priprave spremljajočih pridružitvenih sporazumov, povezanih s politično realnostjo v zadevnih državah; |
| --- | --- |

20.

poziva k ambicioznemu pristopu in širši viziji pri povezovanju gospodarstev Evropske unije in vzhodnega partnerstva prek razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij z vključevanjem številnih vidikov, povezanih s prosto trgovino, kot so fitosanitarni ukrepi in trženje blagovnih znamk, kot tudi vidikov približevanja pravne ureditve ter varstva okolja in trajnostnega razvoja; v zvezi s tem poudarja pomen vključevanja zavezujočih poglavij o trajnostnem razvoju v razvita in celovita prostotrgovinska območja, vključno z določbami o varstvu okolja in mednarodnih delovnopravnih pravicah, ter pomen priprave spremljajočih pridružitvenih sporazumov, povezanih s politično realnostjo v zadevnih državah;

| 21. | opozarja na uspešne primere gospodarskega povezovanja med državami srednje in vzhodne Evrope ter med državami zahodnega Balkana, ki bi jih Evropska unija lahko s pridom uporabila kot vzorec za države vzhodnega partnerstva; hkrati poudarja potrebo po razlikovanju med pristopi, potrebami, obeti in priložnostmi sredozemske in vzhodne razsežnosti; |
| --- | --- |

21.

opozarja na uspešne primere gospodarskega povezovanja med državami srednje in vzhodne Evrope ter med državami zahodnega Balkana, ki bi jih Evropska unija lahko s pridom uporabila kot vzorec za države vzhodnega partnerstva; hkrati poudarja potrebo po razlikovanju med pristopi, potrebami, obeti in priložnostmi sredozemske in vzhodne razsežnosti;

| 22. | meni, da je treba evropske ambicije posamezne države vzhodnega partnerstva vrednotiti na podlagi razlikovanja in načel „več za več“, morebitno prošnjo za pristop pa je treba obravnavati posamezno v skladu z določbo člena 49 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba evropske ambicije posamezne države vzhodnega partnerstva vrednotiti na podlagi razlikovanja in načel „več za več“, morebitno prošnjo za pristop pa je treba obravnavati posamezno v skladu z določbo člena 49 Pogodbe o Evropski uniji;

| 23. | priporoča, da se v razvita in celovita prostotrgovinska območja vključi dostop do trga za kmetijske proizvode iz držav vzhodnega partnerstva, saj ima kmetijstvo v večini teh držav pomembno vlogo v njihovi gospodarski strukturi in ker je možnost boljšega dostopa do trga EU za kmetijske proizvode še vedno ključni prednostni cilj držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da se v razvita in celovita prostotrgovinska območja vključi dostop do trga za kmetijske proizvode iz držav vzhodnega partnerstva, saj ima kmetijstvo v večini teh držav pomembno vlogo v njihovi gospodarski strukturi in ker je možnost boljšega dostopa do trga EU za kmetijske proizvode še vedno ključni prednostni cilj držav vzhodnega partnerstva;

| 24. | podpira zamisel o uvedbi evropskega sosedskega programa za razvoj kmetijstva in podeželja (ENPARD), ki bi ga lahko razvili na podlagi izkušenj iz programa SAPARD, ki se je izvajal za države srednje in jugovzhodne Evrope; |
| --- | --- |

24.

podpira zamisel o uvedbi evropskega sosedskega programa za razvoj kmetijstva in podeželja (ENPARD), ki bi ga lahko razvili na podlagi izkušenj iz programa SAPARD, ki se je izvajal za države srednje in jugovzhodne Evrope;

| 25. | pozdravlja stalno meddržavno komuniciranje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST (za izmenjavo o pomislekih v zvezi s trgovino in dogovarjanje o skupnih stališčih) in odborov EURONEST (o posameznih dogajanjih na področju trgovine med EU in državami vzhodnega partnerstva); pozdravlja izmenjavo izkušenj v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki ima pozitiven učinek na notranjo in zunanjo razsežnost sodelovanja med državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja stalno meddržavno komuniciranje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST (za izmenjavo o pomislekih v zvezi s trgovino in dogovarjanje o skupnih stališčih) in odborov EURONEST (o posameznih dogajanjih na področju trgovine med EU in državami vzhodnega partnerstva); pozdravlja izmenjavo izkušenj v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki ima pozitiven učinek na notranjo in zunanjo razsežnost sodelovanja med državami vzhodnega partnerstva;

| 26. | poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces usklajevanja nacionalne gospodarske zakonodaje s pravnim redom EU, in jih s sprejemanjem ustreznih priporočil podpira pri uvajanju reform, povezanih s razvitimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji; spodbuja ustanovitev večstranskih delovnih skupin, ki bi si med seboj pomagale pri približevanju pravne ureditve na različnih področjih pravnega reda EU, povezanega s trgovino; |
| --- | --- |

26.

poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces usklajevanja nacionalne gospodarske zakonodaje s pravnim redom EU, in jih s sprejemanjem ustreznih priporočil podpira pri uvajanju reform, povezanih s razvitimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji; spodbuja ustanovitev večstranskih delovnih skupin, ki bi si med seboj pomagale pri približevanju pravne ureditve na različnih področjih pravnega reda EU, povezanega s trgovino;

| 27. | meni, da je treba ključne instrumente trgovinske politike EU do držav vzhodnega partnerstva uporabiti ciljno usmerjeno in z namenom doseganja rezultatov; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba ključne instrumente trgovinske politike EU do držav vzhodnega partnerstva uporabiti ciljno usmerjeno in z namenom doseganja rezultatov;

| 28. | podpira vzpostavitev sistema za spremljanje učinka zunanje trgovinske politike EU na nacionalne trgovinske politike držav partneric v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij, ki bi moral omogočiti upoštevanje mnenja civilne družbe in podjetij; |
| --- | --- |

28.

podpira vzpostavitev sistema za spremljanje učinka zunanje trgovinske politike EU na nacionalne trgovinske politike držav partneric v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij, ki bi moral omogočiti upoštevanje mnenja civilne družbe in podjetij;

| 29. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

29.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva.

---

(1)  Sprejeta 3. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan).

(2)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/9

---

RESOLUCIJA (1)

o izzivih za prihodnost demokracije, vključno z vprašanjem svobodnih in neodvisnih medijev v državah vzhodnega partnerstva in državah EU

2012/C 153/03

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena v Strasbourgu 12. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in z vrhovnega srečanja, ki je potekalo 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in z vrhovnega srečanja, ki je potekalo 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU,

| — | ob upoštevanju Evropske listine o svobodi tiska z dne 25. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o svobodi tiska z dne 25. maja 2009,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike ter o Republiki Armeniji, Republiki Azerbajdžanu, Republiki Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike ter o Republiki Armeniji, Republiki Azerbajdžanu, Republiki Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu,

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, sprejetih leta 2010 in 2011, ki zadevajo ustavne zadeve, volilni zakonik, svobodo vesti in veroizpovedi, politične stranke, standarde človekovih pravic, nevladne organizacije, politična združenja državljanov, zakon o združevanju in manifestacijah ter neodvisnost sodstva v vzhodnih partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije Sveta Evrope, sprejetih leta 2010 in 2011, ki zadevajo ustavne zadeve, volilni zakonik, svobodo vesti in veroizpovedi, politične stranke, standarde človekovih pravic, nevladne organizacije, politična združenja državljanov, zakon o združevanju in manifestacijah ter neodvisnost sodstva v vzhodnih partnerskih državah,

| — | ob upoštevanju rednih poročil predstavnika OVSE o svobodi tiska stalnemu svetu OVSE, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednih poročil predstavnika OVSE o svobodi tiska stalnemu svetu OVSE,

| — | ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope o ukrepih za spodbujanje spoštovanja člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (sprejete 13. januarja 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope o ukrepih za spodbujanje spoštovanja člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (sprejete 13. januarja 2010),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| A. | ker je demokracija univerzalna vrednota in oblika vladavine, v kateri imajo državljani enake pravice do udeležbe v političnem življenju in enak dostop do zakonodajnih procesov; |
| --- | --- |

A.

ker je demokracija univerzalna vrednota in oblika vladavine, v kateri imajo državljani enake pravice do udeležbe v političnem življenju in enak dostop do zakonodajnih procesov;

| B. | ker je v skupni izjavi z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, zapisano, da je vzhodno partnerstvo skupnost, ki temelji na vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, ter da so vse države, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, zavezane tem vrednotam v okviru ustreznih mednarodnih instrumentov; |
| --- | --- |

B.

ker je v skupni izjavi z vrhovnega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, zapisano, da je vzhodno partnerstvo skupnost, ki temelji na vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, ter da so vse države, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, zavezane tem vrednotam v okviru ustreznih mednarodnih instrumentov;

| C. | ker je v skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji demokracija temeljna vrednota Unije, ki je skupna državam članicam EU; ker je tem državam članicam skupna oblika vladanja, ki temelji na predstavniški demokraciji; |
| --- | --- |

C.

ker je v skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji demokracija temeljna vrednota Unije, ki je skupna državam članicam EU; ker je tem državam članicam skupna oblika vladanja, ki temelji na predstavniški demokraciji;

| D. | ker člen 49 Pogodbe o Evropski uniji določa, da lahko vsaka evropska država, ki spoštuje demokratične vrednote EU in si prizadeva za njihovo spodbujanje, zaprosi za članstvo v Uniji; |
| --- | --- |

D.

ker člen 49 Pogodbe o Evropski uniji določa, da lahko vsaka evropska država, ki spoštuje demokratične vrednote EU in si prizadeva za njihovo spodbujanje, zaprosi za članstvo v Uniji;

| E. | ker se lahko demokratični sistemi razlikujejo po obliki glede na razlike v zgodovini, kulturi in okoliščinah, vendar so suverenost ljudstva, enakost in svoboda, delitev oblasti in neodvisnost sodstva, preglednost ter odgovornost v javnih zadevah splošno priznane kot osnovne značilnosti demokracije; ker sta spoštovanje človekovih pravic in pravna država ključna za vzpostavitev demokratičnih sistemov, v katerih lahko državljani zaščitijo svoje pravice in uveljavljajo temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

E.

ker se lahko demokratični sistemi razlikujejo po obliki glede na razlike v zgodovini, kulturi in okoliščinah, vendar so suverenost ljudstva, enakost in svoboda, delitev oblasti in neodvisnost sodstva, preglednost ter odgovornost v javnih zadevah splošno priznane kot osnovne značilnosti demokracije; ker sta spoštovanje človekovih pravic in pravna država ključna za vzpostavitev demokratičnih sistemov, v katerih lahko državljani zaščitijo svoje pravice in uveljavljajo temeljne svoboščine;

| F. | ker mora demokracija zagotavljati enakost pred zakonom in odpravo vseh oblik diskriminacije; ker morajo imeti moški in ženske možnost, da sodelujejo v političnem življenju pod enakimi pogoji, in ker morajo imeti vsi državljani, vključno s pripadniki manjšin ali ranljivih skupin, enake pravice; |
| --- | --- |

F.

ker mora demokracija zagotavljati enakost pred zakonom in odpravo vseh oblik diskriminacije; ker morajo imeti moški in ženske možnost, da sodelujejo v političnem življenju pod enakimi pogoji, in ker morajo imeti vsi državljani, vključno s pripadniki manjšin ali ranljivih skupin, enake pravice;

| G. | ker lahko pomanjkanje odgovornosti političnega razreda in njegova nezmožnost, da doseže kompromis, dolgotrajna nestabilnost ter omejena gospodarska rast in razvoj povzročijo splošno nezadovoljstvo med ljudmi, pri čemer se lahko okrepi protidemokratična populistična drža; |
| --- | --- |

G.

ker lahko pomanjkanje odgovornosti političnega razreda in njegova nezmožnost, da doseže kompromis, dolgotrajna nestabilnost ter omejena gospodarska rast in razvoj povzročijo splošno nezadovoljstvo med ljudmi, pri čemer se lahko okrepi protidemokratična populistična drža;

| H. | ker predstavniška demokracija temelji na načelu izvolitve posameznikov, ki predstavljajo voljo ljudstva, in zahteva organizacijo rednih, konkurenčnih, svobodnih in poštenih volitev; ker sta dejavno sodelovanje volivcev in visoka volilna udeležba pogoj za predstavniške volitve; |
| --- | --- |

H.

ker predstavniška demokracija temelji na načelu izvolitve posameznikov, ki predstavljajo voljo ljudstva, in zahteva organizacijo rednih, konkurenčnih, svobodnih in poštenih volitev; ker sta dejavno sodelovanje volivcev in visoka volilna udeležba pogoj za predstavniške volitve;

| I. | ker so neodvisne izvršilne, zakonodajne in sodne institucije z deljenimi pristojnostmi osnova za demokratične sisteme in upravljanje; ker so v skladu z demokratičnimi načeli vlade in parlamenti na mednarodni, nacionalni in podnacionalni ravni odgovorni za vodenje javnih politik in uprave ter za zagotavljanje preglednosti odločitev pred državljani; |
| --- | --- |

I.

ker so neodvisne izvršilne, zakonodajne in sodne institucije z deljenimi pristojnostmi osnova za demokratične sisteme in upravljanje; ker so v skladu z demokratičnimi načeli vlade in parlamenti na mednarodni, nacionalni in podnacionalni ravni odgovorni za vodenje javnih politik in uprave ter za zagotavljanje preglednosti odločitev pred državljani;

| J. | ker so močne parlamentarne institucije srčika vseh demokratičnih sistemov upravljanja; ker Evropski parlament ponuja dobrodošlo pomoč pri podpori zmogljivosti vzhodnoevropskih partnerskih parlamentov; |
| --- | --- |

J.

ker so močne parlamentarne institucije srčika vseh demokratičnih sistemov upravljanja; ker Evropski parlament ponuja dobrodošlo pomoč pri podpori zmogljivosti vzhodnoevropskih partnerskih parlamentov;

| K. | ker v demokraciji raznolikost političnih strank, ki lahko predstavljajo državljane, zagotavlja možnost izbire med različnimi politikami, političnimi zamislimi in programi ter kandidati za izvršilne in zakonodajne funkcije; ker politične stranke državljanom ponujajo in omogočajo, da odprto in pregledno razpravljajo o pričakovanjih in zahtevah družbe ter jih prenesejo v predloge politik in politične alternative; |
| --- | --- |

K.

ker v demokraciji raznolikost političnih strank, ki lahko predstavljajo državljane, zagotavlja možnost izbire med različnimi politikami, političnimi zamislimi in programi ter kandidati za izvršilne in zakonodajne funkcije; ker politične stranke državljanom ponujajo in omogočajo, da odprto in pregledno razpravljajo o pričakovanjih in zahtevah družbe ter jih prenesejo v predloge politik in politične alternative;

| L. | ker so svoboda mnenja in izražanja, svoboda združevanja, pravica do ustanavljanja neodvisnih političnih strank, nevladnih organizacij in povezav ključni elementi demokracije; ker je treba nujno zagotoviti, da lahko državljani uveljavljajo svoje pravice na teh področjih, ne da bi bili izpostavljeni grožnjam s tožbami ali zaporno kaznijo; |
| --- | --- |

L.

ker so svoboda mnenja in izražanja, svoboda združevanja, pravica do ustanavljanja neodvisnih političnih strank, nevladnih organizacij in povezav ključni elementi demokracije; ker je treba nujno zagotoviti, da lahko državljani uveljavljajo svoje pravice na teh področjih, ne da bi bili izpostavljeni grožnjam s tožbami ali zaporno kaznijo;

| M. | ker sta svoboda in pluralnost medijev in tiska bistvenega pomena za to, da lahko državljani oblikujejo svoje mnenje in sodbe na podlagi informacij iz različnih virov; ker je pogoj za demokratično politično življenje prost dostop državljanov do informacij brez cenzure prek komunikacijskih kanalov, od objav v tisku pa vse do elektronskih virov, vključno z internetom in družabnimi mediji, poleg tega pa je treba zagotoviti tudi varne in zanesljive pogoje za raziskovalno novinarstvo; |
| --- | --- |

M.

ker sta svoboda in pluralnost medijev in tiska bistvenega pomena za to, da lahko državljani oblikujejo svoje mnenje in sodbe na podlagi informacij iz različnih virov; ker je pogoj za demokratično politično življenje prost dostop državljanov do informacij brez cenzure prek komunikacijskih kanalov, od objav v tisku pa vse do elektronskih virov, vključno z internetom in družabnimi mediji, poleg tega pa je treba zagotoviti tudi varne in zanesljive pogoje za raziskovalno novinarstvo;

| N. | ker je določanje in prilagajanje zakonodajnih okvirov na področju medijev na način, ki preprečuje oblikovanje monopolov in spodbuja pluralnost medijev, večni izziv za vse države; ker je treba v takih okvirih sprejeti ustrezne predpise v zvezi z internetom, elektronskimi komunikacijskimi tehnologijami in socialnimi omrežji, ki ponujajo nove možnosti za širjenje političnega znanja in večjo udeležbo državljanov v političnem življenju ter za krepitev zanimanja ljudi za državljansko udejstvovanje; |
| --- | --- |

N.

ker je določanje in prilagajanje zakonodajnih okvirov na področju medijev na način, ki preprečuje oblikovanje monopolov in spodbuja pluralnost medijev, večni izziv za vse države; ker je treba v takih okvirih sprejeti ustrezne predpise v zvezi z internetom, elektronskimi komunikacijskimi tehnologijami in socialnimi omrežji, ki ponujajo nove možnosti za širjenje političnega znanja in večjo udeležbo državljanov v političnem življenju ter za krepitev zanimanja ljudi za državljansko udejstvovanje;

| O. | ker imajo organizacije civilne družbe, ki se med seboj razlikujejo in niso povezane z državnimi strukturami, pomembno vlogo pri delovanju demokracije; ker so nujne za razvoj demokratične kulture v družbi, ki ga uresničujejo z obveščanjem državljanov, spodbujanjem sodelovanja državljanov v političnih razpravah in z zagotavljanjem, da so vlade odgovorne za javne politike; |
| --- | --- |

O.

ker imajo organizacije civilne družbe, ki se med seboj razlikujejo in niso povezane z državnimi strukturami, pomembno vlogo pri delovanju demokracije; ker so nujne za razvoj demokratične kulture v družbi, ki ga uresničujejo z obveščanjem državljanov, spodbujanjem sodelovanja državljanov v političnih razpravah in z zagotavljanjem, da so vlade odgovorne za javne politike;

| P. | ker je razvoj demokracije povezan s številnimi izzivi v smislu udeležbe državljanov v političnem življenju in razpravah, pripravljenosti organov, ki oblikujejo politike, vključno s parlamenti, za odprt dialog s civilno družbo ter svobode medijev in njihove neodvisnosti od političnih in gospodarskih sil; |
| --- | --- |

P.

ker je razvoj demokracije povezan s številnimi izzivi v smislu udeležbe državljanov v političnem življenju in razpravah, pripravljenosti organov, ki oblikujejo politike, vključno s parlamenti, za odprt dialog s civilno družbo ter svobode medijev in njihove neodvisnosti od političnih in gospodarskih sil;

| Q. | ker korupcija spodkopava zaupanje v demokratične institucije ter odgovornost, legitimnost in verodostojnost političnega vodstva; ker je odprava korupcije izziv in nujni pogoj za demokratizacijo vseh družb ter zahteva izvrševanje ustreznih zakonov, etičnih in deontoloških pravil ter pravil ravnanja v političnem življenju; |
| --- | --- |

Q.

ker korupcija spodkopava zaupanje v demokratične institucije ter odgovornost, legitimnost in verodostojnost političnega vodstva; ker je odprava korupcije izziv in nujni pogoj za demokratizacijo vseh družb ter zahteva izvrševanje ustreznih zakonov, etičnih in deontoloških pravil ter pravil ravnanja v političnem življenju;

| R. | ker bi demokratične reforme v vzhodnoevropskih partnerskih državah bistveno prispevale k sodelovanju in dialogu z državami članicami EU v okviru vzhodnega partnerstva; ker bi morale v tem kontekstu take demokratične reforme zadevati predvsem pravno državo, neodvisnost sodstva, spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter svobodne in poštene volitve; ker so te demokratične reforme v veliki meri odvisne od politične volje in različnih političnih namer vladajoče elite v vsaki partnerski državi; |
| --- | --- |

R.

ker bi demokratične reforme v vzhodnoevropskih partnerskih državah bistveno prispevale k sodelovanju in dialogu z državami članicami EU v okviru vzhodnega partnerstva; ker bi morale v tem kontekstu take demokratične reforme zadevati predvsem pravno državo, neodvisnost sodstva, spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter svobodne in poštene volitve; ker so te demokratične reforme v veliki meri odvisne od politične volje in različnih političnih namer vladajoče elite v vsaki partnerski državi;

| S. | ker se pregledne in odgovorne javne uprave soočajo z novimi organizacijskimi izzivi pri omogočanju državljanom, da lahko sodelujejo pri odločitvah in v procesih odločanja o politikah ter v razpravah o tem; ker morajo imeti državljani priložnost, da izrazijo svoje zahteve in predstavijo svoje predloge, ki jih mora javna uprava upoštevati; |
| --- | --- |

S.

ker se pregledne in odgovorne javne uprave soočajo z novimi organizacijskimi izzivi pri omogočanju državljanom, da lahko sodelujejo pri odločitvah in v procesih odločanja o politikah ter v razpravah o tem; ker morajo imeti državljani priložnost, da izrazijo svoje zahteve in predstavijo svoje predloge, ki jih mora javna uprava upoštevati;

| T. | ker se vse več odločitev o politikah sprejema na mednarodni ravni, saj svetovni ekonomski, družbeni in okoljski izzivi zahtevajo svetovne politične odzive; ker imajo mednarodne organizacije bistveno vlogo pri spodbujanju sodelovanja vseh partnerjev na svetovni ravni, da bi oblikovali skupne standarde demokratičnega upravljanja; |
| --- | --- |

T.

ker se vse več odločitev o politikah sprejema na mednarodni ravni, saj svetovni ekonomski, družbeni in okoljski izzivi zahtevajo svetovne politične odzive; ker imajo mednarodne organizacije bistveno vlogo pri spodbujanju sodelovanja vseh partnerjev na svetovni ravni, da bi oblikovali skupne standarde demokratičnega upravljanja;

| U. | ker sta izobraževanje ljudi in zlasti mladih o demokratičnih vrednotah ter oblikovanje civilne družbe ključna za prihodnost demokracije, da bi preprečili nizko volilno udeležbo, ki spodkopava legitimnost predstavniških institucij in teles; |
| --- | --- |

U.

ker sta izobraževanje ljudi in zlasti mladih o demokratičnih vrednotah ter oblikovanje civilne družbe ključna za prihodnost demokracije, da bi preprečili nizko volilno udeležbo, ki spodkopava legitimnost predstavniških institucij in teles;

Prednostno osredotočanje na temelje demokracije

| 1. | meni, da je napredek glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države zelo pomemben za države članice EU in za vzhodnoevropske partnerske države ter za razvoj sodelovanja in gospodarskega in političnega povezovanja med njimi; |
| --- | --- |

1.

meni, da je napredek glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države zelo pomemben za države članice EU in za vzhodnoevropske partnerske države ter za razvoj sodelovanja in gospodarskega in političnega povezovanja med njimi;

| 2. | meni, da sta delitev oblasti in ustrezno ravnovesje med državnimi institucijami nujna za stabilnost, neodvisnost in učinkovitost demokratičnih institucij, kar je edino jamstvo za krepitev zaupanja državljanov v te institucije; |
| --- | --- |

2.

meni, da sta delitev oblasti in ustrezno ravnovesje med državnimi institucijami nujna za stabilnost, neodvisnost in učinkovitost demokratičnih institucij, kar je edino jamstvo za krepitev zaupanja državljanov v te institucije;

| 3. | poudarja, da se je treba v procesih demokratizacije prednostno osredotočiti na spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, krepitev pravne države, neodvisnost sodstva, pregledno javno naročanje, ločitev politike in gospodarstva, zanesljive sodne postopke ter na poštenost in preglednost volitev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se je treba v procesih demokratizacije prednostno osredotočiti na spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, krepitev pravne države, neodvisnost sodstva, pregledno javno naročanje, ločitev politike in gospodarstva, zanesljive sodne postopke ter na poštenost in preglednost volitev;

| 4. | poudarja, da morajo imeti državljani možnost, da svobodno kandidirajo na volitvah; poudarja pomen spodbujanja pravice državljanov, da oblikujejo politične stranke, svobodno navajajo svoje članstvo in sodelujejo v volilnih kampanjah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da morajo imeti državljani možnost, da svobodno kandidirajo na volitvah; poudarja pomen spodbujanja pravice državljanov, da oblikujejo politične stranke, svobodno navajajo svoje članstvo in sodelujejo v volilnih kampanjah;

| 5. | poziva ustrezne vlade, naj zagotovijo, da bodo volitve, predvsem prihajajoče parlamentarne in predsedniške volitve v vzhodnoevropskih partnerskih državah, poštene, pregledne in popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi za demokratične volitve in s priporočili Beneške komisije Sveta Evrope in OVSE/ODIHR; poudarja, da je treba za vse tekmece zagotoviti pošten volilni proces pred volitvami, vključno s poštenim dostopom do medijev; zahteva kritičen pregled in ustrezne spremembe nacionalnih volilnih okvirov in zakonov, kjer je to potrebno; v zvezi s tem pozdravlja nedavne spremembe volilnega zakonika Armenije; meni, da imajo mednarodni opazovalci volitev pomembno vlogo pri krepitvi javnega zaupanja v vseh volilnih procesih, in poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi mednarodno opazovanje prihajajočih volitev v vzhodnoevropskih partnerskih državah in objektivno oceni celotni volilni proces, pri čemer naj ocene temeljijo na enakih standardih in se enako objavijo za vse vzhodnoevropske partnerske države; |
| --- | --- |

5.

poziva ustrezne vlade, naj zagotovijo, da bodo volitve, predvsem prihajajoče parlamentarne in predsedniške volitve v vzhodnoevropskih partnerskih državah, poštene, pregledne in popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi za demokratične volitve in s priporočili Beneške komisije Sveta Evrope in OVSE/ODIHR; poudarja, da je treba za vse tekmece zagotoviti pošten volilni proces pred volitvami, vključno s poštenim dostopom do medijev; zahteva kritičen pregled in ustrezne spremembe nacionalnih volilnih okvirov in zakonov, kjer je to potrebno; v zvezi s tem pozdravlja nedavne spremembe volilnega zakonika Armenije; meni, da imajo mednarodni opazovalci volitev pomembno vlogo pri krepitvi javnega zaupanja v vseh volilnih procesih, in poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi mednarodno opazovanje prihajajočih volitev v vzhodnoevropskih partnerskih državah in objektivno oceni celotni volilni proces, pri čemer naj ocene temeljijo na enakih standardih in se enako objavijo za vse vzhodnoevropske partnerske države;

| 6. | poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo, da bodo prihajajoče parlamentarne in predsedniške volitve svobodne, poštene, demokratične in izvedene v skladu s standardi OVSE; |
| --- | --- |

6.

poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo, da bodo prihajajoče parlamentarne in predsedniške volitve svobodne, poštene, demokratične in izvedene v skladu s standardi OVSE;

| 7. | poudarja, da je sprejetje in izvajanje zakonodaje proti diskriminaciji ključno za demokratični napredek v odprtih, večetničnih in večkulturnih družbah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je sprejetje in izvajanje zakonodaje proti diskriminaciji ključno za demokratični napredek v odprtih, večetničnih in večkulturnih družbah;

| 8. | zahteva izvajanje, izboljšanje ali sprejetje kodeksov ravnanja v političnem življenju, ki vključujejo etična načela in standarde, ki naj se uporabljajo v nacionalnih vladnih organih in parlamentih; poudarja, da je treba podpreti prizadevanja slednjih, da bi odigrali svojo vlogo pri opredeljevanju nacionalnih politik, zagotavljanju odgovornosti vlad, spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov; zahteva jasno ločitev ekonomske in politične sfere v procesu odločanja, da ne bi prišlo do navzkrižij interesov, tudi v zvezi s financiranjem političnih strank; poudarja pomen jasnega zakonodajnega okvira in določb o financiranju političnih strank in kampanj, da se zagotovi preglednost predpisov, nadzor nad financiranjem političnih strank in enake možnosti za vse politične stranke; |
| --- | --- |

8.

zahteva izvajanje, izboljšanje ali sprejetje kodeksov ravnanja v političnem življenju, ki vključujejo etična načela in standarde, ki naj se uporabljajo v nacionalnih vladnih organih in parlamentih; poudarja, da je treba podpreti prizadevanja slednjih, da bi odigrali svojo vlogo pri opredeljevanju nacionalnih politik, zagotavljanju odgovornosti vlad, spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov; zahteva jasno ločitev ekonomske in politične sfere v procesu odločanja, da ne bi prišlo do navzkrižij interesov, tudi v zvezi s financiranjem političnih strank; poudarja pomen jasnega zakonodajnega okvira in določb o financiranju političnih strank in kampanj, da se zagotovi preglednost predpisov, nadzor nad financiranjem političnih strank in enake možnosti za vse politične stranke;

| 9. | poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj se odločno politično zavežejo boju proti korupciji v vseh oblikah ter okrepljeno in učinkovito izvajajo protikorupcijsko zakonodajo, saj korupcija ovira dolgoročno gospodarsko rast in ogroža zaupanje državljanov v politični razvoj, poleg tega pa tudi negativno vpliva na družbeno tkivo in možnosti razvoja družbe; |
| --- | --- |

9.

poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj se odločno politično zavežejo boju proti korupciji v vseh oblikah ter okrepljeno in učinkovito izvajajo protikorupcijsko zakonodajo, saj korupcija ovira dolgoročno gospodarsko rast in ogroža zaupanje državljanov v politični razvoj, poleg tega pa tudi negativno vpliva na družbeno tkivo in možnosti razvoja družbe;

| 10. | poziva h krepitvi skupnega programa EU in Sveta Evrope za spodbujanje reforme sodstva v vzhodnoevropskih partnerskih državah; priporoča razširitev tega programa na skupne dejavnosti na področju usposabljanja in izmenjave izkušenj med sodniki iz držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

10.

poziva h krepitvi skupnega programa EU in Sveta Evrope za spodbujanje reforme sodstva v vzhodnoevropskih partnerskih državah; priporoča razširitev tega programa na skupne dejavnosti na področju usposabljanja in izmenjave izkušenj med sodniki iz držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav;

Krepitev političnega dialoga in sodelovanja za gradnjo demokracije v okviru vzhodnega partnerstva

| 11. | poziva h krepitvi političnega dialoga med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami o vprašanjih glede gradnje demokracije in izvajanja demokratičnih reform; se zavezuje, da bo imela parlamentarna skupščina EURONEST večjo vlogo v tem dialogu s političnimi institucijami in drugimi zainteresiranimi stranmi, zlasti v okviru izmenjav in razprav med člani skupščine EURONEST in predstavniki vladnih teles, parlamentarnih in neparlamentarnih političnih strank, civilne družbe, medijev in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

11.

poziva h krepitvi političnega dialoga med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami o vprašanjih glede gradnje demokracije in izvajanja demokratičnih reform; se zavezuje, da bo imela parlamentarna skupščina EURONEST večjo vlogo v tem dialogu s političnimi institucijami in drugimi zainteresiranimi stranmi, zlasti v okviru izmenjav in razprav med člani skupščine EURONEST in predstavniki vladnih teles, parlamentarnih in neparlamentarnih političnih strank, civilne družbe, medijev in nevladnih organizacij;

| 12. | spodbuja države članice EU, ki imajo izkušnje s prehodom od avtoritarnih režimov v demokracijo, naj svetujejo vzhodnoevropskim partnerskim državam na podlagi lastnih spoznanj o uspehih in težavah, s katerimi so se soočale v zadnjih dvajsetih letih; priporoča, naj partnerske države pri prehodu k okrepljeni demokraciji in političnemu povezovanju z EU sprejmejo zakonodajne in konkretne ukrepe, da svojim državljanom omogočijo dostop do nacionalnih arhivov v zvezi z nadzornimi dejavnostmi nekdanjih avtoritarnih režimov; |
| --- | --- |

12.

spodbuja države članice EU, ki imajo izkušnje s prehodom od avtoritarnih režimov v demokracijo, naj svetujejo vzhodnoevropskim partnerskim državam na podlagi lastnih spoznanj o uspehih in težavah, s katerimi so se soočale v zadnjih dvajsetih letih; priporoča, naj partnerske države pri prehodu k okrepljeni demokraciji in političnemu povezovanju z EU sprejmejo zakonodajne in konkretne ukrepe, da svojim državljanom omogočijo dostop do nacionalnih arhivov v zvezi z nadzornimi dejavnostmi nekdanjih avtoritarnih režimov;

| 13. | priporoča krepitev solidarnosti in podpore EU v odnosu do vzhodnoevropskih partnerskih držav pri izvajanju demokratičnih reform, zlasti v zvezi z reformo sodstva in sistemov sodišč, ter pri zagotavljanju neodvisnosti, nepristranskosti, odgovornosti in profesionalnosti sodstva in sodišč; |
| --- | --- |

13.

priporoča krepitev solidarnosti in podpore EU v odnosu do vzhodnoevropskih partnerskih držav pri izvajanju demokratičnih reform, zlasti v zvezi z reformo sodstva in sistemov sodišč, ter pri zagotavljanju neodvisnosti, nepristranskosti, odgovornosti in profesionalnosti sodstva in sodišč;

| 14. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov vzhodnoevropskih partnerskih držav v okviru programa za celovito vzpostavljanje institucij, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov vzhodnoevropskih partnerskih držav v okviru programa za celovito vzpostavljanje institucij, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja;

| 15. | priporoča, da se zagotovi odločna podpora obstoječemu dialogu o človekovih pravicah, ki ga je EU vzpostavila z Belorusijo, in drugim oblikam sodelovanja na področju človekovih pravic z drugimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; poziva EU in partnerje, naj zagotovijo dodatne finančne in človeške vire za ta namen; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se zagotovi odločna podpora obstoječemu dialogu o človekovih pravicah, ki ga je EU vzpostavila z Belorusijo, in drugim oblikam sodelovanja na področju človekovih pravic z drugimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; poziva EU in partnerje, naj zagotovijo dodatne finančne in človeške vire za ta namen;

| 16. | poziva k ustanovitvi evropskega sklada za demokracijo, katerega namen bo podpreti politične akterje, kot so politične stranke, neregistrirane nevladne organizacije in sindikati, ki si prizadevajo za demokratične spremembe; priporoča, naj se evropski sklad za demokracijo uporablja kot neodvisno, prožno in strokovno orodje v vzhodnoevropskih partnerskih državah; |
| --- | --- |

16.

poziva k ustanovitvi evropskega sklada za demokracijo, katerega namen bo podpreti politične akterje, kot so politične stranke, neregistrirane nevladne organizacije in sindikati, ki si prizadevajo za demokratične spremembe; priporoča, naj se evropski sklad za demokracijo uporablja kot neodvisno, prožno in strokovno orodje v vzhodnoevropskih partnerskih državah;

| 17. | poudarja, da bi moral prihodnji evropski sklad za demokracijo dopolnjevati obstoječe instrumente za podporo demokraciji, pri čemer zlasti ne sme priti do nadomeščanja ali podvajanja dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi moral prihodnji evropski sklad za demokracijo dopolnjevati obstoječe instrumente za podporo demokraciji, pri čemer zlasti ne sme priti do nadomeščanja ali podvajanja dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 18. | spodbuja politične stranke v državah članicah EU, naj razvijajo programe za sodelovanje s sorodnimi strukturami v vzhodnoevropskih partnerskih državah, in spodbuja tesno medinstitucionalno povezovanje drugih demokratičnih akterjev v EU, kot so sindikati, nevladne organizacije, organizacije delodajalcev, kmetov in žensk, institucije za verski in kulturni dialog, organizacije potrošnikov, mladih, novinarjev in učiteljev, organi lokalnih vlad in univerze, s podobnimi organizacijami v vzhodnoevropskih partnerskih državah; |
| --- | --- |

18.

spodbuja politične stranke v državah članicah EU, naj razvijajo programe za sodelovanje s sorodnimi strukturami v vzhodnoevropskih partnerskih državah, in spodbuja tesno medinstitucionalno povezovanje drugih demokratičnih akterjev v EU, kot so sindikati, nevladne organizacije, organizacije delodajalcev, kmetov in žensk, institucije za verski in kulturni dialog, organizacije potrošnikov, mladih, novinarjev in učiteljev, organi lokalnih vlad in univerze, s podobnimi organizacijami v vzhodnoevropskih partnerskih državah;

| 19. | priporoča krepitev boja proti korupciji z večjim financiranjem načrtov in ukrepov za boj proti korupciji ter s krepitvijo sodelovanja med državami članicami EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami v okviru skupine držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO); spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo celovite večletne strategije in akcijske načrte za boj proti korupciji, ki bodo vključevali konkretne ukrepe in roke, ter naj namenijo zadostna proračunska sredstva za izvajanje teh strategij in načrtov; |
| --- | --- |

19.

priporoča krepitev boja proti korupciji z večjim financiranjem načrtov in ukrepov za boj proti korupciji ter s krepitvijo sodelovanja med državami članicami EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami v okviru skupine držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO); spodbuja vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo celovite večletne strategije in akcijske načrte za boj proti korupciji, ki bodo vključevali konkretne ukrepe in roke, ter naj namenijo zadostna proračunska sredstva za izvajanje teh strategij in načrtov;

| 20. | priporoča krepitev dialoga med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami o najboljših praksah, kar zadeva ukrepe za zaščito ranljivih ljudi in manjšin pred diskriminacijo; opozarja EU in vzhodnoevropske partnerske države, da morajo pri vzpostavljanju nacionalnega mehanizma v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov zagotoviti zadostne finančne in človeške vire za institucijo, ki bo skrbela za izvajanje mandata; |
| --- | --- |

20.

priporoča krepitev dialoga med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami o najboljših praksah, kar zadeva ukrepe za zaščito ranljivih ljudi in manjšin pred diskriminacijo; opozarja EU in vzhodnoevropske partnerske države, da morajo pri vzpostavljanju nacionalnega mehanizma v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov zagotoviti zadostne finančne in človeške vire za institucijo, ki bo skrbela za izvajanje mandata;

Podpora svobodi izražanja in razvoju svobodnih in neodvisnih medijev

| 21. | poudarja, da so neodvisni in svobodni mediji ključni za demokracijo in njeno delovanje v vseh državah članicah EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah, saj zagotavljajo vključevanje civilne družbe v javne zadeve in krepijo vlogo državljanov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so neodvisni in svobodni mediji ključni za demokracijo in njeno delovanje v vseh državah članicah EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah, saj zagotavljajo vključevanje civilne družbe v javne zadeve in krepijo vlogo državljanov;

| 22. | poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo temeljno pravico državljanov do obveščenosti v skladu s členom 11 Evropske listine o temeljnih pravicah, tako da spremljajo in v celoti spoštujejo načelo neodvisnosti in pluralnosti medijev, da bi preprečile monopolizacijo in neupravičeno vmešavanje v delovanje medijev; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo temeljno pravico državljanov do obveščenosti v skladu s členom 11 Evropske listine o temeljnih pravicah, tako da spremljajo in v celoti spoštujejo načelo neodvisnosti in pluralnosti medijev, da bi preprečile monopolizacijo in neupravičeno vmešavanje v delovanje medijev;

| 23. | obžaluje, da je veliko novinarjev podvrženih ustrahovanju in nadlegovanju ali so žrtve agresije in napadov zaradi pogumnega neodvisnega dela, in poziva ustrezne oblasti, naj temeljito raziščejo te primere in privedejo odgovorne pred roko pravice; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da je veliko novinarjev podvrženih ustrahovanju in nadlegovanju ali so žrtve agresije in napadov zaradi pogumnega neodvisnega dela, in poziva ustrezne oblasti, naj temeljito raziščejo te primere in privedejo odgovorne pred roko pravice;

| 24. | priporoča ustanovitev ali izboljšanje zakonodajnega okvira za javne in zasebne televizijske in radijske prenose v skladu z mednarodnimi standardi OVSE; meni, da bi morali z novimi ali spremenjenimi predpisi preprečiti koncentracijo lastništva medijev, zagotoviti poštene izbore v okviru sistemov dodeljevanja licenc za televizijske in radijske prenose ter zaščititi vsebino prenosov televizijskih in radijskih medijev pred političnimi in tržnimi pritiski, zlasti v volilnih procesih, da bi zaščitili vse tekmece pred nepoštenimi pogoji, izključevanjem določenih političnih opcij in omejitvami; |
| --- | --- |

24.

priporoča ustanovitev ali izboljšanje zakonodajnega okvira za javne in zasebne televizijske in radijske prenose v skladu z mednarodnimi standardi OVSE; meni, da bi morali z novimi ali spremenjenimi predpisi preprečiti koncentracijo lastništva medijev, zagotoviti poštene izbore v okviru sistemov dodeljevanja licenc za televizijske in radijske prenose ter zaščititi vsebino prenosov televizijskih in radijskih medijev pred političnimi in tržnimi pritiski, zlasti v volilnih procesih, da bi zaščitili vse tekmece pred nepoštenimi pogoji, izključevanjem določenih političnih opcij in omejitvami;

| 25. | priporoča širjenje prosto dostopnega interneta, ki služi svobodi izražanja in pluralnosti medijev ter se lahko uporablja kot orodje za podporo političnim razpravam in demokratičnim pobudam ter za razširjanje politične kulture in znanja; |
| --- | --- |

25.

priporoča širjenje prosto dostopnega interneta, ki služi svobodi izražanja in pluralnosti medijev ter se lahko uporablja kot orodje za podporo političnim razpravam in demokratičnim pobudam ter za razširjanje politične kulture in znanja;

| 26. | poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj organizirajo programe izmenjav in usposabljanja, da se zagotovi profesionalnost novinarjev, opredelijo dobre novinarske prakse, širijo etične in poklicne novinarske standarde ter razvijajo raziskovalno novinarstvo; poudarja, da bi lahko mediji, če bi bolje poznali in promovirali vzhodno partnerstvo, bistveno prispevali k boljšemu razumevanju in sprejemanju programov demokratičnih reform, ki jih podpira in spodbuja EU, med prebivalci vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

26.

poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj organizirajo programe izmenjav in usposabljanja, da se zagotovi profesionalnost novinarjev, opredelijo dobre novinarske prakse, širijo etične in poklicne novinarske standarde ter razvijajo raziskovalno novinarstvo; poudarja, da bi lahko mediji, če bi bolje poznali in promovirali vzhodno partnerstvo, bistveno prispevali k boljšemu razumevanju in sprejemanju programov demokratičnih reform, ki jih podpira in spodbuja EU, med prebivalci vzhodnoevropskih partnerskih držav;

Krepitev zaupanja državljanov v demokratične institucije in zanimanja za politiko

| 27. | poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo preglednost odločanja o politikah z obveščanjem in vključevanjem interesnih skupin v javne razprave in posvete; priporoča, da se državljane spodbuja, naj se zanimajo za politične razprave, in sicer z zagotavljanjem še bolj odprtega delovanja parlamentov in demokratičnih združenj, ki se posvetujejo in komunicirajo z državljani, zlasti z vključevanjem žensk in predstavnikov mladih v razprave; |
| --- | --- |

27.

poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj zagotovijo preglednost odločanja o politikah z obveščanjem in vključevanjem interesnih skupin v javne razprave in posvete; priporoča, da se državljane spodbuja, naj se zanimajo za politične razprave, in sicer z zagotavljanjem še bolj odprtega delovanja parlamentov in demokratičnih združenj, ki se posvetujejo in komunicirajo z državljani, zlasti z vključevanjem žensk in predstavnikov mladih v razprave;

| 28. | prav tako poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj spodbujajo demokratično vlogo političnih strank in gibanj, ki nosijo vlogo posrednikov med državnimi institucijami in državljani, vplivajo na javno mnenje, združujejo interese ter ponujajo različne politične možnosti in omogočajo tekmovanje med njimi; |
| --- | --- |

28.

prav tako poziva EU, države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj spodbujajo demokratično vlogo političnih strank in gibanj, ki nosijo vlogo posrednikov med državnimi institucijami in državljani, vplivajo na javno mnenje, združujejo interese ter ponujajo različne politične možnosti in omogočajo tekmovanje med njimi;

| 29. | priporoča nadaljnje spodbujanje političnih strank k zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v notranjih postopkih in pri imenovanju kandidatov za volitve; |
| --- | --- |

29.

priporoča nadaljnje spodbujanje političnih strank k zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v notranjih postopkih in pri imenovanju kandidatov za volitve;

| 30. | poudarja, da so trajnostne demokratične reforme možne le, če jih bodo ljudje bolj razumeli in sprejemali za svoje; zato poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj se posvetujejo s civilno družbo, preden uvedejo reformne programe, da bi zagotovile čim večjo javno podporo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so trajnostne demokratične reforme možne le, če jih bodo ljudje bolj razumeli in sprejemali za svoje; zato poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj se posvetujejo s civilno družbo, preden uvedejo reformne programe, da bi zagotovile čim večjo javno podporo;

Krepitev civilne družbe

| 31. | poudarja pomen močne, aktivne in resnično neodvisne civilne družbe, ki je ključna za razvoj demokracije; v zvezi s tem poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj okrepijo tehnično in finančno pomoč za organizacije ali institucije civilne družbe ter zagotovijo, da bo njihova pomoč pregledna in učinkovita; poleg tega zahteva zadostna jamstva in zaščito za zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen močne, aktivne in resnično neodvisne civilne družbe, ki je ključna za razvoj demokracije; v zvezi s tem poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj okrepijo tehnično in finančno pomoč za organizacije ali institucije civilne družbe ter zagotovijo, da bo njihova pomoč pregledna in učinkovita; poleg tega zahteva zadostna jamstva in zaščito za zagovornike človekovih pravic;

| 32. | poudarja, da je forum civilne družbe v okviru vzhodnega partnerstva zelo pomembno orodje za krepitev vloge civilne družbe v podporo demokraciji; zahteva večje vključevanje foruma civilne družbe v izvajanje vzhodnega partnerstva; priporoča, da delegati foruma civilne družbe v večji meri sodelujejo na srečanjih med predstavniki EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; ustrezno upošteva dejavnosti in priporočila foruma v zvezi s stiki med posamezniki; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je forum civilne družbe v okviru vzhodnega partnerstva zelo pomembno orodje za krepitev vloge civilne družbe v podporo demokraciji; zahteva večje vključevanje foruma civilne družbe v izvajanje vzhodnega partnerstva; priporoča, da delegati foruma civilne družbe v večji meri sodelujejo na srečanjih med predstavniki EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav; ustrezno upošteva dejavnosti in priporočila foruma v zvezi s stiki med posamezniki;

| 33. | poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost nevladnih organizacij, ki prispevajo k živahnosti javnih razprav in širjenju informacij v družbi; v zvezi s tem vztraja, da morajo državne institucije, zlasti nacionalni parlamenti in vlade, spodbujati stike s civilno družbo z organiziranjem parlamentarnih obravnav in javnih posvetov; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost nevladnih organizacij, ki prispevajo k živahnosti javnih razprav in širjenju informacij v družbi; v zvezi s tem vztraja, da morajo državne institucije, zlasti nacionalni parlamenti in vlade, spodbujati stike s civilno družbo z organiziranjem parlamentarnih obravnav in javnih posvetov;

| 34. | ugotavlja, da predstavlja krepitev mladinske razsežnosti vzhodnega partnerstva pomembno naložbo v prihodnost odnosov med EU in državami v okviru evropske sosedske politike, ki ponuja izjemne priložnosti za prihodnja leta ter za demokratizacijo teh partnerskih držav in usklajevanje njihove zakonodaje z evropskimi standardi; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da predstavlja krepitev mladinske razsežnosti vzhodnega partnerstva pomembno naložbo v prihodnost odnosov med EU in državami v okviru evropske sosedske politike, ki ponuja izjemne priložnosti za prihodnja leta ter za demokratizacijo teh partnerskih držav in usklajevanje njihove zakonodaje z evropskimi standardi;

| 35. | poudarja pomembno vlogo vseh pobud za izboljšanje izobraževanja ter znanja in spretnosti mladih na področju demokratičnih procesov in razvoja participativne civilne družbe; zato pozdravlja prizadevanja držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav za organizacijo mladinskih parlamentov; spodbuja EU, naj uvede programe za podporo tem prizadevanjem, kot je ustanovitev medparlamentarnih mladinskih skupin prijateljstva med Evropskim mladinskim parlamentom in nacionalnimi mladinskimi parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomembno vlogo vseh pobud za izboljšanje izobraževanja ter znanja in spretnosti mladih na področju demokratičnih procesov in razvoja participativne civilne družbe; zato pozdravlja prizadevanja držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav za organizacijo mladinskih parlamentov; spodbuja EU, naj uvede programe za podporo tem prizadevanjem, kot je ustanovitev medparlamentarnih mladinskih skupin prijateljstva med Evropskim mladinskim parlamentom in nacionalnimi mladinskimi parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav;

| 36. | poziva EU, naj ponudi več programov izmenjav za mlade, saj je to najučinkovitejši način za spodbujanje izmenjave izkušenj na področju participativne demokracije in razvoja civilne družbe; |
| --- | --- |

36.

poziva EU, naj ponudi več programov izmenjav za mlade, saj je to najučinkovitejši način za spodbujanje izmenjave izkušenj na področju participativne demokracije in razvoja civilne družbe;

| 37. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

37.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Sprejeta 3. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan).

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/16

---

RESOLUCIJA (1)

o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe

2012/C 153/04

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 8 in člena 49 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 in člena 49 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 z naslovom „Vzhodno partnerstvo“ (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. decembra 2008 z naslovom „Vzhodno partnerstvo“ (COM(2008)0823),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2009/2216(INI)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (2009/2216(INI)),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 5. decembra 2007 z naslovom „Močna evropska sosedska politika“, z dne 4. decembra 2006 o krepitvi evropske sosedske politike, z dne 12. maja 2004 z naslovom „Evropska sosedska politika – strateški dokument“ in z dne 1. marca 2003 z naslovom „Širša Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose EU z njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 5. decembra 2007 z naslovom „Močna evropska sosedska politika“, z dne 4. decembra 2006 o krepitvi evropske sosedske politike, z dne 12. maja 2004 z naslovom „Evropska sosedska politika – strateški dokument“ in z dne 1. marca 2003 z naslovom „Širša Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose EU z njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami“,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 o vključevanju civilne družbe v vzhodno partnerstvo (raziskovalno mnenje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 o vključevanju civilne družbe v vzhodno partnerstvo (raziskovalno mnenje),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. avgusta 2011 o prispevku civilne družbe k vzhodnemu partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. avgusta 2011 o prispevku civilne družbe k vzhodnemu partnerstvu,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike in o Armeniji, Azerbajdžanu, Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o vzhodni dimenziji evropske sosedske politike in o Armeniji, Azerbajdžanu, Belorusiji, Gruziji, Republiki Moldaviji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju zaključka pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Ukrajino ter tekočih dvostranskih pogajanj z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Republiko Moldavijo, kot tudi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki sta ga EU in Belorusija podpisali leta 1995, a ga nista ratificirali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključka pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Ukrajino ter tekočih dvostranskih pogajanj z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Republiko Moldavijo, kot tudi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki sta ga EU in Belorusija podpisali leta 1995, a ga nista ratificirali,

| — | ob upoštevanju Evropske listine lokalne samouprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine lokalne samouprave,

| — | ob upoštevanju mnenja odbora za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo, sprejetega 14. septembra 2011, o poročilu o priporočilih za vrh vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja odbora za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo, sprejetega 14. septembra 2011, o poročilu o priporočilih za vrh vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| A. | ker vzhodno partnerstvo, posebna razsežnost evropske sosedske politike, temelji na skupnih vrednotah, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic, in priznava pomen socialnega in civilnega dialoga ter bistveno vlogo organizacij civilne družbe pri razvoju in utrjevanju demokratičnih družb; ker je možnost, da moški in ženske enakopravno sodelujejo v političnem življenju in odločanju, pogoj za resnično demokracijo; ker je dejavna zavezanost skupnim vrednotam in načelom bistvena za napredovanje procesa; |
| --- | --- |

A.

ker vzhodno partnerstvo, posebna razsežnost evropske sosedske politike, temelji na skupnih vrednotah, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic, in priznava pomen socialnega in civilnega dialoga ter bistveno vlogo organizacij civilne družbe pri razvoju in utrjevanju demokratičnih družb; ker je možnost, da moški in ženske enakopravno sodelujejo v političnem življenju in odločanju, pogoj za resnično demokracijo; ker je dejavna zavezanost skupnim vrednotam in načelom bistvena za napredovanje procesa;

| B. | ker so organizacije civilne družbe in nedržavni akterji bistven del dobro delujoče demokracije in imajo pomembno vlogo pri vzpostavljanju demokratične kulture, ki je globoko zakoreninjena v družbi; |
| --- | --- |

B.

ker so organizacije civilne družbe in nedržavni akterji bistven del dobro delujoče demokracije in imajo pomembno vlogo pri vzpostavljanju demokratične kulture, ki je globoko zakoreninjena v družbi;

| C. | ker je cilj vzhodnega partnerstva, da vzhodnoevropske partnerice podpira pri njihovih prizadevanjih za izvajanje trajnostnih procesov reform ter s tem pospeši njihovo politično povezovanje in gospodarsko vključevanje v EU; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj vzhodnega partnerstva, da vzhodnoevropske partnerice podpira pri njihovih prizadevanjih za izvajanje trajnostnih procesov reform ter s tem pospeši njihovo politično povezovanje in gospodarsko vključevanje v EU;

| D. | ker so se voditelji držav ali vlad in predstavniki Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine ter EU na drugem vrhu o vzhodnem partnerstvu, ki je potekal 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, ponovno zavezali k ciljem in nadaljnjemu izvajanju vzhodnoevropskega partnerstva; |
| --- | --- |

D.

ker so se voditelji držav ali vlad in predstavniki Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine ter EU na drugem vrhu o vzhodnem partnerstvu, ki je potekal 29. in 30. septembra 2011 v Varšavi, ponovno zavezali k ciljem in nadaljnjemu izvajanju vzhodnoevropskega partnerstva;

| E. | ker so forum civilne družbe vzhodnega partnerstva in njegove nacionalne platforme dragoceni instrumenti za dosego ciljev, ki jih je opredelilo vzhodno partnerstvo glede vključevanja civilnih družb; |
| --- | --- |

E.

ker so forum civilne družbe vzhodnega partnerstva in njegove nacionalne platforme dragoceni instrumenti za dosego ciljev, ki jih je opredelilo vzhodno partnerstvo glede vključevanja civilnih družb;

| 1. | poudarja, da ima resnično neodvisna civilna družba bistveno in nepogrešljivo vlogo pri krepitvi demokracije in pravne države ter pri zagotavljanju odgovornega ravnanja vlad; poudarja, da organizacije in akterji civilne družbe to vlogo lahko izpolnjujejo le, če se zagotovijo temeljne svoboščine, vključno s svobodo združevanja, zbiranja, izražanja, tiska in medijev ter dostopa do interneta; meni, da je treba storiti vse za olajšanje dela organizacij civilne družbe znotraj jasnega pravnega okvira, ki preprečuje nepotrebna upravna bremena in samovoljne birokratske zahteve; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima resnično neodvisna civilna družba bistveno in nepogrešljivo vlogo pri krepitvi demokracije in pravne države ter pri zagotavljanju odgovornega ravnanja vlad; poudarja, da organizacije in akterji civilne družbe to vlogo lahko izpolnjujejo le, če se zagotovijo temeljne svoboščine, vključno s svobodo združevanja, zbiranja, izražanja, tiska in medijev ter dostopa do interneta; meni, da je treba storiti vse za olajšanje dela organizacij civilne družbe znotraj jasnega pravnega okvira, ki preprečuje nepotrebna upravna bremena in samovoljne birokratske zahteve;

| 2. | poudarja pomen vzpostavljanja in krepitve partnerstev med EU, njenimi vzhodnimi partnericami in njihovimi civilnimi družbami, pri čemer izpostavlja, da morajo biti ta partnerstva vključujoča; poziva vzhodne partnerice, naj civilno družbo vključijo v regionalni dialog in sodelovanje, da se zagotovi svež pogled na različne tematike, kot so spodbujanje demokracije, gospodarske reforme, trgovina, sektorsko sodelovanje, enakost spolov, ekonomski in socialni položaj mladih, pobude glede trajnostnega razvoja in boj proti korupciji; ugotavlja, da se dosedanji rezultati glede vzpostavljanja dialoga med nacionalnimi vladami in civilno družbo razlikujejo; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen vzpostavljanja in krepitve partnerstev med EU, njenimi vzhodnimi partnericami in njihovimi civilnimi družbami, pri čemer izpostavlja, da morajo biti ta partnerstva vključujoča; poziva vzhodne partnerice, naj civilno družbo vključijo v regionalni dialog in sodelovanje, da se zagotovi svež pogled na različne tematike, kot so spodbujanje demokracije, gospodarske reforme, trgovina, sektorsko sodelovanje, enakost spolov, ekonomski in socialni položaj mladih, pobude glede trajnostnega razvoja in boj proti korupciji; ugotavlja, da se dosedanji rezultati glede vzpostavljanja dialoga med nacionalnimi vladami in civilno družbo razlikujejo;

| 3. | poudarja, da mora vsaka strategija za spodbujanje demokracije, da bi bila popolnoma zakonita in zakoreninjena v nacionalni volji, temeljiti na dialogu s čim bolj različnimi vrstami lokalnih akterjev; zato poziva h krepitvi demokratičnih standardov, da se zagotovi sodelovanje civilne družbe v političnem dialogu in postopkih odločanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora vsaka strategija za spodbujanje demokracije, da bi bila popolnoma zakonita in zakoreninjena v nacionalni volji, temeljiti na dialogu s čim bolj različnimi vrstami lokalnih akterjev; zato poziva h krepitvi demokratičnih standardov, da se zagotovi sodelovanje civilne družbe v političnem dialogu in postopkih odločanja;

| 4. | poudarja vlogo, ki jo imajo legitimne demokratične politične stranke, resnična družbena gibanja in svobodni tisk pri varovanju javnega interesa z nadziranjem preglednosti in odgovornega ravnanja vlad, s čimer državam omogočajo, da varujejo človekove pravice ter spodbujajo družbeni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

4.

poudarja vlogo, ki jo imajo legitimne demokratične politične stranke, resnična družbena gibanja in svobodni tisk pri varovanju javnega interesa z nadziranjem preglednosti in odgovornega ravnanja vlad, s čimer državam omogočajo, da varujejo človekove pravice ter spodbujajo družbeni in gospodarski razvoj;

| 5. | poziva EU in države vzhodnega partnerstva k izmenjavi najboljših praks glede varstva pravic beguncev in notranje razseljenih oseb, reševanja njihovih socialnih težav in njihovega sodelovanja pri izgradnji civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

poziva EU in države vzhodnega partnerstva k izmenjavi najboljših praks glede varstva pravic beguncev in notranje razseljenih oseb, reševanja njihovih socialnih težav in njihovega sodelovanja pri izgradnji civilne družbe;

| 6. | pozdravlja delo foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva in njegovih nacionalnih platform; podpira njegov prispevek k razvoju dialoga civilne družbe na različnih ravneh, tako regionalnih kot lokalnih, ter v različnih sektorjih; vztraja, da mora forum civilne družbe vzhodnega partnerstva sodelovati na sestankih medvladnih platform vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja delo foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva in njegovih nacionalnih platform; podpira njegov prispevek k razvoju dialoga civilne družbe na različnih ravneh, tako regionalnih kot lokalnih, ter v različnih sektorjih; vztraja, da mora forum civilne družbe vzhodnega partnerstva sodelovati na sestankih medvladnih platform vzhodnega partnerstva;

| 7. | pozdravlja pregled evropske sosedske politike, ki poudarja pomen vzpostavljanja partnerstev z družbami ter predvideva mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) in ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pregled evropske sosedske politike, ki poudarja pomen vzpostavljanja partnerstev z družbami ter predvideva mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) in ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo;

| 8. | poziva vzhodne partnerice, naj zagotavljajo neodvisnost vseh medijev, zlasti javnih, in spodbuja civilne družbe, naj spremljajo preglednost lastništva medijskih agencij; poleg tega poudarja potrebo po neodvisnosti novinarjev ter poziva k ustavitvi vseh vrst političnega vmešavanja, pritiska, ustrahovanja, nadlegovanja in politično motiviranih sodnih procesov proti njim; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost javne radiotelevizije ter dostop nacionalnih in tujih medijev do oddajanja programskih vsebin; |
| --- | --- |

8.

poziva vzhodne partnerice, naj zagotavljajo neodvisnost vseh medijev, zlasti javnih, in spodbuja civilne družbe, naj spremljajo preglednost lastništva medijskih agencij; poleg tega poudarja potrebo po neodvisnosti novinarjev ter poziva k ustavitvi vseh vrst političnega vmešavanja, pritiska, ustrahovanja, nadlegovanja in politično motiviranih sodnih procesov proti njim; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost javne radiotelevizije ter dostop nacionalnih in tujih medijev do oddajanja programskih vsebin;

| 9. | poziva k dejavnemu vključevanju organizacij civilne družbe v dialoge o človekovih pravicah in njihovemu sodelovanju v le-teh, vključno v tistih o pravicah manjšin; poziva organizacije civilne družbe k večjemu sodelovanju v misijah za opazovanje volitev, kar bo pripomoglo k temu, da se bodo volitve izvajale v skladu z mednarodno priznanimi standardi ter na svoboden, demokratičen in pregleden način; |
| --- | --- |

9.

poziva k dejavnemu vključevanju organizacij civilne družbe v dialoge o človekovih pravicah in njihovemu sodelovanju v le-teh, vključno v tistih o pravicah manjšin; poziva organizacije civilne družbe k večjemu sodelovanju v misijah za opazovanje volitev, kar bo pripomoglo k temu, da se bodo volitve izvajale v skladu z mednarodno priznanimi standardi ter na svoboden, demokratičen in pregleden način;

| 10. | odločno poziva organe držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad ženskami z izvajanjem zakonodajnih, institucionalnih in javnih izobraževalnih strategij; poudarja, da je osveščenost javnosti glede tega, da je nasilje nad ženskami kaznivo dejanje in kršitev človekovih pravic, treba povečati; poudarja pomen doseganja popolne enakosti spolov s sprejetjem politik o enakosti spolov in akcijskih načrtov za odpravo velikanskih razlik v plačah med spoloma, kar je še vedno ključ do ekonomske neodvisnosti žensk; odločno podpira vse pobude, spodbude in ukrepe za okrepitev zmogljivosti, ki jih vsebujejo zunanje politike EU za spodbujanje udeležbe žensk pri postopku odločanja na vseh ravneh v javni in zasebni sferi ter sodelovanja civilne družbe pri vprašanjih glede enakosti spolov; opozarja na mednarodne zaveze glede enakosti spolov; |
| --- | --- |

10.

odločno poziva organe držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU, naj se borijo proti vsem oblikam nasilja nad ženskami z izvajanjem zakonodajnih, institucionalnih in javnih izobraževalnih strategij; poudarja, da je osveščenost javnosti glede tega, da je nasilje nad ženskami kaznivo dejanje in kršitev človekovih pravic, treba povečati; poudarja pomen doseganja popolne enakosti spolov s sprejetjem politik o enakosti spolov in akcijskih načrtov za odpravo velikanskih razlik v plačah med spoloma, kar je še vedno ključ do ekonomske neodvisnosti žensk; odločno podpira vse pobude, spodbude in ukrepe za okrepitev zmogljivosti, ki jih vsebujejo zunanje politike EU za spodbujanje udeležbe žensk pri postopku odločanja na vseh ravneh v javni in zasebni sferi ter sodelovanja civilne družbe pri vprašanjih glede enakosti spolov; opozarja na mednarodne zaveze glede enakosti spolov;

| 11. | odločno poudarja bistveno vlogo mladih v družbah ter poziva k izvajanju politik, ki so usmerjene k povečanju zaposlovanja in družbene vključenosti mladih; poudarja pomen programov mobilnosti kot mehanizmov za medkulturni dialog in znanje; |
| --- | --- |

11.

odločno poudarja bistveno vlogo mladih v družbah ter poziva k izvajanju politik, ki so usmerjene k povečanju zaposlovanja in družbene vključenosti mladih; poudarja pomen programov mobilnosti kot mehanizmov za medkulturni dialog in znanje;

| 12. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj prispevajo k spodbujanju skupnih evropskih družbenih vrednot; poudarja pomen zagotavljanja informacij in povečevanja ozaveščenosti o socialnem dialogu med vlado, delavci in delodajalci, zlasti v zvezi s spodbujanjem dejavnosti in ciljev vzhodnega partnerstva in z izgradnjo evropskega omrežja sodelovanja; poziva, da morajo imeti sindikati in delodajalci, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pravico do sodelovanja v socialnem dialogu; |
| --- | --- |

12.

poziva države vzhodnega partnerstva, naj prispevajo k spodbujanju skupnih evropskih družbenih vrednot; poudarja pomen zagotavljanja informacij in povečevanja ozaveščenosti o socialnem dialogu med vlado, delavci in delodajalci, zlasti v zvezi s spodbujanjem dejavnosti in ciljev vzhodnega partnerstva in z izgradnjo evropskega omrežja sodelovanja; poziva, da morajo imeti sindikati in delodajalci, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pravico do sodelovanja v socialnem dialogu;

| 13. | priznava, da so imeli nevladne organizacije in drugi nedržavni akterji ključno vlogo pri spodbujanju demokracije, socialne pravičnosti in človekovih pravic; odločno poziva k temu, da bi vse nevladne organizacije, v kolikor ne spodbujajo rasne, etnične, verske ali kakršne koli druge diskriminacije ali sovraštva, morale imeti enak dostop do registracije in pravico do svobodnega delovanja brez vladnega vmešavanja in kakršnega koli političnega pritiska, da se ohrani njihova celovitost; |
| --- | --- |

13.

priznava, da so imeli nevladne organizacije in drugi nedržavni akterji ključno vlogo pri spodbujanju demokracije, socialne pravičnosti in človekovih pravic; odločno poziva k temu, da bi vse nevladne organizacije, v kolikor ne spodbujajo rasne, etnične, verske ali kakršne koli druge diskriminacije ali sovraštva, morale imeti enak dostop do registracije in pravico do svobodnega delovanja brez vladnega vmešavanja in kakršnega koli političnega pritiska, da se ohrani njihova celovitost;

| 14. | meni, da so krepitev pravosodnih sistemov in njihove neodvisnosti, boj proti korupciji, varovanje in uresničevanje temeljnih svoboščin in mednarodnih zavez glede človekovih pravic ter zagotavljanje pravnih in gospodarskih pogojev za neodvisno delovanje organizacij civilne družbe elementi, ki bi močno pripomogli k hitrejšemu razvoju in krepitvi civilne družbe v partnerskih državah; poziva k večji delitvi pristojnosti med sodno in izvršno oblastjo; |
| --- | --- |

14.

meni, da so krepitev pravosodnih sistemov in njihove neodvisnosti, boj proti korupciji, varovanje in uresničevanje temeljnih svoboščin in mednarodnih zavez glede človekovih pravic ter zagotavljanje pravnih in gospodarskih pogojev za neodvisno delovanje organizacij civilne družbe elementi, ki bi močno pripomogli k hitrejšemu razvoju in krepitvi civilne družbe v partnerskih državah; poziva k večji delitvi pristojnosti med sodno in izvršno oblastjo;

| 15. | poziva, da bi vsak državljan moral imeti pravico do sodelovanja v javnem življenju in kandidiranja za javno funkcijo; poudarja, da je treba zagotoviti, da vsak državljan v celoti uživa svojo pravico do vlaganja peticij, hkrati pa v državah vzhodnega partnerstva okrepiti vlogo varuha človekovih pravic, med drugim tudi z obširno kampanjo obveščanja o delovanju teh institucij in s krepitvijo neodvisnosti njihovega urada od izvršnih oblasti; |
| --- | --- |

15.

poziva, da bi vsak državljan moral imeti pravico do sodelovanja v javnem življenju in kandidiranja za javno funkcijo; poudarja, da je treba zagotoviti, da vsak državljan v celoti uživa svojo pravico do vlaganja peticij, hkrati pa v državah vzhodnega partnerstva okrepiti vlogo varuha človekovih pravic, med drugim tudi z obširno kampanjo obveščanja o delovanju teh institucij in s krepitvijo neodvisnosti njihovega urada od izvršnih oblasti;

| 16. | poudarja, da je izboljšanje porazdelitve pristojnosti in odgovornosti med lokalnimi in centralnimi oblastmi bistveno za reformo javne uprave, vključno s tem, da se dovoli sodelovanje neodvisnih kandidatov na lokalnih volitvah; poziva k večji decentralizaciji in večji neodvisnosti lokalnih vlad, vključno s fiskalno neodvisnostjo, in k popolnemu izvajanju Evropske listine lokalne samouprave; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je izboljšanje porazdelitve pristojnosti in odgovornosti med lokalnimi in centralnimi oblastmi bistveno za reformo javne uprave, vključno s tem, da se dovoli sodelovanje neodvisnih kandidatov na lokalnih volitvah; poziva k večji decentralizaciji in večji neodvisnosti lokalnih vlad, vključno s fiskalno neodvisnostjo, in k popolnemu izvajanju Evropske listine lokalne samouprave;

| 17. | poziva institucije EU in države članice, naj si izmenjavajo svoje izkušnje in zagotovijo priporočila v zvezi s posvetovanji s civilno družbo in njihovim financiranjem ter za pridobivanje novih načinov in sredstev komuniciranja z ljudmi (s pomočjo sodobnih komunikacijskih tehnologij); poziva k spodbujanju politik e-vlade in e-občine; |
| --- | --- |

17.

poziva institucije EU in države članice, naj si izmenjavajo svoje izkušnje in zagotovijo priporočila v zvezi s posvetovanji s civilno družbo in njihovim financiranjem ter za pridobivanje novih načinov in sredstev komuniciranja z ljudmi (s pomočjo sodobnih komunikacijskih tehnologij); poziva k spodbujanju politik e-vlade in e-občine;

| 18. | meni, da nacionalne manjšine predstavljajo dodano vrednost za družbo kot celoto, in poziva k podpori njihovih pravic in organizacij; |
| --- | --- |

18.

meni, da nacionalne manjšine predstavljajo dodano vrednost za družbo kot celoto, in poziva k podpori njihovih pravic in organizacij;

| 19. | odločno poziva vlade vzhodnega partnerstva, naj s podpiranjem razvoja neodvisnih in preglednih mehanizmov, med drugim tudi s sektorskimi pristopi, spodbujajo finančno trajnost institucij civilne družbe, ki je prednostnega pomena za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva vlade vzhodnega partnerstva, naj s podpiranjem razvoja neodvisnih in preglednih mehanizmov, med drugim tudi s sektorskimi pristopi, spodbujajo finančno trajnost institucij civilne družbe, ki je prednostnega pomena za trajnostni razvoj;

| 20. | predlaga nacionalnim parlamentom držav vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo svojo zakonodajo o institucijah civilne družbe in jo uskladijo s standardi EU; |
| --- | --- |

20.

predlaga nacionalnim parlamentom držav vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo svojo zakonodajo o institucijah civilne družbe in jo uskladijo s standardi EU;

| 21. | spodbuja razvoj razsežnosti civilne družbe v obstoječih in načrtovanih regionalnih in nadnacionalnih omrežjih ter programih čezmejnega sodelovanja, in kot sredstva za pospeševanje krepitve zmogljivosti; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izkoristita instrumente, ki jih imata na razpolago za spodbujanje tega sodelovanja; izpostavlja vlogo medkulturnega dialoga pri reševanju sporov in krepitvi zaupanja; upošteva posebne geografske, zgodovinske in politične značilnosti; |
| --- | --- |

21.

spodbuja razvoj razsežnosti civilne družbe v obstoječih in načrtovanih regionalnih in nadnacionalnih omrežjih ter programih čezmejnega sodelovanja, in kot sredstva za pospeševanje krepitve zmogljivosti; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izkoristita instrumente, ki jih imata na razpolago za spodbujanje tega sodelovanja; izpostavlja vlogo medkulturnega dialoga pri reševanju sporov in krepitvi zaupanja; upošteva posebne geografske, zgodovinske in politične značilnosti;

| 22. | poudarja, da bi upoštevanje načel sodelovanja EU lahko imelo pozitiven učinek na mir in stabilnost na mednarodni in regionalni ravni; poudarja, da sta mir in stabilnost bistvena za ustvarjanje ugodnega okolja za demokratične reforme in razvoj civilne družbe; poudarja in pozdravlja vlogo in pobude nevladnih organizacij na področju spodbujanja miru, razumevanja in krepitve zaupanja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi upoštevanje načel sodelovanja EU lahko imelo pozitiven učinek na mir in stabilnost na mednarodni in regionalni ravni; poudarja, da sta mir in stabilnost bistvena za ustvarjanje ugodnega okolja za demokratične reforme in razvoj civilne družbe; poudarja in pozdravlja vlogo in pobude nevladnih organizacij na področju spodbujanja miru, razumevanja in krepitve zaupanja;

| 23. | izraža prepričanje, da je krepitev vloge posameznikov in civilne družbe z izobraževanjem, usposabljanjem in povečevanjem osveščenosti, ob istočasnem olajšanju učinkovitega zagovarjanja vseh človekovih pravic, vključno s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi, bistveno dopolnilo razvoja in izvajanja politik in programov za demokratizacijo; poudarja, da je tesno partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem, pa tudi povečanje vpliva nadzornih institucij, tudi nacionalnih parlamentov, bistvenega pomena pri spodbujanju demokracije; ugotavlja, da lahko sodelovanje na področju kulture, izobraževanja, usposabljanja in raziskav spodbuja stike med ljudmi, za kar je treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva; poudarja pomen krepitve medkulturnega dialoga prek razpoložljivih programov EU (2); opozarja, da lahko prednostna obravnava politik in projektov, ki se osredotočajo na naložbe v mladino, izobraževanje, usposabljanje in strokovna znanja, vodi k povečanju potenciala za ustvarjanje delovnih mest in bolj trajnostnemu gospodarstvu; v tem smislu poudarja, da mobilnost spodbuja kulturne in socialne izmenjave ter podpira povezovanje med državami EU in državami vzhodnega partnerstva; zato odločno poziva države EU in države vzhodnega partnerstva, naj zaključijo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

23.

izraža prepričanje, da je krepitev vloge posameznikov in civilne družbe z izobraževanjem, usposabljanjem in povečevanjem osveščenosti, ob istočasnem olajšanju učinkovitega zagovarjanja vseh človekovih pravic, vključno s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi, bistveno dopolnilo razvoja in izvajanja politik in programov za demokratizacijo; poudarja, da je tesno partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem, pa tudi povečanje vpliva nadzornih institucij, tudi nacionalnih parlamentov, bistvenega pomena pri spodbujanju demokracije; ugotavlja, da lahko sodelovanje na področju kulture, izobraževanja, usposabljanja in raziskav spodbuja stike med ljudmi, za kar je treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva; poudarja pomen krepitve medkulturnega dialoga prek razpoložljivih programov EU (2); opozarja, da lahko prednostna obravnava politik in projektov, ki se osredotočajo na naložbe v mladino, izobraževanje, usposabljanje in strokovna znanja, vodi k povečanju potenciala za ustvarjanje delovnih mest in bolj trajnostnemu gospodarstvu; v tem smislu poudarja, da mobilnost spodbuja kulturne in socialne izmenjave ter podpira povezovanje med državami EU in državami vzhodnega partnerstva; zato odločno poziva države EU in države vzhodnega partnerstva, naj zaključijo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov;

| 24. | poudarja, da so za dialog z državljani in partnerstva z družbo na vseh ravneh potrebna ustrezna finančna sredstva; poziva k dolgoročno uravnoteženemu in primernemu pristopu k južnim in vzhodnim sosedam EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so za dialog z državljani in partnerstva z družbo na vseh ravneh potrebna ustrezna finančna sredstva; poziva k dolgoročno uravnoteženemu in primernemu pristopu k južnim in vzhodnim sosedam EU;

| 25. | poudarja, da imajo civilna družba in parlamenti držav pomembno vlogo pri demokratičnem nadzoru proračuna, in izraža prepričanje, da mora kakršno koli neposredno proračunsko podporo, ki jo zagotavlja Evropska unija, dopolnjevati tehnična in politična okrepitev nadzorne sposobnosti nacionalnih parlamentov; vztraja, da mora Evropska unija parlamente tretjih držav dejavno obveščati o obsegu sodelovanja z njo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da imajo civilna družba in parlamenti držav pomembno vlogo pri demokratičnem nadzoru proračuna, in izraža prepričanje, da mora kakršno koli neposredno proračunsko podporo, ki jo zagotavlja Evropska unija, dopolnjevati tehnična in politična okrepitev nadzorne sposobnosti nacionalnih parlamentov; vztraja, da mora Evropska unija parlamente tretjih držav dejavno obveščati o obsegu sodelovanja z njo;

| 26. | meni, da je v postopku pogajanj in naknadnega izvajanja pridružitvenih sporazumov med EU in njenimi vzhodnimi partnericami še posebej treba okrepiti vlogo civilne družbe, med drugim s posvetovanjem in okrepljenim dialogom z nacionalnimi parlamenti; ugotavlja, da hitrost reform, povezanih s položajem civilne družbe v vzhodnih državah partnericah, lahko neposredno vpliva na poglobljenost sodelovanja z EU; |
| --- | --- |

26.

meni, da je v postopku pogajanj in naknadnega izvajanja pridružitvenih sporazumov med EU in njenimi vzhodnimi partnericami še posebej treba okrepiti vlogo civilne družbe, med drugim s posvetovanjem in okrepljenim dialogom z nacionalnimi parlamenti; ugotavlja, da hitrost reform, povezanih s položajem civilne družbe v vzhodnih državah partnericah, lahko neposredno vpliva na poglobljenost sodelovanja z EU;

| 27. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

27.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva.

---

(1)  Sprejeta 3. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan).

(2)  Tempus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci itd.

---

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/21

---

RESOLUCIJA (1)

o položaju Julije Timošenko

2012/C 153/05

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju srečanja, ki je potekalo od 2. do 4. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja, ki je potekalo od 2. do 4. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan),

| — | ob upoštevanju člena 9(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9(3) Poslovnika,

| A. | ker je Ukrajina v okviru vzpostavljanja demokracije sprejela pomembne ukrepe na področju gospodarskega in političnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker je Ukrajina v okviru vzpostavljanja demokracije sprejela pomembne ukrepe na področju gospodarskega in političnega razvoja;

| B. | ker je bila nekdanja predsednica vlade Julija Timošenko 11. oktobra 2011 obsojena na sedemletno zaporno kazen zaradi domnevne zlorabe položaja pri podpisu pogodb o dobavi plina z Rusijo v letu 2009 in ker ji je bil izdan nalog za plačilo domnevne odškodnine ukrajinski družbi Naftogaz v višini 1,5 milijarde UAH, zaradi česar so se pojavili pomisleki glede političnih svoboščin, pravne države in stanja demokracije v Ukrajini; |
| --- | --- |

B.

ker je bila nekdanja predsednica vlade Julija Timošenko 11. oktobra 2011 obsojena na sedemletno zaporno kazen zaradi domnevne zlorabe položaja pri podpisu pogodb o dobavi plina z Rusijo v letu 2009 in ker ji je bil izdan nalog za plačilo domnevne odškodnine ukrajinski družbi Naftogaz v višini 1,5 milijarde UAH, zaradi česar so se pojavili pomisleki glede političnih svoboščin, pravne države in stanja demokracije v Ukrajini;

| C. | ker je ukrajinsko državno vodstvo, vključno s predsednikom Janukovičem, že večkrat izrazilo zavezanost evropskim vrednotam in procesu vključevanja ter željo, da bi Ukrajina sčasoma postala država članica EU; ker je treba poudariti osebno odgovornost Janukoviča za izpolnitev številnih obljub mednarodnim in evropskim partnerjem; |
| --- | --- |

C.

ker je ukrajinsko državno vodstvo, vključno s predsednikom Janukovičem, že večkrat izrazilo zavezanost evropskim vrednotam in procesu vključevanja ter željo, da bi Ukrajina sčasoma postala država članica EU; ker je treba poudariti osebno odgovornost Janukoviča za izpolnitev številnih obljub mednarodnim in evropskim partnerjem;

| D. | ker je peti senat Evropskega sodišča za človekove pravice 15. marca 2012 sprejel sklep, da bo v skladu s 391. členom svojega poslovnika obvestil ukrajinsko vlado, da mora nekdanji predsednici vlade Juliji Timošenko zagotoviti dostop do primernega zdravljenja v ustrezni ustanovi; |
| --- | --- |

D.

ker je peti senat Evropskega sodišča za človekove pravice 15. marca 2012 sprejel sklep, da bo v skladu s 391. členom svojega poslovnika obvestil ukrajinsko vlado, da mora nekdanji predsednici vlade Juliji Timošenko zagotoviti dostop do primernega zdravljenja v ustrezni ustanovi;

| E. | ker bo ukrajinsko najvišje posebno sodišče za civilne in kazenske zadeve 15. maja 2012 obravnavalo kasacijsko pritožbo, ki jo je vložila obramba Julije Timošenko; |
| --- | --- |

E.

ker bo ukrajinsko najvišje posebno sodišče za civilne in kazenske zadeve 15. maja 2012 obravnavalo kasacijsko pritožbo, ki jo je vložila obramba Julije Timošenko;

| 1. | obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko; poudarja, da sta okrepitev pravne države in neodvisno sodstvo, v kombinaciji z začetkom verodostojnega boja proti korupciji, bistvenega pomena ne samo za vse tesnejše odnose med EU in Ukrajino, temveč tudi za utrjevanje demokracije v tej državi; |
| --- | --- |

1.

obžaluje obsodbo nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko; poudarja, da sta okrepitev pravne države in neodvisno sodstvo, v kombinaciji z začetkom verodostojnega boja proti korupciji, bistvenega pomena ne samo za vse tesnejše odnose med EU in Ukrajino, temveč tudi za utrjevanje demokracije v tej državi;

| 2. | poziva ukrajinske organe, naj Juliji Timošenko in drugim članom njene vlade, ki so obtoženi gospodarskih kaznivih dejanj, zagotovijo pošten, pregleden in nepristranski pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

2.

poziva ukrajinske organe, naj Juliji Timošenko in drugim članom njene vlade, ki so obtoženi gospodarskih kaznivih dejanj, zagotovijo pošten, pregleden in nepristranski pritožbeni postopek;

| 3. | poziva ukrajinski parlament, naj nemudoma pregleda in spremeni kazenski zakonik, ki je bil uporabljen v zadevi proti Juliji Timošenko, zlasti njegov 365. člen, ki izvira še iz časov sovjetskega kazenskega zakonika in omogoča kazenski pregon zaradi političnih odločitev, zaradi česar ni v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

3.

poziva ukrajinski parlament, naj nemudoma pregleda in spremeni kazenski zakonik, ki je bil uporabljen v zadevi proti Juliji Timošenko, zlasti njegov 365. člen, ki izvira še iz časov sovjetskega kazenskega zakonika in omogoča kazenski pregon zaradi političnih odločitev, zaradi česar ni v skladu z mednarodnimi standardi;

| 4. | zahteva, da ukrajinske oblasti Juliji Timošenko, Juriju Lučenku in Valeriju Ivašenku v skladu z mednarodnimi standardi zagotovijo temeljno pravico do zdravja in dobrega počutja ter zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

4.

zahteva, da ukrajinske oblasti Juliji Timošenko, Juriju Lučenku in Valeriju Ivašenku v skladu z mednarodnimi standardi zagotovijo temeljno pravico do zdravja in dobrega počutja ter zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo;

| 5. | je seznanjen z nedavnim obiskom mednarodnih zdravstvenih strokovnjakov in poziva ukrajinske oblasti, naj upoštevajo njihova priporočila in po potrebi omogočijo zdravstveno obravnavo zunaj zaporniškega sistema; poziva ukrajinsko vlado, naj v prihodnje omogoči redno opravljanje podobnih neodvisnih zdravstvenih pregledov; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z nedavnim obiskom mednarodnih zdravstvenih strokovnjakov in poziva ukrajinske oblasti, naj upoštevajo njihova priporočila in po potrebi omogočijo zdravstveno obravnavo zunaj zaporniškega sistema; poziva ukrajinsko vlado, naj v prihodnje omogoči redno opravljanje podobnih neodvisnih zdravstvenih pregledov;

| 6. | poziva ukrajinske oblasti, naj omogočijo redne toksikološke preskuse v neodvisnih laboratorijih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

6.

poziva ukrajinske oblasti, naj omogočijo redne toksikološke preskuse v neodvisnih laboratorijih v Evropski uniji;

| 7. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu EU, Evropski službi za zunanje delovanje, Evropski komisiji in Evropskemu parlamentu, predsedniku Ukrajine ter vladam in skupščinam vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

7.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu EU, Evropski službi za zunanje delovanje, Evropski komisiji in Evropskemu parlamentu, predsedniku Ukrajine ter vladam in skupščinam vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Sprejeta 3. aprila 2012 v Bakuju (Azerbajdžan).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Parlamentarna skupščine Euronest

| 30.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/23

---

POSLOVNIK

sprejet 3. maja 2011 v Bruslju in spremenjen 3. aprila 2012 v Bakuju

2012/C 153/06

Člen 1

Narava in cilji

1.   Parlamentarna skupščina EURONEST je parlamentarna institucija vzhodnega partnerstva med Evropsko unijo in njenimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, za katero se načeloma lahko uporablja člen 49 Pogodbe o Evropski uniji in ki temelji na skupnih interesih in zavezah, pa tudi na načelih razlikovanja, deljenega lastništva in odgovornosti.

2.   Parlamentarna skupščina EURONEST je parlamentarni forum, ki ustvarja pogoje za pospeševanje političnega združevanja in še tesnejšega gospodarskega povezovanja med Evropsko unijo in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami. H krepitvi, razvoju in prepoznavnosti vzhodnega partnerstva prispeva kot institucija, ki je pristojna za parlamentarno posvetovanje, nadzor in spremljanje partnerstva.

3.   Sodelovanje v parlamentarni skupščini EURONEST je prostovoljno, pod pogojem, da so izpolnjena merila za članstvo iz ustanovnega akta. Parlamentarna skupščina EURONEST deluje v duhu povezovanja in odprtosti.

4.   Parlamentarna skupščina EURONEST pomaga pri podpiranju, spodbujanju in utrjevanju vzhodnega partnerstva v praksi tako, da zajema štiri tematske platforme, katerih vsebina so:

| (a) | vprašanja v zvezi s temeljnimi vrednotami, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi v zvezi s tržnim gospodarstvom, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem; |
| --- | --- |

(a)

vprašanja v zvezi s temeljnimi vrednotami, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi v zvezi s tržnim gospodarstvom, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem;

| (b) | tesnejše gospodarsko povezovanje med Evropsko unijo in njenimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami ter podpiranje družbeno-gospodarskih reform in liberalizacije trgovine in naložb v teh državah, kar bo prispevalo k približevanju zakonodaji in standardom Evropske unije in vzpostavitvi mreže poglobljenih in celovitih območij proste trgovine; |
| --- | --- |

(b)

tesnejše gospodarsko povezovanje med Evropsko unijo in njenimi vzhodnoevropskimi partnerskimi državami ter podpiranje družbeno-gospodarskih reform in liberalizacije trgovine in naložb v teh državah, kar bo prispevalo k približevanju zakonodaji in standardom Evropske unije in vzpostavitvi mreže poglobljenih in celovitih območij proste trgovine;

| (c) | mehanizmi za vzajemno podporo pri zanesljivi oskrbi z energijo ter usklajevanje energetskih politik in zakonodaje vzhodnoevropskih partnerskih držav; |
| --- | --- |

(c)

mehanizmi za vzajemno podporo pri zanesljivi oskrbi z energijo ter usklajevanje energetskih politik in zakonodaje vzhodnoevropskih partnerskih držav;

| (d) | spodbujanje stikov med ljudmi in sodelovanja med državljani Evropske unije in vzhodnoevropskih partnerskih držav, zlasti med mladimi; spodbujanje kulturnega sodelovanja in medkulturnega dialoga, pa tudi podpora izobraževanju, raziskavam ter razvoju informacijske družbe in medijev. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje stikov med ljudmi in sodelovanja med državljani Evropske unije in vzhodnoevropskih partnerskih držav, zlasti med mladimi; spodbujanje kulturnega sodelovanja in medkulturnega dialoga, pa tudi podpora izobraževanju, raziskavam ter razvoju informacijske družbe in medijev.

Člen 2

Sestava

1.   Parlamentarna skupščina EURONEST je skupna in jo sestavlja:

| (a) | 60 poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(a)

60 poslancev Evropskega parlamenta;

| (b) | 10 poslancev vsakega sodelujočega parlamenta vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

(b)

10 poslancev vsakega sodelujočega parlamenta vzhodnoevropskih partnerskih držav.

2.   Člane parlamentarne skupščine EURONEST, ki jih napotijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav, morajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav imenovati po določenih postopkih tako, da čim natančneje odražajo zastopanost političnih skupin in delegacij v njih. Vsak udeleženi parlament se lahko odloči, da bo v skladu z istimi postopki v parlamentarno skupščino Euronest imenoval nadomestne člane.

3.   Parlamentarna skupščina EURONEST je organizirana na osnovi parlamentarnih delegacij, ki jih določita obe udeleženi strani. Člani parlamentarne skupščine EURONEST se lahko organizirajo tudi v politične skupine.

4.   Udeleženi parlamenti morajo pri imenovanju članov parlamentarne skupščine EURONEST in njenih organov spodbujati uravnoteženo zastopanost obeh spolov.

5.   Parlamentarna skupščina EURONEST zagotovi, da je sestava njenih organov uravnotežena glede na razdelitev političnih družin in državljanstvo članov.

6.   Nezasedeni sedeži v vsakem primeru ostanejo parlamentom, katerim so bili dodeljeni.

Člen 3

Odgovornosti

Parlamentarna skupščina EURONEST je forum za parlamentarne razprave, posvetovanje, nadzor in spremljanje vseh vprašanj, ki zadevajo vzhodno partnerstvo. V ta namen lahko skupščina med drugim sprejema resolucije, priporočila in mnenja, ki jih naslovi na vrh vzhodnega partnerstva ter institucije in ministrske konference, ki sodelujejo pri razvoju partnerstva, kot tudi na Evropsko unijo in institucije vzhodnoevropskih partnerskih držav. Pristojnost skupščine je tudi, da na zahtevo vrha ali ministrskih konferenc pripravi poročila in predloge za sprejem posebnih ukrepov na različnih področjih delovanja partnerstva.

Člen 4

Predsedovanje in predsedstvo

1.   Oba dela parlamentarne skupščine EURONEST med svojimi člani izvolita predsedstvo, ki ga sestavljata dva sopredsednika z enakim položajem (po eden za vsak del parlamentarne skupščine EURONEST) in določeno število podpredsednikov (po eden iz vsake sodelujoče vzhodnoevropske partnerske države, ki pa ne prihaja iz iste države kot sopredsednik, ter enako število podpredsednikov iz Evropskega parlamenta). Volilni postopki in mandat se določijo v vsakem delu posebej.

2.   Vsakega člana predsedstva, ki se ne more udeležiti naslednjega srečanja predsedstva, lahko nadomesti drugi član parlamentarne skupščine EURONEST, ki pripada isti politični skupini v Evropskem parlamentu ali delegaciji iste vzhodnoevropske partnerske države. O zamenjavi je treba še pred srečanjem pisno obvestiti oba sopredsednika. Če se nadomešča sopredsednik, prevzame namestnik funkcije, ki jih ima sopredsednik kot član predsedstva, vendar ne tudi njegovih funkcij, ki jih ima kot sopredsednik.

3.   Predsedstvo skrbi za usklajeno delo parlamentarne skupščine EURONEST, spremlja njeno delo, resolucije in priporočila ter navezuje stike z vrhom vzhodnega partnerstva, ministrskimi konferencami ter skupinami visokih uradnih predstavnikov in veleposlanikov, pa tudi s predstavniki civilne družbe in drugimi organi. Predsedstvo predstavlja skupščino v odnosih z drugimi institucijami.

4.   Predsedstvo se na pobudo sopredsednikov sreča vsaj dvakrat letno. Eno izmed srečanj sovpada s plenarnim zasedanjem parlamentarne skupščine EURONEST. Sklepčno je, kadar je navzoča vsaj polovica članov iz vzhodnoevropskega dela in polovica članov iz Evropskega parlamenta.

5.   Predsedstvo parlamentarni skupščini EURONEST predlaga dnevni red in pripravi postopke za vodenje skupščine.

6.   Predsedstvo je pristojno za vprašanja glede sestave in pristojnosti odborov in delovnih skupin. V njegovi pristojnosti je tudi dodeljevanje poročil, predlogov resolucij in priporočil odborom. Predsedstvo lahko predloži različne zadeve odborom v presojo, ti pa lahko pripravijo poročilo o določeni tematiki.

7.   Predsedstvo svoje odločitve sprejema z dvotretjinsko večino navzočih članov. Če član ali nadomestni član predsedstva, ki predstavlja delegacijo vzhodnoevropske partnerske države, v imenu svoje delegacije izjavi, da bi vsebina določene odločitve, ki naj bi jo sprejelo predsedstvo, vplivala na bistven interes njegove države, in to izjavo podkrepi s pisno obrazložitvijo z opisom škode, je za sprejetje te odločitve potrebno soglasje članov predsedstva. Ta možnost se lahko uporabi le v izjemnih primerih, ko predlagana odločitev posebej vpliva na preživetje, varnost in vitalnost določenega naroda, ter se mora navezovati le na tisti del odločitve, ki bi vplival na bistven interes vzhodnoevropske partnerske države. Ne sme se uporabljati za to, da bi se na ta način predsedstvu onemogočilo sprejetje skupne odločitve ali odločitve, ki bi bila tehnične ali postopkovne narave.

Člen 5

Odnosi med vrhom vzhodnega partnerstva, Svetom ministrov, Evropsko komisijo in ministrskimi konferencami

1.   Predsedstvo skupščine gradi odnose na vseh področjih z institucijami in organi vzhodnega partnerstva ter z organizacijami vzhodnega partnerstva. Če je to primerno, se konkretne oblike sodelovanja opredelijo z ustreznimi memorandumi in protokoli o soglasju.

2.   Predsedstvo lahko na zasedanja in seje parlamentarne skupščine EURONEST in njenih organov povabi predstavnike vrha vzhodnega partnerstva, Sveta ministrov, Evropske komisije in ministrskih konferenc, ki sodelujejo pri razvoju in utrjevanju vzhodnega partnerstva.

Člen 6

Opazovalci

1.   Na predlog predsedstva lahko parlamentarna skupščina EURONEST predstavnikom parlamentov trojke EU omogoči, da se zasedanj parlamentarne skupščine EURONEST udeležijo kot opazovalci.

2.   Predsedstvo lahko na zasedanja in seje parlamentarne skupščine EURONEST, njenih odborov in delovnih skupin povabi tudi predstavnike drugih ustanov in organov ter ostale osebe.

Člen 7

Plenarna zasedanja parlamentarne skupščine EURONEST

1.   Parlamentarno skupščino EURONEST skličeta sopredsednika načeloma enkrat letno izmenično v eni od vzhodnih partnerskih držav oziroma v prostorih v enem od krajev dela Evropskega parlamenta, na povabilo Evropskega parlamenta ali parlamenta vzhodnoevropske partnerske države gostiteljice.

2.   Na zahtevo predsedstva lahko sopredsednika skličeta izredno zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST.

3.   Prvo sejo vsakega zasedanja parlamentarne skupščine EURONEST odpre predsednik Evropskega parlamenta ali predsednik parlamenta vzhodnoevropske partnerske države, ki gosti zasedanje.

Člen 8

Predsedovanje zasedanjem

1.   Sopredsednika skupno odločita, kateri od njiju bo predsedoval posameznemu zasedanju parlamentarne skupščine EURONEST. Predsedujočega lahko med zasedanjem zamenja drugi sopredsednik ali podpredsednik.

2.   Predsedujoči otvori, prekine in sklene zasedanje skupščine. Skrbi za spoštovanje poslovnika, vzdržuje red, daje besedo razpravljavcem, omeji čas za govor, daje zadeve na glasovanje in razglaša izide glasovanja.

3.   Predsedujoči sprejme odločitve o zadevah, ki se pojavijo med zasedanjem, vključno s tistimi, o katerih ni ustreznih določb v poslovniku. Po potrebi se posvetuje s predsedstvom.

4.   V razpravi lahko predsedujoči govori le, da predstavi novo temo ali člane opomni na red. Če želi sodelovati v razpravi, mora prepustiti predsedniško mesto drugemu sopredsedniku ali podpredsedniku.

Člen 9

Dnevni red

1.   Sopredsednika predložita osnutek dnevnega reda zasedanja, ki ga je pripravilo predsedstvo, v potrditev parlamentarni skupščini EURONEST.

2.   Osnutek dnevnega reda vsakega plenarnega zasedanja vključuje dva tematska sklopa:

| (a) | poročila stalnih odborov; načeloma velja omejitev na eno poročilo na odbor na zasedanje. Predlogi resolucij, ki so lahko tudi del poročila, morajo biti vloženi štiri tedne pred začetkom zasedanja. Največja dolžina besedil predlogov resolucij v poročilih je določena v Prilogi II poslovnika. Predsedstvo lahko na zahtevo sopredsednikov odborov odloči, o koliko poročilih se bo glasovalo na vsakem zasedanju, kar je odvisno od napredka pri pripravi poročil. |
| --- | --- |

(a)

poročila stalnih odborov; načeloma velja omejitev na eno poročilo na odbor na zasedanje. Predlogi resolucij, ki so lahko tudi del poročila, morajo biti vloženi štiri tedne pred začetkom zasedanja. Največja dolžina besedil predlogov resolucij v poročilih je določena v Prilogi II poslovnika. Predsedstvo lahko na zahtevo sopredsednikov odborov odloči, o koliko poročilih se bo glasovalo na vsakem zasedanju, kar je odvisno od napredka pri pripravi poročil.

| (b) | nujne zadeve, ki jih predlagajo stalni odbori ali jih predloži predsedstvo; te zadeve so na zasedanje uvrščene izjemoma, na posamezno zasedanje pa so lahko uvrščene največ tri. |
| --- | --- |

(b)

nujne zadeve, ki jih predlagajo stalni odbori ali jih predloži predsedstvo; te zadeve so na zasedanje uvrščene izjemoma, na posamezno zasedanje pa so lahko uvrščene največ tri.

3.   Predlog resolucije o nujni zadevi lahko vloži najmanj 10 članov parlamentarne skupščine EURONEST iz najmanj dveh delegacij ali politične skupine Evropskega parlamenta. Predlogi resolucij o nujnih zadevah so omejeni na točko „Nujne zadeve“ z dnevnega reda zasedanja in ne smejo biti daljši od 1 000 besed. Vloženi morajo biti 48 ur pred začetkom zasedanja, na katerem se bo o njih razpravljalo in glasovalo.

4.   Predlogi resolucij o nujnih zadevah se predložijo predsedstvu, ki preveri, ali ustrezajo merilom iz odstavka 3, potem pa so vneseni na dnevni red in so na voljo v delovnih jezikih parlamentarne skupščine EURONEST. Predloge predsedstva mora potrditi parlamentarna skupščina EURONEST.

Člen 10

Sklepčnost

1.   Parlamentarna skupščina EURONEST je sklepčna, kadar je navzoča vsaj tretjina članov iz vzhodnoevropskega dela in tretjina članov iz Evropskega parlamenta.

2.   Glasovanje je veljavno ne glede na število glasujočih, razen če predsednik na zahtevo, ki jo pred začetkom glasovanja vloži najmanj petnajst članov, v trenutku glasovanja ugotovi, da sklepčnost ni dosežena. Če glasovanje pokaže, da sklepčnosti ni, se glasovanje uvrsti na dnevni red naslednjega zasedanja.

Člen 11

Sedežni red

1.   Vsi člani sedijo po abecednem redu glede na imena, ne glede na nacionalnost. Predsedstvo sedi na čelu.

2.   Predstavniki vrha vzhodnega partnerstva, Sveta ministrov, Evropske komisije in ministrskih konferenc in opazovalci sedijo ločeno od članov.

Člen 12

Uradni in delovni jeziki

1.   Uradni jeziki parlamentarne skupščine EURONEST so uradni jeziki Evropske unije in uradni jeziki vzhodnoevropskih partnerskih držav. Delovni jeziki so angleščina, nemščina, francoščina in ruščina. Ustrezne službe Evropskega parlamenta lahko ne glede na kraj dela zagotovijo kakršno koli jezikovno podporo, ki je potrebna za polno sodelovanje vseh članov parlamentarne skupščine EURONEST na njenih zasedanjih, pod pogojem, da se s tem strinja parlament države gostiteljice zasedanja.

2.   Parlament, ki je gostitelj seje, zagotovi, da dobijo člani delovne dokumente v delovnih jezikih parlamentarne skupščine EURONEST, če je mogoče pa tudi v vseh uradnih jezikih.

3.   Načeloma in v mejah mogočega lahko vsi člani med razpravo govorijo v enem izmed uradnih jezikov parlamentarne skupščine EURONEST. Prispevki članov se tolmačijo v delovne jezike parlamentarne skupščine EURONEST in, če to možnost dopušča kodeks Evropskega parlamenta o večjezičnosti, v ustrezne uradne jezike Evropske unije, ko bodo zasedanja parlamentarne skupščine EURONEST potekala v enem izmed krajev dela Evropskega parlamenta.

4.   Seje odborov in, kadar je to primerno, seje delovnih skupin ter predstavitve potekajo v delovnih jezikih, ne glede na možnosti iz tega poslovnika.

5.   Besedila, ki jih sprejme parlamentarna skupščina EURONEST, se objavijo v vseh uradnih jezikih Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije, parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav pa jih objavijo v svojih uradnih jezikih in v obliki, ki se jim zdi primerna.

Člen 13

Javni značaj razprav

Zasedanja parlamentarne skupščine EURONEST so javna, razen če skupščina odloči drugače.

Člen 14

Pravica do besede

1.   Član parlamentarne skupščine EURONEST lahko govori, ko mu predsedujoči da besedo.

2.   Predstavniki vrha vzhodnega partnerstva, Sveta ministrov, Evropske komisije, ministrske konference in opazovalci dobijo besedo po odobritvi predsedujočega.

3.   Če se govornik oddalji od teme, ga predsedujoči opomni. Če govornik vztraja, mu lahko predsedujoči vzame besedo za toliko časa, kolikor se mu zdi primerno.

Člen 15

Vprašanje pravilnosti postopka

1.   Člani skupščine so upravičeni do priglasitve v zvezi z vprašanji skladnosti s poslovnikom ali vložitve postopkovnega predloga in imajo v tem primeru prednostno pravico do največ dvominutnega govora.

2.   Predsedujoči lahko na zahtevo da besedo enemu nasprotniku postopkovnega predloga, ki lahko govori največ dve minuti.

3.   Po tem nastopu ne more nastopiti noben drug govornik.

4.   Odločitev o vprašanju skladnosti s postopkom ali postopkovnem predlogu sprejme in razglasi predsedujoči. Po potrebi se posvetuje s predsedstvom.

Člen 16

Glasovalne pravice in postopki glasovanja

1.   Vsak član ima en sam, osebni in neprenosljivi glas.

2.   Parlamentarna skupščina EURONEST glasuje z dvigovanjem rok. Če je izid z vzdigovanjem rok nejasen, se ponovno glasuje z barvnimi kartoni oziroma, kjer je to mogoče, z uporabo elektronskega sistema.

3.   Za štetje glasov je zadolžena komisija za štetje glasov, ki je sestavljena iz dveh enakovrednih skupin predstavnikov sekretariatov obeh delov parlamentarne skupščine EURONEST. Komisijo za štetje glasov pred začetkom vsakega zasedanja imenuje predsedstvo, ta pa rezultate štetja glasov sporoča neposredno sopredsednikoma.

4.   Če vsaj 15 članov vloži pisno zahtevo do 18. ure na dan pred glasovanjem, se parlamentarna skupščina EURONEST lahko odloči za tajno glasovanje.

5.   Parlamentarna skupščina EURONEST sprejme svoje odločitve z navadno večino navzočih članov. Če najmanj ena desetina članov iz najmanj dveh političnih skupin Evropskega parlamenta oziroma iz najmanj dveh delegacij vzhodnoevropskega dela parlamentarne skupščine EURONEST pred začetkom glasovanja vloži zahtevo za ločeno glasovanje, se lahko glasuje tako, da predstavniki vzhodnoevropskega dela in predstavniki Evropskega parlamenta glasujejo ločeno, čeprav istočasno. Besedilo, o katerem se glasuje, je sprejeto, če prejme dvotretjinsko večino glasov, ki so bili ločeno oddani v obeh delih.

Člen 17

Resolucije in priporočila parlamentarne skupščine EURONEST

1.   Parlamentarna skupščina EURONEST lahko sprejema resolucije in pripravlja priporočila o vprašanjih glede različnih tem partnerstva, ki jih naslovi na vrh vzhodnega partnerstva ter institucije, organe, skupine in ministrske konference, ki sodelujejo pri krepitvi partnerstva, ali na Evropsko unijo in institucije vzhodnoevropskih partnerskih držav.

2.   Parlamentarna skupščina EURONEST glasuje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili stalni odbori.

3.   Parlamentarna skupščina EURONEST po potrebi glasuje o predlogih resolucij o nujnih zadevah.

4.   Kadar je to primerno, predsedujoči avtorje podobnih predlogov resolucij o nujnih zadevah pozove, naj pripravijo skupni predlog resolucije. Ob koncu razprave parlamentarna skupščina EURONEST najprej glasuje o teh predlogih resolucij in predlogih sprememb nanje. Ko je predložen skupni predlog resolucije, štejejo vsi drugi predlogi istih piscev o isti zadevi za brezpredmetne. Prav tako so brezpredmetna vsa druga besedila o zadevi, v zvezi s katero je bil že sprejet skupni predlog resolucije. Če skupni predlog resolucije ni sprejet, se glasuje o preostalih predlogih resolucij v vrstnem redu, v katerem so bili vloženi.

Člen 18

Sporočila srečanjem na vrhu vzhodnega partnerstva

Predsedstvo parlamentarne skupščine EURONEST predloži osnutek sporočila za srečanje na vrhu, po potrebi pa tudi za srečanje ministrov vzhodnega partnerstva, pripravljen na osnovi resolucij in priporočil, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina EURONEST. Sopredsednika sporočilo posredujeta ustreznim institucijam.

Člen 19

Izjave

Predsedstvo lahko prednostno poda izjave o katerikoli zadevi v zvezi z vzhodnim partnerstvom ter v odziv na naravno nesrečo, nastop krize ali izbruh spora, za katere je primerno ali nujno podati javni poziv udeležencem, naj se izognejo nasilju in/ali začnejo politična pogajanja, ali kot izraz solidarnosti s prizadetimi osebami in državami. Takšne izjave naj temeljijo na morebitnih resolucijah in priporočilih, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina EURONEST, takoj, ko je mogoče, pa jih je treba poslati v vednost vsem članom parlamentarne skupščine EURONEST. Izjave se objavijo, kar je naloga sopredsednikov.

Člen 20

Spremembe

1.   Predloge sprememb k besedilom, o katerih poteka razprava med zasedanjem, mora vložiti najmanj 5 članov parlamentarne skupščine EURONEST ali politična skupina kot je navedeno v členu 2.3. Predlogi sprememb se nanašajo na besedilo, ki ga nameravajo spremeniti, in so vloženi pisno. Predsedstvo lahko na podlagi teh meril odloči, da posamezen predlog spremembe ni dopusten.

2.   Rok za vložitev predlogov sprememb je razglašen na začetku zasedanja.

3.   Med glasovanjem imajo predlogi sprememb prednost pred besedilom, na katerega se nanašajo.

4.   Če sta bila k istemu delu besedila vložena dva ali več predlogov sprememb, se najprej glasuje o tistem, ki se najbolj oddaljuje od izvirnega besedila. Ustni predlogi sprememb se upoštevajo le, če se z njimi popravljajo dejanske ali jezikovne napake. Drugi ustni predlogi sprememb se ne upoštevajo.

5.   Skupščina ne upošteva tistih predlogov sprememb (vključno z ustnimi predlogi sprememb), v zvezi s katerimi je bilo izraženo nasprotovanje zaradi bistvenega interesa.

Člen 21

Vprašanja za pisni odgovor:

1.   Člani parlamentarne skupščine EURONEST lahko zastavljajo vprašanja za pisni odgovor, ki jih naslovijo na ministrske organe vzhodnega partnerstva, na trenutno predsedstvo vrha, Svet ministrov Evropske unije ali na Evropsko komisijo.

2.   Ta vprašanja se morajo nanašati na vzhodno partnerstvo in še zlasti na njegove štiri tematske platforme. Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedstvu, ki presodi o njihovi dopustnosti in jih, če so dopustna, posreduje zadevnim organom, pri čemer izrecno zahteva pisni odgovor v dveh mesecih od datuma, ko je bilo vprašanje posredovano.

Člen 22

Vprašanja za ustni odgovor

1.   Predsedstvo na vsakem zasedanju določi čas za vprašanja ministrskim organom vzhodnega partnerstva, trenutnemu predsedstvu vrha, Svetu ministrov Evropske unije in Evropski komisiji, tako da zagotovi navzočnost predstavnikov navedenih institucij na najvišji ravni.

2.   Člani parlamentarne skupščine EURONEST lahko vložijo po eno vprašanje za ustni odgovor. Ta vprašanja se morajo nanašati na vzhodno partnerstvo in še zlasti na njegove štiri tematske platforme. Če vprašanje vloži več članov, bo le eden od njih pozvan, da ga zastavi ustno. Vprašanja ne smejo biti daljša od 100 besed. Predsedstvu morajo biti predložena v pisni obliki do roka, ki ga določi ta organ. Predsedstvo odloči o njihovi dopustnosti. Predsedstvo razglasi kot nedopustna zlasti vprašanja o zadevah, ki so že na dnevnem redu razprave. Vprašanja, razglašena za dopustna, se pošljejo ustreznim institucijam. O vrstnem redu obravnave vprašanj za ustni odgovor odločita sopredsednika. Avtorji vprašanj so o tej odločitvi obveščeni.

3.   Parlamentarna skupščina EURONEST nameni obravnavi vprašanj za ustni odgovor največ dve uri na zasedanje. Na vprašanja, ki ostanejo neodgovorjena zaradi pomanjkanja časa, se odgovori pisno, razen če avtor vprašanje umakne. Na vprašanje za ustni odgovor se lahko odgovori le v navzočnosti avtorja.

4.   Ministrski organi vzhodnega partnerstva, trenutno predsedstvo vrha, Svet ministrov Evropske unije in Evropska komisija se pozovejo, naj pripravijo kratek odgovor. Na zahtevo najmanj 20 članov parlamentarne skupščine EURONEST odgovoru lahko sledi razprava. O tem, koliko časa bo namenjenega tej razpravi, odloči predsedujoči.

Člen 23

Zahteve za mnenje parlamentarne skupščine EURONEST

Na zahtevo vrha vzhodnega partnerstva, ministrskih konferenc, Evropske komisije ali drugih zadevnih institucij Evropske unije ali vzhodnega partnerstva se lahko parlamentarna skupščina EURONEST na priporočilo predsedstva odloči za pripravo mnenj in predlogov za sprejetje posebnih ukrepov, povezanih z različnimi področji delovanja vzhodnega partnerstva. V takih primerih se zahteva predloži predsedstvu, ki lahko zadevo s priporočilom posreduje parlamentarni skupščini EURONEST.

Člen 24

Zapisnik

Sekretariat delegacije, ki gosti zasedanja in seje, pripravi in hrani osnutke zapisnikov plenarnih zasedanj ter sej predsedstva, stalnih odborov in delovnih skupin, skupaj s seznamom navzočih in besedili sprejetih odločitev. Druge delegacije prejmejo kopijo zapisnikov po njihovem dokončanju.

Člen 25

Stalni parlamentarni odbori

1.   Za podrobno preučitev posebnih vidikov vzhodnega partnerstva parlamentarna skupščina EURONEST ustanovi naslednje štiri stalne odbore:

| — | odbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo, |
| --- | --- |

—

odbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo,

| — | odbor za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU, |
| --- | --- |

—

odbor za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU,

| — | odbor za zanesljivo oskrbo z energijo, |
| --- | --- |

—

odbor za zanesljivo oskrbo z energijo,

| — | odbor za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo. |
| --- | --- |

—

odbor za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo.

2.   V skladu s splošnimi določili o delovanju parlamentarne skupščine EURONEST so stalni odbori sestavljeni iz članov skupščine, kot to določa člen 2. Njihovo delovanje je docela enakovredno. Pristojnosti, naloge, članstvo in postopki stalnih odborov so opredeljeni v Prilogi I.

3.   Poslovnik stalnih odborov sprejme parlamentarna skupščina EURONEST na predlog predsedstva.

Člen 26

Začasni odbori in odbori za spremljanje

Parlamentarna skupščina EURONEST lahko na predlog predsedstva ali članov skupščine, pri čemer jih mora najmanj tretjina prihajati iz vzhodnoevropskega dela, tretjina pa iz dela Evropskega parlamenta, kadar koli ustanovi začasni odbor ali odbor za spremljanje in v tem primeru opredeli njegove pristojnosti, sestavo in mandat. Istočasno lahko delujeta največ dva taka odbora. Odbori za spremljanje morajo delo končati v enem letu. V posebnih primerih se to obdobje lahko podaljša za dodatnih šest mesecev.

Člen 27

Delovne skupine in predstavitve

1.   Predsedstvo lahko sklene ustanoviti delovne skupine za posebne vidike vzhodnega partnerstva ali napotiti misijo za ugotavljanje dejstev v vzhodnoevropske partnerske države ali države Evropske unije oziroma v mednarodne organizacije. Odločitev o tem je odvisna od razpoložljivih proračunskih sredstev. V vsakem primeru predsedstvo odloči o organizaciji, pristojnostih in sestavi delovnih skupin oziroma misij. Delovne skupine ali misije lahko dobijo nalogo, da za parlamentarno skupščino EURONEST pripravijo poročilo ali predlog resolucije oziroma priporočila. Ustanovljene delovne skupine se potrdijo na naslednjem zasedanju parlamentarne skupščine EURONEST. Število članov posamezne delovne skupine je 10 (5 članov iz vsakega dela).

2.   Z namenom boljšega razumevanja med narodi Evropske unije ter vzhodnoevropskih partnerskih držav in z namenom ozaveščanja javnosti o vprašanjih v zvezi z vzhodnim partnerstvom parlamentarna skupščina EURONEST redno pripravlja predstavitve. Njihova organizacija je v pristojnosti predsedstva. Predstavitve so priložnost, da povabljeni gostje parlamentarni skupščini EURONEST iz prve roke predstavijo politična, gospodarska, socialna in kulturna vprašanja, ki jih je treba rešiti.

Člen 28

Odnosi z odbori za parlamentarno sodelovanje in delegacijami

1.   Parlamentarna skupščina EURONEST k svojemu delu pritegne odbore za parlamentarno sodelovanje in delegacije, ustanovljene v okviru obstoječih sporazumov in naknadno.

2.   Povabilo lahko vključuje zlasti srečanje obstoječih odborov za parlamentarno sodelovanje in delegacij med zasedanjem parlamentarne skupščine EURONEST.

Člen 29

Kritje stroškov organizacije, udeležbe, tolmačenja in prevajanja

1.   Ne glede na določbe člena 12(1) je za vse praktične priprave v zvezi z organizacijo zasedanja ali seje pristojen parlament, ki gosti zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST, sejo njenega predsedstva ali sejo enega njenih odborov ali delovnih skupin.

2.   Na predlog predsedstva lahko parlamentarna skupščina EURONEST sklene, da je za kritje stroškov organizacije zasedanja parlamentarne skupščine EURONEST ali seje odbora ali delovne skupine potreben finančni prispevek drugih parlamentov.

3.   Potne stroške, stroške bivanja in stroške lokalnega prevoza udeležencem krijejo institucije, katerih člani so.

4.   Stroške organizacije zasedanja krije parlament, ki gosti zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST, sejo njenega predsedstva ali sejo enega njenih odborov ali delovnih skupin, kot to izhaja iz določb v naslednjih odstavkih.

5.   Če zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST, seja njenega predsedstva ali seja enega izmed odborov ali delovnih skupin poteka v krajih dela Evropskega parlamenta, mora slednji ne glede na določbe člena 12(1) in skladno s svojo jezikovno raznolikostjo zagotoviti tolmačenje v uradne jezike Evropske unije, skladno z zahtevami posamezne seje in s kodeksom Evropskega parlamenta o večjezičnosti.

6.   Če zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST oziroma seja njenega predsedstva, odbora ali delovne skupine ne poteka v krajih dela Evropskega parlamenta, slednji ne glede na določbe člena 12(1) in ob upoštevanju svoje jezikovne raznolikosti poskrbi le za tolmačenje v delovne jezike parlamentarne skupščine EURONEST in uradne jezike Evropske unije, ki jih bodo uporabljali poslanci Evropskega parlamenta v skladu s kodeksom Evropskega parlamenta o večjezičnosti.

7.   Evropski parlament poskrbi, da so uradni dokumenti, ki jih sprejme parlamentarna skupščina EURONEST, prevedeni v uradne jezike Evropske unije. Če se parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav strinjajo, Evropski parlament ob upoštevanju svoje jezikovne raznolikosti poskrbi, da se v delovne jezike parlamentarne skupščine EURONEST prevedejo tudi dokumenti, nastali med pripravami ali zasedanjem parlamentarne skupščine EURONEST in njenih organov. Parlamenti vzhodnoevropskih partnerskih držav poskrbijo, da so uradni dokumenti, ki jih sprejme parlamentarna skupščina EURONEST, prevedeni v uradne jezike njihovih držav.

Člen 30

Sekretariat

1.   Parlamentarni skupščini EURONEST pri pripravah in nemotenem poteku dela skupščine pomaga sekretariat, ki ga sestavljajo uradniki obeh delov parlamentarne skupščine EURONEST.

Sekretariat zagotavlja podporo plenarnim zasedanjem, predsedstvu, odborom in delovnim skupinam. Da se zagotovi strokovna in nepristranska podpora skupščini, oba dela olajšujeta tesno sodelovanje in oblikovanje zmogljivosti ter vzajemno izmenjavo poklicnih izkušenj med različnimi deli sekretariata.

2.   Plačo in druge stroške uslužbencev sekretariata krijejo parlamenti, v katerih so zaposleni.

3.   Parlament, ki gosti zasedanje parlamentarne skupščine EURONEST ali posamezne seje odborov, pomaga pri njihovi organizaciji.

Člen 31

Razlaga poslovnika

O vprašanjih glede razlage poslovnika odločata sopredsednika oziroma, na njuno zahtevo, predsedstvo.

Člen 32

Sprememba tega poslovnika

1.   O spremembah poslovnika odloča parlamentarna skupščina EURONEST na podlagi predlogov predsedstva.

2.   Spremembe se sprejmejo z dvotretjinsko večino navzočih članov. Če najmanj ena desetina članov iz najmanj dveh političnih skupin Evropskega parlamenta oziroma iz najmanj dveh delegacij vzhodnoevropskega dela parlamentarne skupščine EURONEST pred začetkom glasovanja vloži zahtevo za ločeno glasovanje, se lahko glasuje tako, da predstavniki vzhodnoevropskega dela in predstavniki Evropskega parlamenta glasujejo ločeno. Besedilo, o katerem se glasuje, je sprejeto, če prejme dvotretjinsko večino glasov, ki so bili ločeno oddani v obeh delih.

3.   Če ob glasovanju ni določeno drugače, začnejo spremembe poslovnika veljati na prvi dan zasedanja, ki sledi njihovemu sprejetju.

---

PRILOGA I

PRISTOJNOSTI, NALOGE, ČLANSTVO IN POSTOPKI STALNIH ODBOROV

Člen 1

Stalni parlamentarni odbori so štirje. Njihove pristojnosti in naloge so naslednje:

| — | odbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo, |
| --- | --- |

—

odbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo,

| — | odbor za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU, |
| --- | --- |

—

odbor za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU,

| — | odbor za zanesljivo oskrbo z energijo, |
| --- | --- |

—

odbor za zanesljivo oskrbo z energijo,

| — | odbor za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo. |
| --- | --- |

—

odbor za socialne zadeve, izobraževanje, kulturo in civilno družbo.

Odbor je pristojen za vprašanja z naslednjih področij:

| 1. | razvoj stabilnih demokratičnih institucij, vprašanja upravljanja in vloga političnih strank, |
| --- | --- |

1.

razvoj stabilnih demokratičnih institucij, vprašanja upravljanja in vloga političnih strank,

| 2. | spodbujanje političnega dialoga, ukrepi za krepitev večstranskega zaupanja in prispevek k mirnemu reševanju sporov, |
| --- | --- |

2.

spodbujanje političnega dialoga, ukrepi za krepitev večstranskega zaupanja in prispevek k mirnemu reševanju sporov,

| 3. | odnosi z drugimi državnimi ali mednarodnimi organizacijami in parlamentarnimi skupščinami v zvezi z vprašanji, ki sodijo v njegovo pristojnost, |
| --- | --- |

3.

odnosi z drugimi državnimi ali mednarodnimi organizacijami in parlamentarnimi skupščinami v zvezi z vprašanji, ki sodijo v njegovo pristojnost,

| 4. | mir, varnost in stabilnost, |
| --- | --- |

4.

mir, varnost in stabilnost,

| 5. | volilni standardi, zakonska ureditev medijev in boj proti korupciji. |
| --- | --- |

5.

volilni standardi, zakonska ureditev medijev in boj proti korupciji.

Odbor je pristojen za vprašanja z naslednjih področij:

| 1. | gospodarski, finančni in trgovinski odnosi med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami, |
| --- | --- |

1.

gospodarski, finančni in trgovinski odnosi med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami,

| 2. | odnosi z mednarodnimi organizacijami (zlasti Svetovno trgovinsko organizacijo) in organizacijami, ki na regionalni ravni spodbujajo gospodarsko in trgovinsko povezovanje, |
| --- | --- |

2.

odnosi z mednarodnimi organizacijami (zlasti Svetovno trgovinsko organizacijo) in organizacijami, ki na regionalni ravni spodbujajo gospodarsko in trgovinsko povezovanje,

| 3. | ukrepi za tehnično usklajevanje ali standardizacijo na področjih, na katerih veljajo mednarodni pravni instrumenti, |
| --- | --- |

3.

ukrepi za tehnično usklajevanje ali standardizacijo na področjih, na katerih veljajo mednarodni pravni instrumenti,

| 4. | vprašanja v zvezi s financiranjem partnerstva, vključno s sredstvi za nadaljnje ukrepe pri izvajanju instrumentov Evropske investicijske banke in drugih podobnih instrumentov in mehanizmov, |
| --- | --- |

4.

vprašanja v zvezi s financiranjem partnerstva, vključno s sredstvi za nadaljnje ukrepe pri izvajanju instrumentov Evropske investicijske banke in drugih podobnih instrumentov in mehanizmov,

| 5. | družbeni in človeški razvoj, socialna infrastruktura in storitve, zdravstvena tematika, |
| --- | --- |

5.

družbeni in človeški razvoj, socialna infrastruktura in storitve, zdravstvena tematika,

| 6. | migracije in izmenjave ljudi, |
| --- | --- |

6.

migracije in izmenjave ljudi,

| 7. | trajnostni razvoj, naravni viri, globalno segrevanje in energetska politika, |
| --- | --- |

7.

trajnostni razvoj, naravni viri, globalno segrevanje in energetska politika,

| 8. | okoljsko upravljanje, regionalne naložbe, podnebne spremembe, |
| --- | --- |

8.

okoljsko upravljanje, regionalne naložbe, podnebne spremembe,

| 9. | lajšanje povezovanja prometnih in telekomunikacijskih omrežij, |
| --- | --- |

9.

lajšanje povezovanja prometnih in telekomunikacijskih omrežij,

| 10. | usklajevanje zakonodajnega okolja, |
| --- | --- |

10.

usklajevanje zakonodajnega okolja,

| 11. | čezmejno sodelovanje. |
| --- | --- |

11.

čezmejno sodelovanje.

Odbor je pristojen za vprašanja z naslednjih področij:

| 1. | spremljanje razvoja in uvedbe mehanizma za vzajemno podporo pri oskrbi z energijo in njeni zanesljivosti, |
| --- | --- |

1.

spremljanje razvoja in uvedbe mehanizma za vzajemno podporo pri oskrbi z energijo in njeni zanesljivosti,

| 2. | pomoč pri krepitvi stikov za zanesljivo oskrbo z energijo in pripravljenost na energetsko krizo, |
| --- | --- |

2.

pomoč pri krepitvi stikov za zanesljivo oskrbo z energijo in pripravljenost na energetsko krizo,

| 3. | pomoč pri delu delovne skupine za zanesljivo oskrbo z energijo, |
| --- | --- |

3.

pomoč pri delu delovne skupine za zanesljivo oskrbo z energijo,

| 4. | spremljanje energetskih politik in zakonodaje partnerskih držav ter povečevanje raznolikosti dobavnih in tranzitnih poti, |
| --- | --- |

4.

spremljanje energetskih politik in zakonodaje partnerskih držav ter povečevanje raznolikosti dobavnih in tranzitnih poti,

| 5. | podpora pri ustvarjanju medsebojno povezanega in raznolikega energetskega trga. |
| --- | --- |

5.

podpora pri ustvarjanju medsebojno povezanega in raznolikega energetskega trga.

Odbor je pristojen za vprašanja z naslednjih področij:

| 1. | sodelovanje na področju kulture in izobraževanja ter odnosi z mednarodnimi organizacijami in agencijami, |
| --- | --- |

1.

sodelovanje na področju kulture in izobraževanja ter odnosi z mednarodnimi organizacijami in agencijami,

| 2. | vprašanja v zvezi z mladimi in enakostjo spolov, |
| --- | --- |

2.

vprašanja v zvezi z mladimi in enakostjo spolov,

| 3. | spremljanje razvoja informacijske družbe in vloge medijev, |
| --- | --- |

3.

spremljanje razvoja informacijske družbe in vloge medijev,

| 4. | podporno sodelovanje na področju izobraževanja, učenja jezikov, mladine in raziskav, |
| --- | --- |

4.

podporno sodelovanje na področju izobraževanja, učenja jezikov, mladine in raziskav,

| 5. | odnosi s forumom civilne družbe in NVO iz EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav, |
| --- | --- |

5.

odnosi s forumom civilne družbe in NVO iz EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav,

| 6. | spodbujanje kulturnega sodelovanja in medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

6.

spodbujanje kulturnega sodelovanja in medkulturnega dialoga.

Člen 2

1.   Stalni odbor ima največ 30 članov ter je v največji možni meri sestavljen iz enakega števila članov iz obeh delov in tako odraža sestavo parlamentarne skupščine EURONEST. Velikost in sestavo odborov določi parlamentarna skupščina EURONEST na predlog predsedstva.

2.   Vsak član parlamentarne skupščine EURONEST ima pravico biti član enega od stalnih odborov. Posamezen član lahko v izjemnih primerih sodeluje v dveh stalnih odborih.

3.   Člani se imenujejo v skladu s postopki, ki jih določi posamezen parlament, in sicer na način, ki v čim večji meri odraža razporeditev različnih političnih skupin in delegacij, zastopanih v delu Evropskega parlamenta oziroma v delu vzhodnoevropskih partnerskih držav.

Člen 3

1.   Vsak odbor izmed svojih članov izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo dva sopredsednika z enakim statusom (po eden iz vsakega dela parlamentarne skupščine EURONEST) in štirje sopodpredsedniki (po dva iz vsakega dela parlamentarne skupščine EURONEST). Volilni postopek in dolžino mandata za svoje predstavnike določi vsak del skupščine posebej.

2.   Sopredsednika skupno odločita, kateri od njiju bo predsedoval posamezni seji odbora.

3.   Odbor lahko imenuje poročevalce, ki proučujejo posebna vprašanja v okviru svojih pristojnosti in pripravljajo poročila za parlamentarno skupščino EURONEST, za kar je potrebna predhodna odobritev predsedstva v skladu s poslovnikom.

4.   Stalni odbori lahko o vprašanjih dnevnega reda razpravljajo brez poročila in lahko predsedstvo pisno obvestijo, da so o teh vprašanjih razpravljali.

5.   Odbori o svojih dejavnostih poročajo parlamentarni skupščini EURONEST.

Člen 4

1.   Odbori se sestanejo na sklic sopredsednikov največ dvakrat letno, od tega enkrat med zasedanjem parlamentarne skupščine EURONEST.

2.   Vsak član lahko vloži predloge sprememb v obravnavo pristojnemu odboru.

3.   Kar zadeva postopke se za seje odborov smiselno uporablja poslovnik parlamentarne skupščine EURONEST. Zlasti velja, da je odbor sklepčen, ko je prisotna najmanj ena tretjina članov iz vsakega dela.

4.   Če odbor ne odloči drugače, so vse seje javne.

---

PRILOGA II

DOLŽINA BESEDIL

Za besedila, ki bodo prevedena in razmnožena, veljajo naslednje maksimalne dolžine:

| — | obrazložitve, pripravljalni delovni dokumenti in zapisniki sej delovnih skupin ter misij za ugotavljanje dejstev: šest strani; |
| --- | --- |

—

obrazložitve, pripravljalni delovni dokumenti in zapisniki sej delovnih skupin ter misij za ugotavljanje dejstev: šest strani;

| — | predlogi resolucij v poročilih in o nujnih zadevah: štiri strani, vključno z uvodnimi izjavami, vendar brez navedb sklicevanja. |
| --- | --- |

—

predlogi resolucij v poročilih in o nujnih zadevah: štiri strani, vključno z uvodnimi izjavami, vendar brez navedb sklicevanja.

Stran pomeni besedilo s 1 500 znaki brez presledkov.

Predsedstvo lahko to prilogo spremeni.

---